oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Store offentlige investeringer i dansk økonomi

21. november 2014

Den offentlige sektor investerede for 97 mia. kr. i 2013. Til trods for et fald på 2,5 pct. i forhold til året før ligger de offentlige investeringer dog stadigvæk på et historisk højt niveau. Det betyder, at for hver 100 kr., der blev investeret i Danmark i 2013, kom de 28 kr. fra det offentlige område. Baggrunden for det høje niveau i de senere år er bl.a. store investeringer i sundhedvæsenet og i transportinfrastrukturen (fx metrobyggeriet og opgradering af jernbaner), samt øgede investeringer i spildevandsanlæg. Kun i enkelte år i 1990'erne var det offentliges andel af de samlede investeringer højere, hvilket dengang skyldtes store investeringer i broforbindelserne.

Den offentlige sektors finanser  2013

21. november 2014 - Nr. 591

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2015

Alle udgivelser i serien: Den offentlige sektors finanser

Kontakt

Martin Brun Fuglsang, tlf. 24 76 16 62

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Statistikken for den offentlige sektor produceres i sammenhæng med statistikken for offentlig forvaltning og service, som bl.a. offentliggøres i november måned hvert år. Tallene for de to seneste år betragtes derfor som foreløbige.Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt de offentlige virksomheder, der igen er opdelt i offentlige selskabslignende virksomheder og offentlige selskaber.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Den offentlige sektors finanser

Del sidens indhold
Halvdelen indvandrer med EU-opholdstilladelse

21. november 2014

53 pct. af de 50.600 personer, der indvandrede til Danmark i 2013, havde en EU-opholdstilladelse. Tallet rummer ikke danskere, som vender tilbage til Danmark, eller borgere fra de øvrige nordiske lande, fordi de ikke har behov for at have opholdstilladelse. Indvandrede med opholdstilladelse til familiesammenføring udgjorde 9 pct. af de indvandrede, mens personer, der fik asyl, udgjorde 7 pct. Fordelingen af indvandrede efter opholdstilladelse har ændret sig markant siden årtusindskiftet - i dag er andelen med tilladelse til familiesammenføring og asyl betydeligt mindre end i 2000 og andelen med EU-opholdstilladelse langt større. I 2000 udgjorde EU-opholdstilladelse 21 pct., familiesammenføring 34 pct. og asyl 16 pct. af de indvandredes opholdsgrundlag.

Opholdsgrundlag for indvandrede  2013

21. november 2014 - Nr. 589

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. august 2015

Alle udgivelser i serien: Opholdsgrundlag for indvandrede

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen og Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
Afdæmpede investeringsforventninger i industrien

21. november 2014

Industrien forventer, at investeringerne vil falde med 2 pct. i 2015 i forhold til i år. Det fremgår af en undersøgelse af industriens investeringsforventninger, som blev gennemført i oktober måned. Industrien forventer endvidere, at investeringerne i år vil være 4 pct. højere end investeringerne i 2013. Tallene er opgjort i løbende priser.

Industriens investeringsforventninger  oktober 2014

21. november 2014 - Nr. 590

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
Lille fald i forbrugertilliden

20. november 2014

I november faldt forbrugertilliden til 6,3 efter stigningen i oktober, hvor den lå på 8,2. Gennemsnittet for det seneste halve år er 8,8. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  november 2014

20. november 2014 - Nr. 585

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2014

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Stor eksport af levende kvæg

20. november 2014

Eksporten af levende kvæg steg med 27,8 pct. i tredje kvartal i forhold til samme kvartal sidste år. I tredje kvartal blev 12,8 pct. af produktion af kvæg eksporteret, og det var overvejende spædkalve. Eksporten af spædkalve har ligget på samme niveau det seneste år, mens den er steget for de voksne dyr, dog med et lille fald i seneste kvartal. Samtidig steg antallet af slagtninger med 4,1 pct. i Danmark. Den større eksport og især de flere slagtninger skyldtes landmændenes behov for at tilpasse mælkeproduktion til mælkekvoten, som er uændret i forhold til sidste år.

Animalsk produktion (kvt.)  3. kvt. 2014

20. november 2014 - Nr. 587

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Importrestriktioner mærkes på svinepriserne

20. november 2014

Jordbrugets bytteforhold er forringet i tredje kvartal i forhold til samme kvartal sidste år. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen. Indekset for priserne på jordbrugets salgsprodukter faldt med 12,7 pct., mens det samlede indeks for forbrug og investeringer steg med 0,6 pct. En af forklaringerne på faldet i priserne på jordforbrugets salgsprodukter er effekten af Ruslands importrestriktioner. Det ses bl.a. ved faldende priser på svin, som er en vigtig eksportvare for Danmark.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  3. kvt. 2014

20. november 2014 - Nr. 588

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Detailsalget steg i oktober

20. november 2014

Fra september til oktober steg detailsalget 0,7 pct. Stigningen kom efter et fald i september på 0,8 pct. Detailsalget i perioden august-oktober var på samme niveau som i perioden maj-juni. Salget af beklædning mv. steg 4,1 pct. i oktober efter et rekordstort fald i september på hele 7,1 pct. Varegruppen beklædning mv. udgør 10 pct. af det samlede detailsalg. Salget af fødevarer og andre dagligvarer faldt 0,1 pct., mens salget af andre forbrugsvarer steg 0,7 pct. i oktober. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  oktober 2014

20. november 2014 - Nr. 586

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2014

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Færre passagerer i de danske lufthavne

19. november 2014

Antallet af passagerer i tredje kvartal fra danske lufthavne faldet med 2 pct. i forhold til andet kvartal. Faldet skyldes en nedgang i den internationale rutetrafik på 2 pct. samt et fald på 1 pct. for den nationale rutetrafik. Charter- og taxitrafikken faldt med 4 pct. i forhold til andet kvartal. Tallene er renset for normale sæsonudsving.

Luftfart  3. kvt. 2014

19. november 2014 - Nr. 584

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Luftfart

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Chartertrafik dækker erhvervsmæssig ikke-regelmæssig offentlig lufttrafik og er altså ikke sammenfaldende med charter- eller pakkerejser, selv om de kan foregå med chartrede fly. Statistikken er baseret på data, som lufthavnene har indberettet til Statens Lufthavnsvæsen på månedsbasis.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Uændret inflation i Danmark og svag stigning i EU

19. november 2014

Inflationen i oktober var i Danmark 0,3 pct. I EU var inflationen 0,5 pct., mens den i euroområdet var 0,4 pct. I september var inflationen 0,3 pct. for Danmark, 0,4 pct. for EU og 0,3 pct. for euroområdet. Den højere inflation i EU end i Danmark skyldes bl.a., at prisændringer på tøj og ikke-alkoholiske drikkevarer bidrager mere til inflationen i EU end i Danmark. Inflationen beregnes som den årlige udvikling i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  oktober 2014

19. november 2014 - Nr. 583

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2014

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Lille stigning i AKU-ledigheden i tredje kvartal

19. november 2014

Ifølge arbejdskraftundersøgelsen (AKU) er ledigheden steget fra andet til tredje kvartal. Korrigeret for sæsonudsving steg AKU-ledigheden med 2.000 personer. Dermed var der i tredje kvartal 190.000 AKU-ledige personer i alderen 15-64 år, hvilket svarer til 6,7 pct. af arbejdsstyrken i denne aldersgruppe. I forhold til tredje kvartal sidste år er AKU-ledigheden faldet med 14.000 personer i ikke-sæsonkorrigerede tal. Udviklingen svarer stort set til udviklingen i den registerbaserede opgørelse af ledigheden, idet bruttoledigheden i tredje kvartal 2014 er faldet med 1.000 personer i forhold til foregående kvartal og med 16.000 i forhold til tredje kvartal 2013. Faldet i AKU-ledigheden det seneste år er især sket blandt AKU-ledige dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere, som der blev 12.000 færre af.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2014

19. november 2014 - Nr. 582

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Lavere lønstigninger i staten og i regionerne

17. november 2014

Lønstigningerne for ansatte i både regionerne og staten var i årets tredje kvartal på 0,8 pct. i forhold til samme kvartal året før. Det er noget lavere end i årets andet kvartal, hvor stigningen på årsbasis udgjorde 1,5 pct. for både de statsansatte og de ansatte i regionerne. I kommunerne var der derimod tale om en stigning på 1,1 pct. i tredje kvartal, hvilket var lidt højere i forhold til det foregående kvartal, hvor stigningen på årsbasis udgjorde 1,0 pct. Lønstigningerne er målt som den årlige ændring i gennemsnitslønnen pr. time.

Lønindeks for den offentlige sektor  3. kvt. 2014

17. november 2014 - Nr. 580

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Lønindeks for den offentlige sektor

Kontakt

Jesper Moltrup-Nielsen, tlf. 24 81 16 97

Kilder og metode

Lønindekset beregnes på basis af en gennemsnitlig timefortjeneste. Fortjenesten indeholder løn, pensionsbidrag samt gene- og overtidstillæg. Feriepenge og andre uregelmæssige betalinger såsom efterreguleringer i forbindelse med overenskomstfornyelse er ikke medregnet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Danskproducerede varer er billigere end sidste år

17. november 2014

Siden oktober sidste år er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 2,8 pct. I samme periode er importprisindekset for varer faldet med 1,4 pct. Fra september til oktober er det samlede producentprisindeks faldet med 1,8 pct., mens importprisindekset er faldet med 0,6 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  oktober 2014

17. november 2014 - Nr. 581

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2014

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Firmaernes salg næsten uændret i september

12. november 2014

Firmaernes samlede salg var 0,2 pct. mindre i september end i august, mens det indenlandske salg var 1,2 pct. lavere. Salget er opgjort ekskl. energi og korrigeret for normale sæsonudsving. Faldet i det samlede salg kommer efter en stigning på 0,7 pct. fra juli til august. Faldet i det indenlandske salg kommer efter en stigning på 1,2 pct. fra juli til august. I tredje kvartal er det samlede salg steget med 0,6 pct. i forhold til andet kvartal, mens det indenlandske salg er faldet med 0,1 pct.

Firmaernes køb og salg  september 2014

12. november 2014 - Nr. 578

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2014

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Lille stigning i bilsalget

11. november 2014

Registreringerne af nye personbiler steg 4 pct. fra september til oktober, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Husholdningerne havde 3 pct. flere nyregistreringer, mens erhvervene havde 7 pct. flere. I perioden august-oktober var det samlede antal nyregistreringer 2 pct. højere end i maj-juli. Husholdningernes nyregistreringer var 3 pct. højere, mens erhvervenes lå 1 pct. højere.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2014

11. november 2014 - Nr. 576

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2014

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Fortsat stigning i indvandringen

11. november 2014

I det seneste år fra fjerde kvartal 2013 til og med tredje kvartal 2014 indvandrede 62.644 udenlandske statsborgere til Danmark. Det er endnu en gang det højeste antal nogensinde på tolv måneder. To ud af tre af de indvandrede udenlandske statsborgere har statsborgerskab i et vestligt land.

Ind- og udvandringer  3. kvt. 2014

11. november 2014 - Nr. 577

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Ind- og udvandringer

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Vi har ændret i opgørelsesmetoden for ind- og udvandringer fra 1. kvt. 2016. Se mere på www.dst.dk/doku/flytninger-til-og-fra-udlandet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Flytninger til og fra udlandet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Flere fødte end sidste år i tredje kvartal

11. november 2014

Ændret 11. november 2014 kl. 13:13

Der var desværre fejl i aldersfordelingen af befolkningen ved offentliggørelsen kl. 9.00. Alle reviderede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I tredje kvartal blev der født 15.318 børn. Det er 3,5 pct. flere end samme kvartal sidste år men 8,3 pct. færre end samme kvartal 2010. I juli var der det højeste gennemsnitlige antal fødte i kvartalet med 171 fødte pr. dag.

Befolkningens udvikling  3. kvt. 2014

11. november 2014 - Nr. 575

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Søtransport gav eksporten vind i sejlene

10. november 2014

I tredje kvartal steg eksporten af tjenester med 2,3 pct. og importen steg med 1,0 pct. Stigningen i eksport af tjenester kan bl.a. tilskrives stigninger i søtransport på 3,8 pct. og royalties og licenser på 19,3 pct. Importstigningen skete bl.a. som følge af en stigning på 12,0 pct. i bygge- og anlægstjenester. Overskuddet på tjenestebalancen var på 10,5 mia. kr. i tredje kvartal. Det viser tallene, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  3. kvt. 2014

10. november 2014 - Nr. 574

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Fortsat stort overskud på betalingsbalancen

10. november 2014

I september var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 15,1 mia. kr., hvilket er 0,4 mia. kr. højere end samme måned sidste år. I forhold til september sidste år er overskuddet på varehandlen faldet 0,6 mia. kr., mens overskuddet på tjenestehandlen er steget 0,6 mia. kr. Overskuddet på indkomst er faldet 0,3 mia. kr., mens underskuddet på løbende overførsler er faldet 0,7 mia. kr. I forhold til august faldt overskuddet på de løbende poster med 0,9 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  september 2014

10. november 2014 - Nr. 572

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2014

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Importen steg, mens eksporten faldt en smule

10. november 2014

Den samlede eksport faldt med 0,6 pct., mens den samlede import steg med 3,1 pct. i september. Det var primært eksporten af energivarer, der faldt - godt hjulpet af en faldende oliepris. Ser man bort fra handlen med energivarer, steg eksporten med 1,2 pct. og importen med 2,0 pct. Overskuddet på handelsbalancen i september landede på 5,7 mia. kr. I tredje kvartal er eksporten faldet med 1,1 pct. og importen med 0,9 pct. Det viser tallene ekskl. skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  september 2014

10. november 2014 - Nr. 571

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2014

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Industriproduktionen faldt i september

10. november 2014

Industriproduktionen i september var 0,7 pct. lavere end i august, hvis man opgør den uden medicinalindustrien. Sammenlignes juli-september med de foregående tre måneder, steg den samlede industriproduktion uden medicinalindustrien 0,8 pct. Inklusive medicinalindustrien faldt industriproduktionen 1,8 pct. i juli-september i forhold til de foregående tre måneder. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  september 2014

10. november 2014 - Nr. 573

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2014

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Fortsat stabil stigning i forbrugerpriserne

10. november 2014

Det samlede forbrugerprisindeks steg i oktober 0,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Måneden før var den årlige stigning ligeledes 0,5 pct. Højere årlige prisændringer på bl.a. kød og grøntsager har isoleret set trukket årsstigningen lidt op i forhold til sidste måned, mens lavere årlige prisændringer på bl.a. tøj har trukket årsstigningen nedad.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2014

10. november 2014 - Nr. 570

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2014

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
12,8 mio. svin i Danmark

7. november 2014

Den samlede bestand af svin i Danmark var 1. oktober 1 pct. højere end ved tællingen 1. juli, når der korrigeres for sæsonudsving. Den faktiske bestand af svin var på 12,8 mio., hvilket er 4 pct. flere end samme tidspunkt sidste år. Stigningen skyldtes flere smågrise (fravænnede svin under 50 kg) og slagtesvin, mens sobestanden var stort set uændret.

Svinebestanden  1. oktober 2014

7. november 2014 - Nr. 569

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Svinebestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Svinebestanden bliver opgjort på grundlag af en stikprøvetælling blandt alle landbrugsbedrifter med svin. Bestanden kan være påvirket af forskydninger i slagtningerne i forbindelse med helligdage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Svinebestanden

Del sidens indhold
Lidt flere medlemmer i idrætsforeninger

7. november 2014

Medlemstallet i danske ungdoms-, idræts- og friluftsorganisationer er steget med 1 pct. fra 2012 til 2013. I Dansk Firmaidrætsforbund er stigningen i medlemstallet på 10 pct. fra 353.000 til 390.000 medlemmer. I både Danske Gymnastik- og Idrætsforeninger og Dansk Idrætsforbund er stigningen på 1 pct. Omvendt er medlemstallet i friluftsorganisationerne faldet med 4 pct. fra 2012 til 2013, og medlemstallet i børne- og ungdomsorganisationer er faldet med 1 pct.

Idræt og fritid  2013

7. november 2014 - Nr. 568

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2015

Alle udgivelser i serien: Idræt og fritid

Kontakt

Søren Østerballe, tlf. 23 42 32 97

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra organisationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Flere på hotel og camping end i september 2013

7. november 2014

Det samlede antal overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem og i lystbådehavne steg med 140.000 eller 6 pct. i september i forhold til september sidste år. Det kan især tilskrives 88.000 eller 7 pct. flere hotelovernatninger og 35.000 eller 5 pct. flere campingovernatninger. Når tallene er korrigeret for normale sæsonudsving, var niveauet i september næsten uændret fra august. Opgjort i sæsonkorrigerede tal var der 1 pct. flere overnatninger på hoteller såvel som vandrerhjem, mens feriecentrene havde 3 pct. færre overnatninger end måneden før. I tremånedersperioden juli-september faldt det samlede antal sæsonkorrigerede overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem med 1 pct. i forhold til de forugående tre måneder april-juni.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  september 2014

7. november 2014 - Nr. 566

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2014

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Handel med musikrettigheder for 1 mia. kr.

7. november 2014

Handel med musikrettigheder løb op i 969 mio. kr. i 2013. Det er en stigning på 23 pct. fra 2008, hvor handlen med rettigheder til afspilning af musik beløb sig til 791 mio. kr. Det viser en helt ny statistik, hvor Danmarks Statistik for første gang offentliggør omfanget af rettighedsbetalinger for offentlig afspilning og mangfoldiggørelse af musik samt udbetalinger til rettighedsejerne. Statistikken indeholder også en opgørelse af musiksalget opgjort som fysisk salg, digitale downloads og streaming.

Musik  2013

7. november 2014 - Nr. 565

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Musik

Kontakt

Claus Werner Andersen, tlf. 91 37 64 04

Kilder og metode

Musikstatistikken er baseret på data fra pladeselskabernes brancheorganisation (IFPI) og organisationerne KODA og Gramex, der forvalter rettighedsbetalingerne.Der er suppleret med oplysninger fra NCB¿s officielle regnskaber. Kulturvaneundersøgelsen er en kvartalsvis statistik som baserer sig på ca. 3.000 gennemførte interviews blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og over. Læs mere om kulturvaneundersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Handel med musikrettigheder- og værker

Del sidens indhold
Flere feriehusovernatninger end i september 2013

7. november 2014

Det samlede antal overnatninger i de danske feriehuse steg med 54.000 eller 4 pct. i september sammenlignet med samme måned sidste år. Når tallene er korrigeret for normale sæsonudsving, var der i september i alt 13 pct. færre overnatninger i udlejede feriehuse end i august. Faldet i sæsonkorrigerede overnatninger skal blandt andet ses i lyset af en samlet fremgang på 20 pct. i august. Antallet af udenlandske overnatninger faldt 16 pct. efter en stigning på 30 pct. i august, mens der var 1 pct. færre danske overnatninger i september. I tremånedersperioden juli-september var der en samlet stigning på 6 pct. i antallet af sæsonkorrigerede feriehusovernatninger sammenlignet med de forudgående tre måneder april-juni.

Feriehusudlejning  september 2014

7. november 2014 - Nr. 567

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2014

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Økonomisk tilbagegang på 0,5 pct. i 2013

6. november 2014

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 0,5 pct. i 2013 efter korrektion for prisudviklingen, viser nye beregninger. På efterspørgselssiden voksede de faste bruttoinvesteringer med 0,9 pct., mens det offentlige forbrug faldt med 0,5 pct., husholdningernes forbrug er uændret i forhold til 2012.

Nationalregnskab (år)  2013 november-version

6. november 2014 - Nr. 564

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. november 2015

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Lidt færre tvangsauktioner

6. november 2014

I oktober blev der bekendtgjort 298 tvangsauktioner mod 307 i september, når der er korrigeret for normale sæsonudsving, hvilket svarer til et fald på 3 pct. I tre-månedersperioden august-oktober var der 835 tvangsauktioner mod 926 i perioden maj-juli. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  oktober 2014

6. november 2014 - Nr. 560

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2014

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Fortsat flere konkurser

6. november 2014

Der var 407 konkurser i oktober mod 340 i september, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til en stigning på 20 pct. På tre-månedersniveau er antallet af konkurser steget fra 920 i maj-juli til 989 i august-oktober, en stigning på 8 pct.

Konkurser  oktober 2014

6. november 2014 - Nr. 561

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2014

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Danskernes nettoformue steg i 2013

6. november 2014

I 2013 steg husholdningernes samlede nettoformue med 4,4 pct. til 6.265 mia. kr., hvilket svarer til 331 pct. af BNP. Nettoformuen beregnes ved at trække husholdningernes passiver (fx realkreditlån og andre lån) fra aktiverne (fx boliger, pensionsformue og aktier). Stigningen betyder, at hver dansker i gennemsnit havde en nettoformue på godt 1.116.000 kr. ved udgangen af året. Stigningen afspejler kursstigninger på værdipapirer, der enten indgår direkte i husholdningernes formue eller indirekte via pensionsformuen samt ændringer i markedsværdien af boliger.

Finansielle konti  2013 november-version

6. november 2014 - Nr. 562

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Finansielle konti

Kontakt

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

Sektorregnskaberne belyser den økonomiske udvikling i økonomiens sektorer. Økonomien opdeles i seks hovedsektorer: Ikke-finansielle selskaber, Finansielle selskaber, Offentlig forvaltning og service, Husholdninger, Non-profit institutioner rettet mod husholdninger (NPISH) og Udland. Blandt de mest centrale størrelser i sektorregnskaberne er opsparing, fordringserhvervelse, netto og faste bruttoinvesteringer og specielt for husholdningerne den disponible indkomst og forbruget. Finansielle konti udgør et konsistent kontosystem, hvor overgangen fra primostatus til ultimostatus belyses ved finansielle transaktioner (finansiel konto), andre mængdemæssige ændringer og omvurderinger. Husholdningssektoren opgøres i nationalregnskabet som enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner. Derudover er selvstændig erhvervsdrivende inkluderet, men det er kun de selvstændiges finansielle aktiver, der indgår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Langvarig lavvækst i den faste realkapital

6. november 2014

De seneste fem år har væksten i den faste realkapital (målt ved nettobeholdningen) været på et lavt niveau med vækstrater mellem 0,2 pct. til 0,6 pct. Til sammenligning har væksten svinget mellem 1,1 pct. og 2,3 pct. i perioden 2000 til 2008, mens væksten i gennemsnit har været 2,0 pct. om året i perioden 1966 til 2013. Væksten i maskiner og transportmidler har været negativ fra 2010 og frem, mens der har været positive vækstrater over gennemsnittet for forskning og udvikling mv. og IKT-kapital (informations og kommunikations-teknologi).

Fast realkapital  2014

6. november 2014 - Nr. 563

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. november 2015

Alle udgivelser i serien: Fast realkapital

Kontakt

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Kilder og metode

Opgørelsen af produktionsapparatet omfatter bl.a. bruttobeholdning, nettobeholdning og forbrug af fast realkapital. Ved bruttobeholdning forstås værdien af alle kapitalgoder opgjort til genanskaffelsespriser for tilsvarende nye kapitalgoder ¿ nyværdien. Nettobeholdningen afspejler markedsprisen af produktionsapparatet, idet der i forhold til bruttobeholdningen er taget højde for slid samt teknisk og økonomisk forældelse. Forbrug af fast realkapital måler værdien af slid samt teknisk og økonomisk forældelse af produktionsapparatet. Opgørelsen af fast realkapital finder sted enten med udgangspunkt i værdisætning af fysiske beholdninger eller ved PIM (Perpetual Inventory Method). Værdisætning af fysiske beholdningsstørrelser er benyttet for transportmidler samt helt overvejende for boliger og andet byggeri. PIM benyttes til opgørelse af maskiner og inventar, anlæg og software mv.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Fast realkapital

Del sidens indhold
Omkostninger ved anlægsarbejde er faldet

5. november 2014

Fra andet til tredje kvartal i år faldt omkostningerne for jern- og stålkonstruktioner med 1,9 pct. I samme periode faldt omkostningerne for betonkonstruktioner med 1,2 pct., jordarbejde faldt med 0,9 pct. og asfaltarbejde faldt med 0,2 pct. Vejarbejde, som er sammensat af jordarbejde, asfaltarbejde og betonkonstruktioner, faldt 0,7 pct.

Omkostningsindeks for anlæg  3. kvt. 2014

5. november 2014 - Nr. 558

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for anlæg

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Meget stor stigning i påbegyndte etageboliger

5. november 2014

Antallet af påbegyndte etageboliger er steget med 179 pct. i tredje kvartal i forhold til andet kvartal. Stigningen er præget af nogle enkelte store byggeprojekter med over 100 boliger i hvert projekt, hvoraf mange boliger er små - eksempelvis ungdomsboliger. Det samlede påbegyndte boligbyggeri er af samme årsag steget med 76 pct., mens det samlede påbegyndte byggeri (etageareal) er faldet med 4 pct., når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Det skyldes et stort fald i det påbegyndte erhvervsbyggeri, som stigningen i påbegyndelsen af beboelsesbygninger ikke har kunnet opveje.

Byggevirksomheden  3. kvt. 2014

5. november 2014 - Nr. 556

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Prisstigning på enfamiliehuse

5. november 2014

Fra juli til august steg priserne på enfamiliehuse med 2,1 pct., mens ejerlejligheder faldt med 0,4 pct. på landsplan. Sammenholdes gennemsnittet for perioden juni-august med de foregående tre måneder marts-maj, steg priserne på enfamiliehuse 0,6 pct., mens ejerlejligheder steg 1,8 pct. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Tabeller fra Statistikbanken

Oversigt i Statistikbanken


                    Sæsonkorrigerede ejendomssalg, almindelig fri handel

region, ejendomskategori og enhed

2005K1-2025K4


                    Ejendomssalg (endelig)

region, ejendomskategori og nøgletal

2006M01-2025M01


                    Prisindeks for ejendomssalg

ejendomskategori og enhed

1992K1-2025K4 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

område, ejendomskategori og enhed

1992K1-2025K4 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

ejendomskategori og enhed

1992-2025 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

område, ejendomskategori og enhed

1992-2025 - Indeks


                    Prisindeks for andelsboliger og ejerboliger

område, boligtype og enhed

2015K1-2025K4


                    Ejendomssalg

område (region, landsdel), ejendomskategori, nøgletal og overdragelsesformer (kvartal)

1992K1-2025K4


                    Ejendomssalg

område (region, landsdel), ejendomskategori, nøgletal og overdragelsesformer (år)

1992-2025


                    EU-harmoniseret boligprisindeks (HPI)

urbaniseringsgrad og udgiftstype

2002K4-2025K4 - Indeks


                    Ejendomssalg

kommunegruppe, ejendomskategori og nøgletal

2012-2025


                    Nøgletal for andelsboligsalg

område og vurderingsprincip

2015K1-2025K4 - Pct.

Vis flere »
« Minimer
Publikationer

Befolkningstal

65 år i tal - Danmark siden 2. verdenskrig
                    29. april 2014
                

Anden information

Se mere på emnesiden

Analyse om boligpriser

Seneste nyt om
                Ejendomme
            

30. marts 2026
Ejendomssalget steg kun i Hovedstaden i 2013

5. november 2014

Fra 2012 til 2013 har der på landsplan været en stigning i antal ejendomshandler på 0,8 pct. Det er imidlertid kun Region Hovedstaden, som har haft en stigning, idet antallet af handler steg med 6,6 pct. Antallet af handler faldt i landets øvrige fire regioner. Størst var faldet i Region Syddanmark med 2,6 pct., mens det var mindst i Region Sjælland med 0,1 pct.

Ejendomssalg (år)  2013

5. november 2014 - Nr. 557

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (år)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Statistikken dækker kun ejendomme solgt i almindelig fri handel. Beregningsprincipperne er identiske i den månedlige, kvartalsvise og årlige ejendomssalgsstatistik. Almindelig fri handel er salg mellem parter, der ikke er i familie med hinanden, og hvor der ikke er tale om en delvis gave. En ufyldestgjort panthavers videresalg af en ejendom, som er overtaget på tvangsauktion, er almindeligt frit salg; ufyldestgjort vil sige, at der ikke er opnået fuld dækning for tilgodehavender.
Familieoverdragelse er salg mellem ægtefæller eller mellem personer, der er beslægtede eller besvogrede, også selv om salget ikke indeholder en gave. Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Omkostningerne ved at fjerne affald og slam er faldet

5. november 2014

Fra andet til tredje kvartal i år er omkostningerne for slamsugning faldet med 0,3 pct., mens dagrenovation er faldet med 0,2 pct.

Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning  3. kvt. 2014

5. november 2014 - Nr. 559

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Kilder og metode

Indeksene måler udviklingen i omkostningerne forbundet med drift af dagrenovations- og slamsugningsvirksomhed. Indeksene bliver ofte benyttet som indikatorer for belysning af udviklingen i de respektive brancher og til regulering af kontrakter

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Kommunernes langfristede gæld faldt 0,8 mia. kr.

4. november 2014

Kommunernes langfristede gæld, dvs. den del af gælden, der løber mere end et år, er faldet med 0,8 mia. kr. til 85,4 mia. kr. fra andet kvartal til tredje kvartal. De langfristede tilgodehavender faldt med 0,2 mia. kr. til 199,3 mia. kr. i samme periode. Langfristede tilgodehavender er fx aktier og andelsbeviser. Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i kommunernes finansielle aktiver og passiver, herunder de likvide aktiver samt den langfristede gæld.

Kommunernes finansielle aktiver og passiver  3. kvt. 2014

4. november 2014 - Nr. 554

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Kommunernes finansielle aktiver og passiver

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Ralf Frimand, tlf. 29 39 42 73

Kilder og metode

De indsendte kvartalsregnskaber er på samme detaljeringsniveau som årsregnskabet, men det er ikke egentlige afsluttede kvartalsregnskaber. Det betyder bl.a., at fejl og manglende konteringer vedrørende et kvartal først findes i et senere kvartal eller ved årsafslutningen, hvor det konteres i supplementsperioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Regionernes langfristede gæld faldt 0,3 mia. kr.

4. november 2014

Regionernes langfristede gæld, dvs. den del af gælden, der løber mere end et år, er faldet med 0,3 mia. kr. til 17,3 mia. kr. fra andet kvartal til tredje kvartal. De likvide aktiver steg med 1,0 mia. kr. til 5,0 mia. kr. i samme periode. Likvide aktiver er fx kontante beholdninger. Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i regionernes finansielle aktiver og passiver, herunder de likvide aktiver samt den langfristede gæld.

Regionernes finansielle aktiver og passiver  3. kvt. 2014

4. november 2014 - Nr. 553

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Regionernes finansielle aktiver og passiver

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Ralf Frimand, tlf. 29 39 42 73

Kilder og metode

De indsendte kvartalsregnskaber er på samme detaljeringsniveau som årsregnskabet, men det er ikke egentlige afsluttede kvartalsregnskaber. Det betyder bl.a., at fejl og manglende konteringer vedrørende et kvartal først fin-des i et senere kvartal eller ved årsafslutningen, hvor det konteres i supplementsperioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold