oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Laveste antal tvangsauktioner siden 2007

4. marts 2022

Med 93 tvangsauktioner i februar mod 108 måneden før er antallet af tvangsauktioner faldet med 14 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Faldet bringer dermed antallet af ejendomme, der er sendt på tvangsauktion, ned på det laveste antal i næsten 15 år. Faktisk skal man helt tilbage til marts 2007, hvor der til sammenligning blev bekendtgjort 92 tvangsauktioner, for at finde en måned med færre tvangsauktioner. Det lave antal tvangsauktioner i februar betyder samtidig, at der i tremånedersperioden december 2021 - februar 2022 er bekendtgjort 299 mod 325 tvangsauktioner i perioden september-november 2021, hvilket er et fald på 8 pct.

Tvangsauktioner  februar 2022

4. marts 2022 - Nr. 70

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. april 2022

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Fortsat lavt antal passagerer i lufthavnene

4. marts 2022

Efter et historisk fald i antallet af afrejsende passagerer fra 18,2 mio. i 2019 til 4,6 mio. i 2020 steg passagertallet til 5,9 mio. i 2021. Der er således langt op til niveauet før COVID-19. For de internationale passagertal medførte effekterne af COVID-19 et fald fra 16,4 mio. i 2019 til 3,8 mio. i 2020. Det er efterfølgende steget med 1,0 mio. passagerer i 2021, og dermed er det fortsat kun en lille del af passagertrafikken, der er genvundet. Den nationale passagertrafik fald med 1,0 mio. passagerer i 2020 og er efterfølgende steget med 0,3 mio. passagerer i 2021.

Luftfart (år)  2021

4. marts 2022 - Nr. 71

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Luftfart (år)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Chartertrafik dækker erhvervsmæssig ikke-regelmæssig offentlig lufttrafik og er altså ikke sammenfaldende med charter- eller pakkerejser, selv om de kan foregå med chartrede fly. Statistikken er baseret på data, som lufthavnene har indberettet til Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen på månedsbasis.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Luftfart
Ledigheden steg i januar

3. marts 2022

Fra december til januar steg ledigheden med 5.000 til 76.800 personer. Det svarer til en stigning i ledighedsprocenten fra 2,5 til 2,7 pct. af arbejdsstyrken. Stigningen skal dog ses i forhold til, at ledigheden for december lå ekstraordinært lavt, som følge af ekstra meget ferieafholdelse, foranlediget af den nye ferielovgivning. Ledigheden i januar ligger således fortsat 3.700 lavere end i november 2021 og er mere end halveret, siden den toppede i maj 2020 under den første bølge af COVID-19.

Arbejdsløsheden (md.)  januar 2022

3. marts 2022 - Nr. 68

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Stigende andel af unge modtager boligstøtte

3. marts 2022

Antallet af 25-29-årige, som modtager boligstøtte, er vokset fra 42.500 til 69.600 personer fra 2007 til 2021. Det skyldes til dels større ungdomsårgange, men andelen af aldersgruppen, som modtager boligstøtte, er ligeledes vokset fra 9,6 til 13,1 pct. over samme årrække. Generelt er andelen af boligstøttemodtagere vokset blandt personer under 40 år, mens andelen er faldet blandt de ældre. Adgang til boligstøtte afhænger blandt andet af boligudgifter og indkomstniveauer. Den højere andel af unge boligstøttemodtagere afspejler, at indkomsten siden årtusindeskiftet er stagneret i de yngre aldersgrupper og er vokset hurtigere for de ældre.

Boligstøtte  december 2021

3. marts 2022 - Nr. 69

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Boligstøtte

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Boligstøtte ydes enten som boligsikring eller som boligydelse. Boligsikring tildeles ikke-pensionerede samt til førtidspensionister som har fået tildelt førtidspension efter 1. januar 2003. Boligydelse tildeles pensionister og førtidspensionister fra før 1. januar 2003. Boligstøtte afhænger primært af husstandens samlede indkomst, formue, huslejen, boligens størrelse og antal hjemmeboende børn. Pensionister som er ejere og andelshavere kan tildeles boligydelse i form af lån.Se flere oplysninger i statistikdokumentationen og emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligstøtte

Del sidens indhold
Familierne brugte 25,3 mia. kr. på nye biler i 2021

2. marts 2022

Der var desværre en fejl i beregningen af forbrugerprisen særligt på elbiler, som har medført, at tallene i denne NYT ikke er retvisende. Der henvises til den seneste NYT i serien og til www.statiskstikbanken.dk/bil50 for opdaterede tal for hele perioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Familierne i Hørsholm og Rudersdal Kommuner investerede flest penge i nye biler i 2021. I gennemsnit brugte de mere end 15.300 kr. pr. familie. Landsgennemsnittet var 8.100 kr. pr. familie. Det totale private bilforbrug i 2021 var 25,3 mia. kr., hvilket er lidt større end 2020, og det højeste nogensinde. Stigningen i forbruget er sket på trods af færre købte biler i 2021 end i 2020, og kan især henføres til stigende andele af dyrere SUV'er, elbiler og pluginhybrider. Det skal også bemærkes, at 65 pct. af SUV'erne er elbiler eller pluginhybrider i 2021 mod 32 pct. i 2020. Bilforbruget i de 23 kommuner med et gennemsnitligt forbrug over 10.000 kr. - de rødt markerede nedenfor - udgjorde samlet set 18,8 pct. af det totale forbrug, men det er kun 12,4 pct. af familierne, der bor der. Bilforbruget i de 16 kommuner med laveste gennemsnitlige forbrug - de lyseste blå nedenfor - udgjorde omvendt 17,4 pct. af det totale forbrug, mens 27,3 pct. af familierne bor der.

Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)  2021 værdien af nyregistrerede personbiler

2. marts 2022 - Nr. 66

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Beløbene viser den samlede sum, som ejerne har betalt for deres nye biler inklusive moms og afgifter mv. Leasingbiler indgår ikke i opgørelsen, da leasingtagerens/brugerens udgift i princippet er en lejeudgift og ikke en investering.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra
Fald i provenuet fra selskabsskatten

2. marts 2022

Provenuet fra selskabsskatten udgjorde 66,5 mia. kr. i 2020. Dette er et fald på 6,3 mia. kr. fra 2019, svarende til et fald på 9 pct. De skattepligtige indkomster i selskaberne, der stort set svarer til deres overskud før skat, faldt med 35,7 mia. kr. til i alt 314,4 mia. kr. i 2020, svarende til et fald på 10 pct. Faldet relaterer sig overvejende til udviklingen i nogle få selskaber og er derfor ikke et generelt resultat af nedlukningen som følge af COVID-19. Aktieselskaber står for 50 pct. af det samlede provenu fra selskabsskatten.

Selskabsbeskatning  i indkomståret 2020

2. marts 2022 - Nr. 67

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Selskabsbeskatning

Kontakt

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Selskabsskatter
Højtkvalificeredes løn er højest i den private sektor

2. marts 2022

Blandt lønmodtagere med højt kvalifikationsniveau var løngabet mellem mænd og kvinder i 2020 størst i den private sektor. Løngabet i den private sektor var for denne gruppe 11,9 pct., den var 3,4 pct. i staten og 11,6 pct. i kommunerne og regionerne set under ét. Lønmodtagere med højt kvalifikationsniveau udgør, målt på antal personer omregnet til fuldtid, den største arbejdsfunktionsgruppe og omfatter lønmodtagere med arbejde, der forudsætter viden på højeste niveau. Af eksempler kan nævnes læger, ingeniører, lærere, arkitekter, advokater, pædagoger, terapeuter, journalister, sygeplejersker og akademikere.

Lønstruktur  2020

2. marts 2022 - Nr. 65

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2022

Alle udgivelser i serien: Lønstruktur

Kontakt

Bao Chau Do, tlf. 30 62 50 74

Sam Blanch, tlf. 23 63 60 44

Kilder og metode

Begrebet løngab angiver forskellen mellem mænds og kvinders løn set i forhold til mænds løn, ud fra den standardberegnede timefortjeneste. Begrebet månedsløn har den tekniske betegnelse standard¬beregnet månedsfortjeneste. Lønbegrebet udledes af den standardberegnede timefortjeneste ved at opregne til månedsfortjeneste på baggrund af en 37 timers arbejdsuge. Den standardberegnede månedsfortjeneste beregnes ved at gange den standardberegnede timefortjeneste med 160,33. Den standardberegnede timefortjeneste inkluderer grundløn, kvalifikations- og individuelle tillæg, pension, feriebetalinger og særlig feriegodtgørelse, personalegoder, genetillæg og uregelmæssige betalinger såsom engangstillæg og bonus. I datagrundlaget i denne artikel indgår unge lønmodtagere under 18 år eller elever ikke. Arbejdsfunktioner i statistikbanken er baseret på Disco-08 klassifikationen, der kan findes på www.dst.dk/disco-08. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønstruktur

Del sidens indhold
Rekordstor omsætning i den danske industri

1. marts 2022

I 2021 steg omsætningen i industrien inkl. råstofindvending til 925 mia. kr., hvilket er en fremgang på 78 mia. kr. eller 9,2 pct. i forhold til 2020. Dette sker til dels pga. en fremgang i råstofindvinding på 20,9 pct. i forhold til 2020. Den samlede omsætning omfatter salg af egne varer, herunder salg af varer produceret af underleverandører og handelsvarer (dvs. varer, der er købt hjem færdigproduceret og solgt videre), samt industrielle tjenesteydelser. Industriens omsætning ekskl. råstofindvinding er steget med 75 mia. kr. til 906 mia. kr. i 2021 svarende til en fremgang på 9,0 pct. i forhold til 2020.

Industriens salg af varer (år)  2021

1. marts 2022 - Nr. 63

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Industriens salg af varer (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Morten Skovrider Kollerup, tlf. 24 52 61 68

Statistik­dokumentation

Industriens salg af varer (kvt.)

Del sidens indhold
Gæsterne er vendt tilbage til museerne

1. marts 2022

Kulturvaneundersøgelsens seneste måling viser, at andelen af borgere over 15 år, der besøgte museerne, i fjerde kvartal 2021 var tilbage på samme niveau som før COVID-19. Hver tredje har besøgt et museum mindst en gang i løbet af de seneste tre måneder, hvilket er stort set den samme andel som i fjerde kvartal 2018 og fjerde kvartal 2019. Konsekvenserne af COVID-19 og de medfølgende nedlukninger, som startede i marts 2020, ses i statistikken fra andet kvartal 2020. Især første og andet kvartal 2021 var påvirket af COVID-19, hvor museumsbesøget lå på det laveste niveau i de tre år mellem fjerde kvartal 2018 og fjerde kvartal 2021.

Kulturvaner  4. kvt. 2021 museumsbesøg

1. marts 2022 - Nr. 64

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Kraftig vækst i 2021 efter coronanedgang i 2020

28. februar 2022

Ændret 28. februar 2022 kl. 10:25

Der er desværre fejl i 5. afsnit, hvor stigningen af beskæftigelsen på 2,6 pct. var angivet til en stigning på 144.900 personer, hvor det retteligt er 78.100 personer. Tallet er rettet. Tallet er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 1,1 pct. i fjerde kvartal 2021, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Med denne første beregning af nationalregnskabet for fjerde kvartal kan BNP-væksten for året 2021 beregnes til 4,1 pct. Så høj en vækst i dansk økonomi er ikke set siden 1994, hvor stigningen i BNP var 5,3 pct. Væksten i fjerde kvartal var især drevet af fremgang i industrien og det offentlige forbrug. Specielt fremgang i medicinalindustrien samt sundhedsvæsenet og de kommunale velfærdsområder var baggrund for udviklingen. Beskæftigelsen steg med 1,1 pct. i fjerde kvartal 2021 og voksede samlet set med 2,6 pct. i 2021. Opgørelsen af nationalregnskabet er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien, fx opgørelsen af realvæksten i det offentlige forbrug. Se mere under Særlige forhold.

Nationalregnskab  4. kvt. 2021 og året 2021

28. februar 2022 - Nr. 60

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Stor stigning i inflationen i Danmark

28. februar 2022

Inflationen i Danmark steg i januar 2022 til 4,9 pct. fra 3,4 pct. i december 2021. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande (uden Storbritannien) fra 5,3 pct. til 5,6 pct., og i euroområdet steg inflationen fra 5,0 pct. til 5,1 pct. I både Danmark og EU's tilfælde er det den højest målte inflation i den tid det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks er blevet opgjort, hvilket er siden 1997. I både Danmark og EU er det i høj grad prisstigninger på elektricitet, brændstof samt fødevarer, der holder årsstigningen oppe i januar. Kerneinflationen (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) i Danmark steg fra 1,5 pct. i december 2021 til 2,0 pct. i januar 2022. I samme periode i de EU-27 (uden Storbritannien) faldt kerneinflationen til 3,0 pct. fra 3,1 pct., og i euroområdet faldt den til 2,4 pct. fra 2,7 pct. Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  januar 2022

28. februar 2022 - Nr. 62

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2022

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Boligpriserne steg i 2021

28. februar 2022

På landsplan var sommerhuse den boligtype, der steg mest i pris i 2021. Fra 2020 til 2021 blev et sommerhus i gennemsnit 14,5 pct. dyrere. Enfamiliehuse steg med 10,2 pct. og ejerlejligheder 9,7 pct. For enfamiliehuse og sommerhuse gælder der, at man skal tilbage til 2006 lige før finanskrisen for at finde årlige prisstigninger, der er højere end det, vi har set i 2021. Dengang steg priserne på enfamiliehuse ca. det dobbelte med over 20 pct., mens sommerhuspriserne steg lidt under 20 pct. For ejerlejligheder skal man tilbage til 2015 for at finde den seneste årlige prisstigning på over 10 pct. Både priserne på ejerlejligheder og enfamiliehuse har i nogle år ligget over det høje niveau i 2006 og 2007, mens priserne på sommerhuse med det store spring i 2021 nu også ligger højere end 2006-niveauet.

Ejendomssalg (md.)  december 2021

28. februar 2022 - Nr. 61

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Detailsalget steg i januar 2022

25. februar 2022

Detailsalget steg 4,3 pct. fra december 2021 til januar 2022, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Stigningen i januar kommer efter et fald i både november og december. Den øgede detailomsætning i januar er båret af, at salget af andre forbrugsvarer samt fødevarer og andre dagligvarer steg med hhv. 6,7 og 2,4 pct. Salget af beklædning mv. faldt med 0,1 pct. I denne artikel er der fokus på udvikling i de nordiske lande fra 2020 til 2021.

Detailomsætningsindeks  januar 2022

25. februar 2022 - Nr. 59

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Tre ud af fire rengøringsfirmaer mangler nu hænder

25. februar 2022

Efter et mindre fald i januar blev der igen sat ny rekord for mangel på arbejdskraft i serviceerhvervet i februar. Samlet meldte 39 pct. af virksomhederne, at deres produktion var begrænset som følge af mangel på arbejdskraft. Særligt stor var manglen i branchegruppen ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere, hvor hele 75 pct. af virksomhederne meldte om mangel på arbejdskraft. For anlægsgartnere specifikt gælder det næsten alle, med over ni ud af ti virksomheder, der mangler arbejdskraft vægtet efter beskæftigelse.

Konjunkturbarometer for erhvervene  februar 2022

25. februar 2022 - Nr. 58

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Endnu et rekordår for digitale udlån

24. februar 2022

Danskerne har fået øjnene op for folkebibliotekernes digitale tjenester som for eksempel eReolen. I perioden 2014-2021 steg udlån af lyd- og e-bøger fra omkring 1,6 mio. til 8,2 mio. svarende til lidt over en femdobling. Væksten i udlånet af lyd- og e-bøger blev forstærket af COVID-19-pandemiens begrænsning af adgangen til de fysiske biblioteker. Stigningen i antallet af digitale udlån var størst mellem 2019 og 2020, hvor udlånene steg med 2,1 mio. svarende til 43 pct. Den største relative stigning (67 pct.) var mellem 2014 0g 2015.

Individbaserede biblioteksudlån kvt.  4. kvt. 2021

24. februar 2022 - Nr. 57

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Individbaserede biblioteksudlån kvt.

Kontakt

Maria Pedersen, tlf. 

Statistik­dokumentation

Biblioteker

Del sidens indhold
Flere slagtninger af køer og kvier i 2021

22. februar 2022

Der blev samlet slagtet 1 pct. flere kreaturer i 2021 end i 2020, men 7 pct. færre end i 2018. Der var flere slagtninger af køer og kvier i 2021 end i 2020, mens slagtningerne af handyr faldt. Samtidig steg eksporten af kvæg i 2021, hvoraf en del var tyrekalve til opfedning i modtagerlandet. Den seneste opgørelse af kvægbestanden 31. december 2021 viste et fald i bestanden af køer på 1,7 pct. og totalt et fald på 1,3 pct. - der var i alt 1,5 mio. stk. kvæg, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:25, Kvægbestanden 31. december 2021. Da bestanden af køer falder, må der forventes et fald i dyr til slagtning og eksport i 2022 og 2023.

Animalsk produktion (kvt.)  4. kvt. 2021

22. februar 2022 - Nr. 56

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
5.000 flere lønmodtagere i december

21. februar 2022

I december 2021 steg antallet af lønmodtagere med 5.000 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,2 pct. sammenlignet med november. Det er en opbremsning i forhold til de foregående otte måneder, hvor de månedlige stigninger har ligget på mellem 10.000 og 35.000 personer. Lønmodtagerbeskæftigelsen var 142.000 personer højere i december 2021 end på samme tidspunkt året før. Det svarer til en stigning på 5,1 pct. siden december 2020. Bemærk, at beskæftigelsestallene for november er revideret i forbindelse med denne offentliggørelse pga. justering for efterbetalinger af feriepenge. Se afsnittet om Særlige forhold. Tallene i denne artikel er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  december 2021

21. februar 2022 - Nr. 55

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Byerhvervenes produktivitet stiger fortsat

18. februar 2022

Byerhvervenes arbejdsproduktivitet steg i 2020 med 1,6 pct., fordi faldet i arbejdstimerne på 3,4 pct. var større end faldet i bruttoværditilvæksten (BVT) på 1,9 pct. Når væksten i arbejdsproduktiviteten på 1,6 pct. opdeles i bidrag er det primært stigningen i kapitalintensiteten, som bidrager til væksten. Bidraget fra kapitalintensiteten er 1,7 procentpoint, hvoraf de 0,4 procentpoint kan henføres til it. Et stigende uddannelsesniveau kan forklare 0,3 procentpoint af væksten i arbejdsproduktiviteten, mens totalfaktorproduktiviteten bidrager negativt med 0,4 procentpoint. Opgørelsen af arbejdsproduktiviteten for 2020 er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien. Læs mere nederst under Særlige forhold.

Produktivitetsudviklingen  2020

18. februar 2022 - Nr. 54

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2023

Alle udgivelser i serien: Produktivitetsudviklingen

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Beregningerne er baseret på nationalregnskabets tal. Denne opgørelse er foretaget med udgangspunkt i Nationalregnskab (år) 2021-2024 juni-version (Nyt fra Danmarks Statistik 2025:203 fra 30. juni 2025). Danmarks Statistik har tidligere offentliggjort en kvalitetsvurdering, som beskriver usikkerheden og kvalite­ten af produktivitetstallene på forskellige brancher.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Forbrugertilliden falder

18. februar 2022

Forbrugertilliden for februar måned ligger på minus 3,2, og er dermed faldet i forhold til januar, hvor den lå på minus 1,5. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på 0,5. Faldet i forbrugertilliden kan primært tilskrives et kraftigt fald i forbrugernes forventninger til familiens økonomiske situation om et år samt i købelysten. Samtidig er der en stigning i forbrugernes forventninger til Danmarks økonomiske situation om et år. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  februar 2022

18. februar 2022 - Nr. 53

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Laveste antal udmeldinger af folkekirken i 15 år

17. februar 2022

Ikke siden 2007 har antallet af personer, der meldte sig ud af folkekirken, været så lavt. I 2021 udmeldte 8.961 personer sig af folkekirken mod 8.810 i 2007. I de mellemliggende år har det årlige antal udmeldelser dog varieret meget, og i 2016 toppede antallet med 24.728, hvilket var 2,8 gange flere end i 2021.

Sogne  1. januar 2022

17. februar 2022 - Nr. 52

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. februar 2023

Alle udgivelser i serien: Sogne

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR). Indplaceringen i sogne sker efter adresserne i CPR. Ved opgørelsen af folketallet 1. januar er udgangspunktet de personer, der på denne dato står tilmeldt folkeregisteret (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kirkestatistik

Del sidens indhold
Fald i anmeldte bedragerier

17. februar 2022

Igennem de senere år har anmeldelser om bedrageri været stærkt stigende, men i 2021 vendte kurven og antallet af bedragerier faldt med 16 pct. fra 2020. En stor del af anmeldelserne, 41 pct., vedrørte databedrageri, som faldt med 14 pct. De øvrige bedragerianmeldelser, som bl.a. omfatter bedrageri med kontokort, socialbedrageri, bedrageri fra arbejdsløshedskasse og bedrageri med afgift- eller tilskudslovgivning, faldt med 17 pct.

Kriminalitet (år)  2021

17. februar 2022 - Nr. 51

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. februar 2023

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (år)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold
Mindre fald i kvinders middellevetid

16. februar 2022

I 2020/2021 var middellevetiden 79,6 år for mænd og 83,4 år for kvinder. Det svarer til en stigning på 0,1 år for mænd og et fald på 0,2 år for kvinder siden seneste opgørelse. Middellevetiden beregnes på baggrund af de aldersspecifikke dødshyppigheder, som opgøres hen over de to forgangne kalenderår. Den nyeste beregning for 2020/2021 dækker derfor hele perioden, siden COVID-19 ramte landet. Danmarks Statistik kan imidlertid ikke afgøre, om COVID-19 har en effekt på udviklingen. I det store billede skal det i øvrigt bemærkes, at antallet af døde pr. 100.000, se Nyt fra Danmarks statistik 2022:41, i de to seneste år ikke afviger meget fra de forudgående år.

Middellevetid  2020/2021

16. februar 2022 - Nr. 50

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Middellevetid

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregninger af middellevetid er udtræk fra det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Kvinder i Danmark fik generelt lidt flere børn i 2021

15. februar 2022

Den samlede fertilitetskvotient (15-49 år) steg i 2021 til 1.724 pr. 1.000 kvinder. Det er en stigning efter en fireårig periode (2017-2020) med faldende fertilitet i befolkningen. Fertilitetskvotienten i 2021 var på niveau med situationen i 2018, hvor den samlede fertilitet var 1.730 pr. 1.000 kvinder. Fertilitetskvotienterne opgøres også fordelt på alder, og heraf fremgår det, at de største fertilitetsstigninger var at finde blandt de 30-34-årige, hvor den steg fra 130,6 i 2020 til 135,6 pr. 1.000 kvinder i 2021, og blandt de 35-39-årige, hvor den tilsvarende steg fra 68,5 til 73,3 pr. 1.000 kvinder. Samme aldersfordelte beregning viste også, at fertilitetskvotienten i aldersgruppen 20-24 år faldt for femte år i træk.

Fertilitet  2021

15. februar 2022 - Nr. 48

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Fertilitet

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregningerne af fertilitet er udtræk fra det Centrale Personregister (CPR) om levendefødte og befolkning.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
2021 afsluttes med høj BNP-vækst

15. februar 2022

BNP-indikatoren peger på en stigning på 1,1 pct. i det sæsonkorrigerede reale BNP i årets sidste kvartal af 2021. Fremgangen er især drevet af positiv udvikling i industrien og det offentlige forbrug. Stigningen i det offentlige forbrug skyldes især udviklingen i sundhedsvæsenet samt i kommunerne. Beskæftigelsesindikatoren peger på en stigning på 1,2 pct. i den samlede beskæftigelse i fjerde kvartal. Dermed er det tredje kvartal i træk med fremgang i både BNP og beskæftigelsen. Usikkerheden på BNP-indikatoren er større end sædvanlig især som følge af COVID-19 pandemien. Se mere nedenfor under Særlige forhold.

BNP-indikator  4. kvt. 2021

15. februar 2022 - Nr. 47

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. maj 2022

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Producent- og importpriser for varer stiger fortsat

15. februar 2022

Det samlede producentprisindeks for varer er i januar 2022 steget med 30,6 pct. i forhold til samme måned sidste år. Stigningen i producentprisindekset er 2,4 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset steg med 33,0 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 17,3 pct. Stigningen i importprisindekset er 1,8 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset steg med 15,5 pct. Denne måneds årsstigning er den største i importprisindeksets historie. Indekset er beregnet siden 2005.

Producent- og importprisindeks for varer  januar 2022

15. februar 2022 - Nr. 49

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
16 pct. flere husstande end for en generation siden

14. februar 2022

1. januar 2022 var der 2.788.291 husstande i Danmark, hvilket er 16 pct. flere end en generation tidligere i 1997, hvor der var 2.397.075 husstande. Fordelingen mellem husstandsstørrelserne er overordnet set uændret: 1-persons-husstande udgjorde i begge år lidt mere end en tredjedel (37 pct. i 1997 og 40 pct. i 2022), 2-personers-husstande udgjorde en tredjedel i både 1997 og 2022 (33 pct. i begge år), og de større husstande fordelte sig over den sidste tredjedel (hhv. 33 og 30 pct.).

Husstande og familier  1. januar 2022

14. februar 2022 - Nr. 46

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Husstande og familier

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Husstands- og familiestatistikkens grundlag er materiale fra det Centrale Personregister om alle personer, der 1. januar er tilmeldt registret med adresse i Danmark. I denne opgørelse er udeladt husstande med en ikke-fysisk adresse. For de fleste personer over 60 år har vi ikke oplysninger om deres forældre, dvs. at vi ikke kan afgøre, om de bor med dem. 
Familier i befolkningsstatistikken er tilmeldt samme folkeregisteradresse og defineres ud fra de voksne på adressen. Ikke-hjemmeboende børn tæller dog også som deres egen familie. Er der kun en voksen på adressen udgør han/hun sin egen familie. Er der to voksne, der er gift/registreret partner eller har fælles barn er man en parfamilie. Hvis der kun er en mand og en kvinde på adressen, og der er mindre end 15 års aldersforskel og de ikke er søskende bliver de i statistikken til et samboende par. Er der mere end to voksne på adressen, er der pr. definition mindst to familier i husstanden. I husstande med mere end to voksne, dannes kun samboende par, hvis de øvrige voksne i husstanden indgår i gifte par, registrerede par eller par med fælles barn. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Uændret antal døde pr. 100.000 i 2021

11. februar 2022

I 2021 døde 57.152 personer. Det var 2.507 - eller 4,6 pct. - flere end i 2020. Samtidig voksede andelen af personer i aldersgruppen 80 år og ældre med 9.382 personer - eller 3,3 pct. - fra 2020 til 2021. Antallet af døde var i alle aldersgrupper på niveau med tidligere år, hvis man ser på døde pr. 100.000. Umiddelbart er det altså ikke muligt at aflæse en effekt af COVID-19 i data om døde.

Befolkningens udvikling  4. kvt. 2021

11. februar 2022 - Nr. 41

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Indvandring fortsat påvirket af COVID-19

11. februar 2022

COVID-19 satte i 2021 sit præg på antal udenlandske statsborgere, der indvandrede til Danmark. Selvom antallet steg med 19 pct. i forhold til 2020, var antallet stadigvæk lavt i forhold til tidligere år. Man skal tilbage til 2013, for at finde et lavere antal udenlandske statsborgere, der indvandrede til Danmark.

Ind- og udvandringer (år)  2021

11. februar 2022 - Nr. 44

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Ind- og udvandringer (år)

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Vi har ændret i opgørelsesmetoden for ind- og udvandringer fra 1. kvt. 2016. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Færre skilsmisser i 2021

11. februar 2022

I 2021 blev 12.900 ægtepar skilt. Det er et fald på 19 pct. i forhold til gennemsnittet af skilsmisser de ti foregående år, og et fald på 18 pct. i forhold til 2020. Der har været større udsving i antallet af skilsmisser de foregående ti år, som toppede med 19.400 i 2014, mens det laveste antal var 10.500 i 2019.

Vielser og skilsmisser  2021

11. februar 2022 - Nr. 42

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2023

Alle udgivelser i serien: Vielser og skilsmisser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Statistikken om vielser og skilsmisser baseres på oplysninger i det Centrale Personregister (CPR), der indeholder oplysninger om civilstandsændringer, som folkeregistrene har indberettet til CPR. Statistikken over vielser og skilsmisser omfatter kun de par, hvoraf mindst én af parterne har bopæl i Danmark. I vielser hvor den ene part er uoplyst, fordi vedkommende ikke har haft bopæl i Danmark, er det ikke muligt at afgøre personens køn. I disse tilfælde vil vielsen blive opgjort som en vielse med par af forskelligt køn, og antallet af vielser med par af samme køn kan derfor være undervurderet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Stor stigning i firmaernes salg i 2021

11. februar 2022

I 2021 steg firmaernes salg ekskl. energi med 12 pct. i forhold til 2020, mens salget inkl. energi i samme periode steg 20 pct. Dette er det højeste niveau for salget nogensinde. Stigningen i salget inkl. energi skal ses i lyset af de store stigninger i energipriserne i 2021, se yderligere information om udviklingen i forbrugerprisindekset i Nyt fra Danmarks Statistik 2022:5. Nedenstående figur viser udviklingen fra år til år for hhv. firmaernes salg eksklusive energi og inklusive energi. Salget følges ad frem til 2020, hvorefter de stigende energipriser medvirker til en øget forskel. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  december 2021

11. februar 2022 - Nr. 43

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Priserne på korn stiger drastisk i 2021

11. februar 2022

Prisen på byg og hvede - kapitelstaksterne - er steget kraftigt i 2021 sammenlignet med året før. Byg er steget med 29 pct. og hvede med 18 pct. Kapitelstaksten er den gennemsnitlige pris for perioden september til december.

Kapitelstakster  2021

11. februar 2022 - Nr. 45

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2023

Alle udgivelser i serien: Kapitelstakster

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Kapitelstaksten udtrykker de gennemsnitlige salgspriser, som landmændene har opnået ved salg til kornhandlere af hhv. byg og hvede i perioden fra høstens begyndelse til udgangen af december i høståret. Kapitelstaksten er beregnet på grundlag af indberetninger fra erhvervsdrivende, der handler med korn. Opgørelsen følger faktureringen og ikke et eventuelt tidligere kontrakttidspunkt. Tællingen for 2024 omfatter 15 indberetninger med en samlet kornhandel på 698.000 tons byg og 783.000 tons hvede. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen Kapitelstakster for hvede og byg og på emnesiden Økonomi for landbrug og gartneri.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kapitelstakster for hvede og byg

Del sidens indhold
Høje stigninger i forbrugerpriserne

10. februar 2022

I januar 2022 steg det samlede forbrugerprisindeks med 4,3 pct. i forhold til samme måned året før. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden august 2008, hvor årsstigningen var 4,4 pct. Hvis man ser bort fra august 2008, skal man tilbage til 1989 for at finde højere årlige stigninger i forbrugerprisindekset. Det er i høj grad prisændringer inden for varer, der hæver årsstigningen i forbrugerprisindekset. Varer er i gennemsnit steget 6,6 pct. det seneste år, og det er den højeste årsstigning siden 1985. Inden for varer er det i meget høj grad prisstigninger på el, brændstof og gas, der gør sig gældende i januar 2022. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,9 pct. i januar, hvilket er en stigning i forhold til måneden før, hvor årsstigningen var 1,5 pct. Det er den højeste kerneinflation siden 2012.

Forbruger- og nettoprisindeks  januar 2022

10. februar 2022 - Nr. 37

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Feriehusudlejning slog overnatningsrekord i 2021

10. februar 2022

Feriehusudlejning satte ny overnatningsrekord i 2021 med i alt 21,9 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse. Den tidligere rekord for flest overnatninger er fra 2019, hvor der i alt var 20,7 mio. overnatninger. Fremgangen skyldes især, at danskere har holdt ferie i Danmark i 2021. Sammenlagt har danske gæster haft 11,0 mio. overnatninger. Dette er en fremgang på 22 pct. i forhold til 2020. hvor der var 9,0 mio. danske overnatninger. Dermed har der være stor fremgang i danske overnatninger to år i træk. I 2019 var der 5,3 mio. danske overnatninger, hvilket var niveauet for danske overnatninger før COVID-19. Udenlandske gæster havde i alt 10,9 mio.overnatninger i 2021, hvilket er på niveau med 2020. I 2019 var dette tal på 15,4 mio. overnatninger. Rekorden blev samtidigt også skabt ved øget udlejning uden for for højsæsonen i juli og august.

Feriehusudlejning  december 2021

10. februar 2022 - Nr. 38

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Pluginhybrider er mest et jysk fænomen

10. februar 2022

35.300 familier har købt eller leaset en pluginhybrid bil i 2020-2021. Det svarer til 16,4 pct. af alle de familier, der har anskaffet nye biler i perioden. Pluginhybriderne har været mere populære vest for Storebælt, hvor især Vestjylland og Fyn skiller sig ud. Billedet er anderledes for de 26.500 eller 12,3 pct. af de bilkøbende familier, der har anskaffet en elbil i perioden. Her er det især familierne i Nordsjælland og omkring Århus, der har valgt en elbil. En mulig forklaring på forskellen er ladeinfrastrukturen, hvor en lavere dækning i landets vestlige dele kan have tilskyndet køberne til at vælge en 'sikkerhedskombination' med el og fossil frem for ren eldrift. Færre individuelle lademuligheder i de store byer med mange etageboliger betyder samtidig, at andelen af elbiler og pluginhybrider er lavere her. En anden forklaring er bilernes pris i forhold til familiernes indkomst, hvor de dyrere elbiler er mere tilgængelige for familierne i kommunerne med de højeste gennemsnitlige indkomster.

Nyregistrerede motorkøretøjer  januar 2022

10. februar 2022 - Nr. 39

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold