oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flere lønmodtagere i oktober

7. januar 2015

Der var 2.900 flere lønmodtagere i oktober 2014 end i måneden før, en stigning på 0,1 pct. Dermed var der 2.584.200 lønmodtagere i oktober, hvilket er mere end 40.000 flere end i foråret 2013, hvor lønmodtagerbeskæftigelsen begyndte at stige. Alle tal i offentliggørelsen er foreløbige og er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  oktober 2014

7. januar 2015 - Nr. 9

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Faldende forventninger i detailhandlen

6. januar 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er stadig positiv, men er faldet fra 8 i november til 6 i december 2014. Positive vurderinger af faktisk omsætning og især af forventet omsætning holder indikatoren oppe, mens vurderingen af lagerbeholdningen trækker nedad. Indikatoren er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  december 2014

6. januar 2015 - Nr. 5

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Fortsat fald i industriens konjunkturindikator

6. januar 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er faldet fra minus 15 i november til minus 19 i december og er langt fra den opadgående tendens, der prægede 2013 og foråret 2014. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Af indikatorens tre komponenter er produktionsforventningerne nu negative. Ordrebeholdningen er negativ, men har udviklet sig svagt positivt de sidste par måneder. Færdigvarelagrene vurderes som for store og er ikke målt større siden seriens start i 2005.

Konjunkturbarometer for industri  december 2014

6. januar 2015 - Nr. 3

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Svagt faldende ledighed

6. januar 2015

Bruttoledigheden faldt svagt fra oktober til november. Der var 131.300 fuldtidsledige i november, hvilket er 800 lavere end måneden før. Ledighedsprocenten var uændret på 5,0 pct. for fjerde måned i træk. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den seneste registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  november 2014

6. januar 2015 - Nr. 1

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Uændret konjunkturindikator for serviceerhverv

6. januar 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhvervene er stadig positiv og lå i december uændret på 5 i forhold til november. Igennem hele året har indikatortallet ligget i et ret snævert interval mellem 2 og 9. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  december 2014

6. januar 2015 - Nr. 4

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Byggeriets konjunkturindikator falder stadig

6. januar 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg var på minus 14 i december mod minus 12 i november. Igennem 2014 ses en afmatning oven på stigningen i slutningen af 2013. Især negativ vurdering af ordrebeholdningen trækker nedad, mens beskæftigelsesforventningerne ligger mere jævnt.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  december 2014

6. januar 2015 - Nr. 2

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Moderat økonomisk fremgang

23. december 2014

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,4 pct. i tredje kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser reviderede beregninger. Væksten i tredje kvartal skyldes især fremgang inden for landbrug, råstofindvinding og servicebrancher primært rettet mod erhverv. Stigningen i råstofindvinding repræsenterer en afvigelse fra den ellers faldende tendens i Nordsøproduktionen. En tilbagegang i industrien var det største negative bidrag til væksten i tredje kvartal. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint. Det sæsonkorrigerede BNP dannes ud fra de sæsonkorrigerede tal for de enkelte brancher, se mere omkring dette nedenfor under særlige forhold.

Nationalregnskab (kvt. - revideret)  3. kvt. 2014

23. december 2014 - Nr. 664

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (kvt. - revideret)

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Kilder og metode

Bemærk at den reviderede offentliggørelse af nationalregnskabet for 4. kvt. 2014 udkommer 31. marts 2015. 1. kvt. 2015 udkommer første gang 29. maj 2015.  

Beregningerne er baseret på den løbende konjunkturstatistik i kombination med et detaljeret varebalancesystem, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvartalsvist nationalregnskab (Afsluttet)

Del sidens indhold
Fald i disponibel indkomst

23. december 2014

Den disponible indkomst for husholdninger mv. faldt i tredje kvartal med 0,7 pct. i forhold til kvartalet før, når der korrigeres for prisbevægelser og normale sæsonudsving. Niveauet for den disponible indkomst er fortsat påvirket negativt af ekstraordinære skattebetalinger i forbindelse med, at det fra 2013 har været muligt at opnå en skatterabat ved omlægning af kapitalpensionsordninger. I tredje kvartal steg forbruget med 0,1 pct.

Kvartalsvise sektorregnskaber  3. kvt. 2014

23. december 2014 - Nr. 665

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvise sektorregnskaber

Kontakt

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Kilder og metode

De kvartalsvise sektorregnskabers vigtigste kilder er - ud over de årlige sektorregnskaber - regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, det kvartalsvise nationalregnskab, momsstatistikken og den finansielle statistik. Sektorregnskaberne er konsistente med den opgørelse af det reviderede nationalregnskab. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Detailsalget steg i november

22. december 2014

Fra oktober til november steg detailsalget 0,8 pct. Stigningen kom efter en tilsvarende stigning i oktober. Detailsalget i perioden september-november var 0,6 pct. højere end i perioden juni-august. Stigningen skyldes salget af andre forbrugsvarer, som steg 1,0 pct. i november, og salget af beklædning mv., som steg 2,8 pct. Varegruppen andre forbrugsvarer udgør 45 pct. af det samlede detailsalg, mens beklædning mv. udgør 10 pct. Salget af fødevarer og andre dagligvarer udgør de resterende 45 pct. af detailsalget og var stabilt med en stigning på 0,1 pct. i november. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  november 2014

22. december 2014 - Nr. 660

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Lidt lavere inflation i Danmark og EU

22. december 2014

I november udgjorde inflationen i Danmark 0,2 pct. I EU var inflationen 0,4 pct., mens den i euroområdet var 0,3 pct. Måneden før var inflationen 0,3 pct. i Danmark, 0,5 pct. i EU og 0,4 pct. i euroområdet. Den højere inflation i EU end i Danmark skyldes bl.a., at prisændringer på alkoholiske og ikke-alkoholiske drikkevarer bidrager mere til inflationen i EU end i Danmark. Inflationen beregnes som den årlige udvikling i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  november 2014

22. december 2014 - Nr. 663

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2015

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Prisfald på enfamiliehuse - på nær i Hovedstaden

22. december 2014

Fra andet til tredje kvartal faldt priserne for enfamiliehuse med 0,2 pct. Eneste region med prisstigning på enfamiliehuse var Region Hovedstaden med en stigning på 1,3 pct. Størst prisfald var der i Region Syddanmark med et fald på 2,1 pct. For ejerlejligheder steg priserne samlet set med 0,9 pct. Priserne steg i fire regioner - mest i Region Nordjylland med 2,0 pct. og i Region Midtjylland med 1,9 pct. I Region Syddanmark faldt priserne med 1,3 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  3. kvt. 2014

22. december 2014 - Nr. 661

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Uændret forbrugertillid

22. december 2014

Forbrugertilliden er i december 6,0 mod 6,3 i november. Niveauet er dermed omtrent uændret. Gennemsnittet for det seneste halve år er 8,3, mens årsgennemsnittet ligger på 7,3. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2014

22. december 2014 - Nr. 659

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne steg mest i USA

22. december 2014

Mens arbejdsomkostningerne pr. time steg 1,5 pct. i den private sektor i Danmark i tredje kvartal 2014 i forhold til samme kvartal året før, var stigningen på 2,3 pct. i USA. I de 28 EU-medlemslande tilsammen var stigningen ligesom i Danmark på 1,5 pct. For euroområdet alene var stigningen på 1,2 pct. i forhold til tredje kvartal 2013. Fra årets andet kvartal til tredje kvartal er stigningen på årsbasis øget med 0,1 procentpoint i Danmark. Både i de 18 euro-lande og i de 28 EU-medlemslande samlet var årsstigningen i tredje kvartal derimod aftaget - med hhv. 0,4 pct. i euroområdet og 0,1 procentpoint i EU - i forhold til det foregående kvartal. I USA var stigningen på årsbasis øget med 0,3 procentpoint i samme periode.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  3. kvt. 2014

22. december 2014 - Nr. 662

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Faldende godsmængde i havnene

19. december 2014

I tredje kvartal blev der håndteret 19 mio. ton gods fra fragtskibe og færger i danske havne. Det er et fald på 8 pct. siden tredje kvartal sidste år. Der er et fald i både indenrigsgodset (11 pct.) og i udenrigsgodset (7 pct.). Faldet i indenrigsgods er hovedsagligt i færgegods, som faldt 54 pct. Det skal ses i sammenhæng med lukningen af Kalundborg-Aarhus ruten i oktober 2013 sammen med en nedadgående trend over flere år. Ses der udelukkende på indenlandsk gods i 2014, har der været jævnt vækst over hele året fra 3,3 mio. ton gods i første kvartal til 3,9 mio. ton i tredje kvartal. Skibsfarten håndterer ca. 25 pct. af alt dansk internationalt og nationalt gods på alle transportformer.

Skibsfart (kvt.)  3. kvt. 2014

19. december 2014 - Nr. 658

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Dansk forbrug er på vesteuropæisk niveau

19. december 2014

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i 2013 ligger 15 pct. over gennemsnittet for EU-landene. Dermed ligger Danmark på samme niveau som en række andre vesteuropæiske lande, men dog noget lavere end vores naboland Tyskland, som ligger 22 pct. over EU-gennemsnit. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, en husholdning forbruger, hvad enten de er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i 2011-2013 i samarbejde med de deltagende lande.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2013

19. december 2014 - Nr. 657

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2015

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Små udsving i sygefraværet

19. december 2014

Efter et generelt fald i sygefraværet de seneste år i alle sektorer, er sygefraværet i den private sektor stagneret fra 2012 til 2013. I den offentlige sektor er sygefraværet steget med 0,2 dage i staten og med 0,3 dage i kommunerne, mens sygefraværet i regionerne er faldet med 0,2 dage i gennemsnit fra 2012 til 2013. Fraværet er fortsat højere i kommunerne og regionerne end i de to øvrige sektorer. I 2013 lå fraværet i kommunerne på 12,3 sygedage og 11,5 dage i regionerne. De privatansatte havde med 6,4 dage færrest sygedage, mens de statsansattes sygefravær lå på 7,3 dage i gennemsnit.

Fravær  2013

19. december 2014 - Nr. 655

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. november 2015

Alle udgivelser i serien: Fravær

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen, med bl.a. definitioner af fraværsdagsværk og fraværsprocent.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde
Danmark fortsat dyrest i EU

19. december 2014

Med et prisniveau på 39 pct. over EU-gennemsnittet har Danmark langt de højeste forbrugerpriser i EU. Kun EFTA-landene Norge og Schweiz har endnu højere priser. I Norge må forbrugerne af med 57 pct. ekstra, og i Schweiz gælder det 55 pct. ekstra sammenlignet med EU-gennemsnittet. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU findes i Sverige, Finland og Luxembourg, der ligger mellem 32 og 21 pct. over EU-gennemsnittet. Vores naboland Tyskland ligger derimod på niveau med EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i 2011-2013 i samarbejde med de deltagende lande.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2013

19. december 2014 - Nr. 656

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2015

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Moderat stigning i byerhvervenes produktivitet

18. december 2014

Byerhvervenes produktivitet steg med 1,2 pct. fra 2012 til 2013 ifølge foreløbige beregninger. Stigningen er resultatet af en økonomisk vækst i byerhvervene på 0,9 pct. og et fald i antallet af arbejdstimer på 0,3 pct. Byerhvervene omfatter den markedsmæssige del af økonomien fraregnet råstofindvinding, landbrug mv., boliger og udlejning af erhvervsejendomme. Den beskedne produktivitetsudvikling i de seneste tre år (2011-2013) følger efter nogle år med store udsving. De store udsving skyldes bl.a. en forsinket tilpasning af arbejdskraftforbruget til den lavere økonomiske aktivitet i kølvandet på finanskrisen.

Arbejdsproduktiviteten (revideret)  2013 november-version

18. december 2014 - Nr. 652

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsproduktiviteten (revideret)

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Arbejdsproduktivitet beregnes som udviklingen i markedsmæssig bruttofaktorindkomst (i kædede 2010-priser) pr. arbejdstime. Tallene for bruttofaktorindkomst i kædede 2010-priser samt antal arbejdstimer stammer fra de løbende offentliggørelser af nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Stigning i ØMU-gæld og offentlig nettogæld

18. december 2014

Den offentlige bruttogæld (ØMU-gælden) steg med 34,5 mia. kr. til 895,3 mia. kr. i tredje kvartal 2014, så den udgør 46,9 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). Den offentlige nettogæld steg med 5,1 mia. kr. i tredje kvartal, så den ved udgangen af september var på 68,0 mia. kr., svarende til 3,6 pct. af BNP. ØMU-gælden, der benyttes i EU-sammenhæng, er alene en opgørelse af de væsentligste gældsposter i nominel værdi. Nettogælden omfatter såvel alle offentlige finansielle passiver som aktiver opgjort til markedsværdi, hvilket vil sige inklusive kursudsving.

Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service  3. kvt. 2014

18. december 2014 - Nr. 653

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Kilder og metode

Til opstilling af finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service anvendes en lang række kilder. Hovedkilderne er regnskaber fra statslige enheder, regnskaber fra kommunerne, regionerne og regnskaber fra sociale kasser og fonde samt kvartalsvise udtræk fra de anvendte bogføringssystemer. Beholdninger og forskydninger er i regnskaberne ofte opgjort til nominel værdi. Derfor indhentes yderligere oplysninger til brug for omregning til markedsværdi. Finansielle kvartalsregnskaber er opgjort efter principperne for nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Hver anden 60-64-årig på offentlig forsørgelse

18. december 2014

I tredje kvartal var 51 pct. af de 60-64-årige på offentlig forsørgelse. Den høje andel af offentligt forsørgede blandt de 60-64-årige skyldes hovedsaligt, at mange i denne aldersgruppe har trukket sig tilbage fra arbejdsmarkedet. Således modtog 44 pct. af de 60-64-årige tilbagetrækningsydelser: førtidspension, efterløn og fleksydelse. I alt var 30 pct. af befolkningen i alderen 16-64 år på offentlig forsørgelse. Antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige er her opgjort inklusive SU-modtagere og er omregnet til fuldtidsmodtagere - også i figurer og tabel. I modsætning til i Nyt fra Danmarks Statistik nr. 646, som udkom i går, er tallene i denne offentliggørelse opgjort i faktiske (ikke-sæsonkorrigerede) tal.

Offentligt forsørgede, 16-64 år (tillæg)  3. kvt. 2014 alder og køn

18. december 2014 - Nr. 654

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede, 16-64 år (tillæg)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Kilder og metode

Denne opgørelse bygger på datagrundlaget for den årlige statistik over de 16-64-årige offentligt forsørgede fra Danmarks Statistik. Statistikken over offentligt forsørgede dækker alle forsørgelsesydelser for de 16-64-årige med undtagelse af SU. Fuldtidsmodtagere er beregnet ud fra det samlede antal deltagere på ydelserne og varigheden af den periode, hvor de hver især har modtaget ydelsen. Fx giver to personer, der begge har været offentligt forsørget i et halvt år, én fuldtidsledig. I denne offentliggørelse er personerne opdelt efter herkomst, hvor der for indvandrere også er set på oprindelsesland. Efterkommerne og personer med dansk oprindelse er opgjort for sig i ovenstående tabel. Bl.a. faktorer som indvandringsår, opholdsgrundlag, køn og alder har indflydelse på, hvor mange offentligt forsørgede der er inden for grupperne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen
Overskud på de offentlige finanser

18. december 2014

Overskuddet på de offentlige finanser er opgjort til 10 mia. kr. i tredje kvartal 2014. Det skal ses i lyset af et ekstraordinært provenu af indkomstskatter på 18 mia. kr. fra omlægningen af kapitalpensionsordningen. Sammenlignes der med samme kvartal sidste år, er den offentlige saldo forbedret med 20 mia. kr., hvilket primært skyldes flere indtægter fra skatter og afgifter. I tredje kvartal 2013 var der et underskud på 10 mia. kr., hvoraf et ekstraordinært provenu fra omlægningen af kapitalpensionsordningen udgjorde 10 mia. kr. Uden disse ekstraordinære poster, ville resultatet være et underskud på 20 mia. kr. i tredje kvartal 2013 og 8 mia. kr. i tredje kvartal 2014.

Kvartalsvise offentlige finanser  3. kvt. 2014

18. december 2014 - Nr. 651

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvise offentlige finanser

Kontakt

Bente Juul, tlf. 21 54 41 63

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Statistik­dokumentation

Skatter og afgifter (Afsluttet)

Del sidens indhold
Arbejdsomkostninger på 315 kr. pr. time

17. december 2014

Virksomhedernes omkostninger var i gennemsnit 315 kr. for hver time, privatansatte arbejdede i 2013. Arbejdsomkostningerne var højest inden for branchen finansiering og forsikring og lavest inden for undervisning og sundhed mv. Arbejdsomkostningerne inden for finansiering og forsikring var i gennemsnit 462 kr. pr. arbejdet time. Det er 70 pct. højere end inden for undervisning og sundhed mv., hvor timeomkostningerne i gennemsnit var på 272 kr. Arbejdsomkostningerne består af fortjeneste og øvrige arbejdsomkostninger og er et udtryk for de samlede omkostninger, som en arbejdsgiver har ved at have en medarbejder ansat pr. time, medarbejderen er på arbejde.

Arbejdsomkostninger for den private sektor  2013

17. december 2014 - Nr. 650

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger for den private sektor

Kontakt

Maria Boye, tlf. 

Statistik­dokumentation

Arbejdsomkostninger for virksomheder og organisationer

Del sidens indhold
Stadig færre offentligt forsørgede

17. december 2014

Antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige - eksklusive SU-modtagere - er fra andet til tredje kvartal faldet med 4.500 til 789.700. Antallet har haft en faldende tendens siden fjerde kvartal 2010, og der er i perioden blevet 68.800 færre personer på offentligt forsørgelse eksklusive SU, svarende til et fald på 8 pct. Alle tal der er nævnt i teksten er korrigeret for normale sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  3. kvt. 2014

17. december 2014 - Nr. 646

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
IKT-branchen er mest innovativ

17. december 2014

60 pct. af virksomhederne inden for branchegruppen information og kommunikation (IKT) har haft innovation i perioden 2011-2013, og de ligger dermed pænt over gennemsnittet på 46 pct. for private danske virksomheder generelt. At man har innovation vil sige, at man har indført nye eller væsentligt forbedrede produkter, produktionsprocesser, organisatoriske tiltag eller markedsføringstiltag.

Innovation i erhvervslivet  2013

17. december 2014 - Nr. 647

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. november 2015

Alle udgivelser i serien: Innovation i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på statistik innovation i erhvervslivet. Mere information om statistikområdet på www.dst.dk/fui og i statistikdokumentationerne for Erhvervslivet. Undersøgelsen er basseret på en stikprøve, og derfor er der en vis usikkerhed i opgørelsen. Se statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Innovation i erhvervslivet

Del sidens indhold
Internationalt transportarbejde falder

17. december 2014

Danske lastbilers transportarbejde (gods gange distance) faldt 3 pct. fra tredje kvartal sidste år til tredje kvartal i år. Den nationale kørsel steg 4 pct., mens den internationale kørsel trak ned med et fald på 28 pct. Faldet i transportarbejdet i den internationale kørsel er sket inden for alle typer af international kørsel, idet kørsel fra Danmark til udlandet faldt 24 pct., kørsel fra udlandet til Danmark faldt 32 pct., og den øvrige internationale kørsel faldt 30 pct.

Godstransport med danske lastbiler  3. kvt. 2014

17. december 2014 - Nr. 648

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Uændrede FoU-udgifter i erhvervslivet

17. december 2014

Erhvervslivets udgifter til egen forskning og udvikling (FoU) er for 2013 opgjort til 37,3 mia. kr. Dermed er erhvervslivets FoU-udgifter øget med under 1 pct. siden 2012, hvor 37,0 mia. kr. blev investeret i FoU. Erhvervslivets udgifter til eget FoU-arbejde udgør en andel på 1,98 pct. af bruttonationalproduktet (BNP) for både 2011, 2012 og 2013, og udgifterne har ligget stabilt på dette niveau siden 2009, hvor erhvervslivets udgifter til egen FoU som andel af BNP toppede med 2,14 pct. af BNP.

Forskning og udvikling i erhvervslivet  2013

17. december 2014 - Nr. 649

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. november 2015

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen. Danske data er dermed sammenlignelige med de øvrige EU- og OECDlandes.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet

Del sidens indhold
Størst disponibel indkomst i Gentofte

16. december 2014

I hele landet var den gennemsnitlige disponible indkomst for personer over 14 år på 209.700 kr. i 2013. Indbyggerne i Gentofte havde den højeste disponible indkomst på 363.800 kr. pr. person. Vest for Storebælt var indkomsten højest i Skanderborg med 229.900 kr. I de fire store bykommuner var indkomsten højest i Aarhus med 207.100 kr., efterfulgt af København med 198.100 kr., Aalborg med 195.400 kr. og Odense med 192.900 kr. Indkomsten er lavest på øerne. Langeland havde den laveste disponible indkomst på 174.800 kr., mens den var 178.700 kr. i gennemsnit på Lolland.

Indkomster for personer  2013

16. december 2014 - Nr. 643

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2015

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Positiv vækst i Hovedstaden og Nordjylland

16. december 2014

Ændret 17. december 2014 kl. 12:49

Der var desværre fejl i tabellen ved offentliggørelsen, hvor de regionsfordelte tal for BNP 2013 var forkert angivet. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Bruttonationalproduktet (BNP) steg i 2013 med 0,7 pct. i Region Hovedstaden. Region Nordjyllands BNP steg med 0,2 pct. For landet som helhed faldt BNP i 2013 med 0,5 pct. Dermed øgede Region Hovedstaden afstanden til de øvrige regioner og stod i 2013 for knap 40 pct. af landets samlede BNP.

Regionale regnskaber  2013

16. december 2014 - Nr. 642

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2015

Alle udgivelser i serien: Regionale regnskaber

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Kilder og metode

De regionale regnskaber omfatter en opgørelse af bruttonationalproduktet og andre natio-nalregnskabsvariable for regioner og landsdele samt for kategorien uden for region. I kategorien uden for region placeres aktiviteter, der ikke kan henføres til en enkelt region, primært udvinding af olie og naturgas.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber
Fald i de disponible indkomster

16. december 2014

Den gennemsnitlige disponible indkomst pr. indbygger faldt i 2013 med 0,8 pct. i forhold til året før, svarende til 1.200 kr. Faldet var størst i Region Hovedstaden og Region Nordjylland. I Region Sjælland var indkomsterne stort set uændrede.

Regionale regnskaber for husholdningerne  2013

16. december 2014 - Nr. 644

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Regionale regnskaber for husholdningerne

Kontakt

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Kilder og metode

De regionale regnskaber for husholdningerne omfatter en opgørelse af primær og disponibel bruttoindkomst for husholdningssektoren for regioner og landsdele. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber

Del sidens indhold
Afviklingen af plejehjem fortsætter

16. december 2014

Andelen af plejehjemsboliger falder fortsat. I 2014 er antallet det laveste siden 1987 med kun ca. 5.000 plejehjemsboliger. Samme tendens ses i forbindelse med beskyttede boliger, hvor antallet er faldet til 952 boliger.

Pleje- og ældreboliger  2014

16. december 2014 - Nr. 645

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Pleje- og ældreboliger

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Karsten Werner Nielsen, tlf. 30 45 69 04

Kilder og metode

Oplysningerne er indsamlet på elektroniske blanketter fra kommunerne og indgår i Danmarks Statistiks sociale ressourceopgørelse - en hel uge i april. Antal beboere i visiterede boliger opgøres af den kommune, der visiterer, uanset om boligen drives af egen kommune eller anden kommune. Der er rettet henvendelse til de kommuner, hvor der er store udsving i forhold til forrige år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ressourcer

Del sidens indhold
Nye tal for producentprisindeks for tjenester

15. december 2014

Prisudviklingen inden for udvalgte producentprisindeks for tjenester varierer mellem en stigning på 0,8 pct. for informationstjenester og et fald på 1,8 pct. for reklame og markedsanalyse fra andet til tredje kvartal 2014. Indeksene belyser udviklingen i producenternes faktiske salgspriser for tjenester solgt til andre virksomheder (business to business).

Producentprisindeks for tjenester  3. kvt. 2014

15. december 2014 - Nr. 641

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for tjenester

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Flere elever på frie grundskoler - især de ældste

15. december 2014

Siden 2008 er antallet af grundskoleelever på folkeskoler faldet fra 82 pct. til 78 pct. i 2014. Samtidig er antallet af grundskoleelever på frie grundskoler, der blandt andet tæller privatskoler, friskoler og lilleskoler, steget jævnt fra 13 pct. til 16 pct. For efterskolernes vedkommende er andelen af grundskoleelever i perioden stort set uændret på knap 4 pct. Ved begyndelsen af skoleåret 2014/2015 var der 711.134 elever i grundskolen.

Elever i grundskolen  2014/2015

15. december 2014 - Nr. 639

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Elever i grundskolen

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Statistikken er baseret på Danmarks Statistiks lærer-elev-register og inkluderer folkeskoleelever, som i perioden 1. oktober 2013 til 30. september 2019 er registreret med undervisning med en eller flere lærere i et eller flere fag.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Lavere priser end sidste år

15. december 2014

Siden november sidste år er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 2,6 pct. I samme periode er importprisindekset for varer faldet med 0,3 pct. Fra oktober til november er det samlede producentprisindeks faldet med 0,5 pct., hvorimod importprisindekset er steget med 0,5 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  november 2014

15. december 2014 - Nr. 640

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Fald i mængden af gods med tog

12. december 2014

I tredje kvartal faldt mængden af gods med tog med 15 pct. i forhold til andet kvartal. I alt blev 1,8 mio. ton gods transporteret med tog i Danmark i tredje kvartal. Faldet var i internationalt (11 pct.) og transit gods (19 pct.). Den nationale transport, som udgør 30 pct. af godset, steg 3 pct.

Jernbanetransport (kvt.)  3. kvt. 2014

12. december 2014 - Nr. 637

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km.
Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Fortsat faldende offentlig beskæftigelse i 3. kvt.

12. december 2014

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service faldt i tredje kvartal med 1.800, svarende til 0,2 pct., i forhold til kvartalet før, når man korrigerer for sæsonudsving og omregner til fuld tid. Den offentlige beskæftigelse begyndte at falde i fjerde kvartal 2013 og har været svagt faldende siden. Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service var i tredje kvartal 22.600 lavere end andet kvartal 2010, som er det tidspunkt, hvor den offentlige beskæftigelse var på sit højeste niveau nogensinde. Tallene i teksten er opgjort på grundlag af betalte timer og omregnet til fuld tid.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  3. kvt. 2014

12. december 2014 - Nr. 635

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Lidt flere beskæftigede lønmodtagere

12. december 2014

Lønmodtagerbeskæftigelsen steg med 2.600 fuldtidsbeskæftigede fra andet til tredje kvartal. Stigningen svarer til 0,1 pct. Dermed udgjorde lønmodtagerbeskæftigelsen 2.160.200 fuldtidsbeskæftigede i tredje kvartal. Der var i tredje kvartal 4.600 flere fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere i sektoren private virksomheder end kvartalet før, mens der var 1.800 færre i offentlig forvaltning og service. Det viser den reviderede opgørelse af lønmodtagerbeskæftigelsen. Alle tal er opgjort ud fra betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  3. kvt. 2014

12. december 2014 - Nr. 636

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Stigende produktion af energitræ

11. december 2014

Hugsten i de danske skove var sidste år 3,6 mio. m3, og det er en stigning på 0,5 mio. m3 eller 15 pct. sammenlignet med året før. Langt den største del af stigningen skyldes en 28 pct. større hugst af energitræ. Hugsten af gavntræ er kun steget med 7 pct. Gavntræ er træ, som anvendes til alle andre formål end brænde og energi. Det kan fx være til produktion af papir og som træ i bygge- eller møbelindustrien. Energitræ bliver mest brugt i kraftvarmeværker. Over en længere periode har energitræ fået en stadig større betydning og udgør nu næsten halvdelen af den samlede hugst mod en fjerdedel for ti år siden.

Hugsten i skove og plantager  2013

11. december 2014 - Nr. 633

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2015

Alle udgivelser i serien: Hugsten i skove og plantager

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Næsten alle skove på 50 ha og derover indgår i tællingen, mens der for mindre skove er tale om en beregning. Hugst er den mængde træ, der i kalenderåret er taget ud af skoven og klargjort til levering. Hugsten er for alle træarter omregnet til kubikmeter fastmasse, som er træindholdet i én rummeter nåletræ uden luft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Hugsten i skove og plantager

Del sidens indhold
Dømte for indbrud begår oftest ny kriminalitet

11. december 2014

Blandt personer, der i 2010 blev løsladt fra afsoning eller blev fundet skyldige i en lovovertrædelse, begik 30 pct. en ny lovovertrædelse i løbet af to år. For personer, der havde begået indbrud i privat beboelse, var tilbagefald til ny kriminalitet mest udbredt. Her havde 44 pct. begået en ny lovovertrædelse i løbet af de første seks måneder, yderligere 13 pct. i løbet af de seks næste måneder og i alt 72 pct. inden for to år. Personer, der havde begået en seksualforbrydelse var med 22 pct. den gruppe, hvor færrest begik ny kriminalitet.

Tilbagefald til kriminalitet  2010-2012

11. december 2014 - Nr. 631

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. november 2015

Alle udgivelser i serien: Tilbagefald til kriminalitet

Kontakt

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Kilder og metode

Statistikken om tilbagefald til kriminalitet omhandler personer, der i et givent år er blevet løsladt efter afsoning i fængsel mv., eller som har fået en fældende strafferetlig afgørelse, dog eksklusive ubetingede frihedsstraffe. Hvis disse personer begår en ny lovovertrædelse inden for to år, betragtes det som tilbagefald til ny kriminalitet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Tilbagefald til kriminalitet

Del sidens indhold
Stort fald i indvindingen af fyldsand fra havet

11. december 2014

Fra 2012 til 2013 er indvindingen af råstoffer fra havet, eksklusive olie og gas, faldet med 39 pct. Nedgangen i indvindingen skyldes primært en lavere indvinding af fyldsand, som faldt med 53 pct. fra 2012 til 2013. Fyldsand anvendes typisk til sikring af de danske kyster og til anlægsprojekter. Faldet i indvindingen af fyldsand var forventet, da en lang række tiltag til sikring af kyster allerede blev udført i 2012. I 2013 lå den samlede indvinding fra havbunden på knap 6,5 mio. m3 mod 10,5 mio. m3 i 2012. Den årlige indvindingsmængde har siden 2003 varieret fra 6,2-10,5 mio. m3.

Råstofindvinding fra havet  2013

11. december 2014 - Nr. 634

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. september 2015

Alle udgivelser i serien: Råstofindvinding fra havet

Kontakt

Jeppe Strandgaard Herring, tlf. 24 44 43 06

Kilder og metode

Statisikken er eksklusive tal for indvindingen af olie og gas og udarbejdet i samarbejde med Naturstyrelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold