oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Solid BNP-vækst trods fald i investeringer

31. maj 2017

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,6 pct. i første kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser første beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for første kvartal. Efter et stærkt fjerde kvartal var der tilbagegang i udenrigshandlen. Det gik hårdest ud over importen og har dermed en positiv effekt på BNP-væksten. Lagerændringer trak også væksten op, mens der var mere beskedne positive bidrag fra såvel offentligt som privat forbrug. Omvendt trækker et stort fald i investeringerne væksten i negativ retning. Samtidig var der forstsat fremgang i beskæftigelsen. Årsvæksten i BNP er dermed 2,2 pct., især hjulpet på vej af en solid fremgang i privatforbruget og eksporten i løbet af 2016. Kvartalsvæksten ligger 0,3 procentpoint højere end BNP-indikatorens  bud, hvilket i høj grad skyldes en opjustering af produktionen i industrien og de energiproducerende erhverv. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  1. kvt. 2017

31. maj 2017 - Nr. 228

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Øget økonomisk modstandskraft i danske firmaer

31. maj 2017

Ændret 09. juni 2017 kl. 09:00

Efter offentliggørelsen er der konstateret fejl i tallet for nettoinvesteringerne, som er omtalt i femte afsnit samt i tabellen. Tallet er ændret fra 154 mia. kr. til 164 mia. kr. De korrigerede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Soliditetsgraden steg i næsten alle hovederhverv i 2015. Soliditetsgraden, som udtrykker hvor stor en del af et firmas aktiver, der ejes af firmaet selv, steg samlet fra 45,4 pct. i 2014 til 46,2 pct. i 2015. Kun inden for transport har der været et fald, som i høj grad skyldes, at en stor koncern har foretaget omstruktureringer, hvor aktiviteter er udskilt til andre brancher. Soliditetsgraden var størst i erhvervsservice mv. (57,0 pct.) og industri og forsyning (52,5 pct.) og mindst i transport (30,3 pct.). Fra 2010 til 2015 er soliditetsgraden samlet steget fra 41,6 til 46,2 pct. Det betyder, at danske virksomheder samlet set har forbedret deres økonomiske modstandskraft.

Regnskabsstatistik for private byerhverv  2015

31. maj 2017 - Nr. 230

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for private byerhverv

Kontakt

Jeppe Strandgaard Herring, tlf. 24 44 43 06

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

For regnskabsåret 2022 blev der udsendt et spørgeskema til en stikprøve på ca. 9.000 firmaer inden for det private erhvervsliv, herunder til alle firmaer med mindst 50 ansatte. Desuden anvendes oplysninger fra Erhvervs-registeret, SKAT og selskabernes årsrapporter. Bemærk at statistikken kun omfatter markedsaktivitet, dvs. statistikken omfatter ikke firmaer inden for offentlig forvaltning og service mv. Beløbene opgøres i løbende priser. Værditilvækst (pct.) er værditilvækst i pct. af summen af omsætning og andre driftsindtægter. Bruttoavance er bruttofortjeneste i pct. af omsætning. Bruttofortjenesten beregnes som omsætning minus vareforbrug og køb af lønarbejde og underentrepriser. Soliditetsgraden er et udtryk for forholdet mellem egenkapitalen og aktivernes sum. Overskudsgraden er målt som ordinært resultat i pct. af driftsindtægter og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer. Egenkapitalens forrentning er målt som resultat efter selskabsskat i pct. af den gennemsnitlige egenkapi-tal i løbet af året og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Del sidens indhold
Detailhandlens konjunkturer er forsigtigt positive

30. maj 2017

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er på 3 i maj mod 9 i april. Til trods for dette fald og til trods for den mere langsigtede faldende tendens igennem 2016 og begyndelsen af 2017, er der dog antydning af en påbegyndt stigende tendens væk fra nullet i marts, som var det laveste punkt siden januar 2013. Indikatoren udviser ikke sæsonmønster og er derfor ikke korrigeret herfor.

Konjunkturbarometer for detailhandel  maj 2017

30. maj 2017 - Nr. 227

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Industriens konjunkturindikator falder igen

30. maj 2017

Ikke så snart industriens sammensatte konjunkturindikator kom i plus i april, er den nu igen negativ med minus 5 i maj, og altså faldet fra plus 1 i april. Bagved ligger markante fald i både ordrebeholdningen og produktionsforventningerne. Hvorvidt den stigende trend igennem 2015 og 2016 er brudt, er det for tidligt at sige. Især branchegruppen fremstilling af ikke-varige forbrugsgoder (fx medicin og fødevarer) oplever tilbagegang.

Konjunkturbarometer for industri  maj 2017

30. maj 2017 - Nr. 225

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Lønstigning fortsat højest for kommunalt ansatte

30. maj 2017

I årets første kvartal havde kommunalt ansatte fortsat den højeste stigning i gennemsnitslønnen pr. time på 2,9 pct. i forhold til første kvartal 2016. De ansatte i regionerne havde en stigning på 2,6 pct. i samme periode. I virksomheder og organisationer (i den private sektor) steg gennemsnitslønnen pr. time 1,6 pct. i første kvartal. Ansatte i staten havde fortsat den laveste lønudvikling i perioden med 1,1 pct. på årsbasis.

Lønindeks  1. kvt. 2017

30. maj 2017 - Nr. 224

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2017

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Fremgang i serviceerhvervene

30. maj 2017

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhverv er steget fra nettotallet 7 i april til 10 i maj, og er nu på samme niveau som januar 2017. Denne stigning ses i alle tre delelementer, som indgår i den sammensatte konjunkturindikator.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  maj 2017

30. maj 2017 - Nr. 226

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Byggeriets konjunkturer i vater

30. maj 2017

Den sæsonkorrigerede sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er uændret på minus 6 i maj ligesom i april - og ligesom i maj 2016. Dermed ligger byggeriets konjunkturindikator særdeles stabilt på samme niveau som det seneste halvandet år.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  maj 2017

30. maj 2017 - Nr. 223

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Flere medlemmer af lønmodtagerorganisationer

29. maj 2017

Lønmodtagerorganisationerne havde 31. december 2016 registreret 1.814.200 medlemmer med arbejdsmarkedstilknytning. Det er en stigning på 6.900 medlemmer - hvilket svarer til en stigning på 0,4 pct. i forhold til året før.

Lønmodtagerorganisationernes medlemstal  31. december 2016

29. maj 2017 - Nr. 221

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Lønmodtagerorganisationernes medlemstal

Kontakt

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter hovedorganisationerne og fagforbund uden for hovedorganisationerne. Indberetningen er frivillig. Statistikken omfatter ikke selvstændigt erhvervsdrivende, studerende, efterlønsmodtagere eller pensionister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønmodtagerorganisationers medlemstal

Del sidens indhold
Boligbyrden føles tungere

29. maj 2017

Andelen af danske husstande, der betragter deres boligudgifter som en tung økonomisk byrde, er steget fra 6 pct. i 2004 til 12 pct. i 2014, men er i foråret 2016 faldet lidt til 9 pct. Boligudgifterne omfatter både lejeres husleje og ejeres afdrag og renter på boliglån samt udgifter til vedligeholdelse af boligen. Fra 2004 til 2016 er andelen, der svarer, at boligudgifterne ikke er noget problem, faldet fra 75 til 62 pct. Også her har der været lidt fremgang at spore siden 2014, hvor andelen var helt nede på 59 pct. Blandt den femtedel af befolkningen, der har den laveste indkomst, finder 17 pct. i 2016, at boligudgiften er en tung byrde. Det samme gælder 6 pct. blandt femtedelen med højest indkomst.

Indikatorer for velfærd  2016

29. maj 2017 - Nr. 222

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2017

Alle udgivelser i serien: Indikatorer for velfærd

Kontakt

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgelsen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Man skal derfor være varsom med tolkningen af resultaterne og især ved sammenligninger over tid. Undersøgelsen er del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i visse andre lande. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Kun en meget begrænset del af undersøgelsen offentliggøres af Danmarks Statistik, men EU's statistiske kontor, Eurostat, offentliggør en lang række detaljer om situationen i EU-landene.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)

Del sidens indhold
Fald i AKU-ledigheden efter et år med stigning

24. maj 2017

AKU-ledigheden er faldet med 8.000 personer fra fjerde kvartal 2016 til første kvartal 2017 i sæsonkorrigerede tal, således at 183.000 15-64-årige var ledige i årets første kvartal. Dermed var ledigheden på samme niveau som i første halvdel af 2015. AKU-ledighedsprocenten angiver de lediges andel af arbejdsstyrken, og den var i første kvartal 2017 på 6,3 pct. Fra fjerde kvartal 2016 til første kvartal 2017 er der brud i opgørelsen af såvel beskæftigede som uden for arbejdsstyrken, mens der ikke er brud i opgørelsen af den samlede ledighed (se Særlige forhold ved denne offentliggørelse).

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  1. kvt. 2017

24. maj 2017 - Nr. 219

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. august 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Færre børn bliver delebørn

24. maj 2017

22.255 børn under 17 år oplevede sidste år, at deres forældre flyttede fra hinanden. Det er 4.750 færre børn - eller 18 pct. færre - end i 2012. Det samlede antal børn, der boede med begge forældre i starten af året, faldt i samme periode med knap 3 pct. Andelen af børn, der boede med begge forældre i starten af året, men kun med den ene i slutningen af året, faldt fra 3,4 pct. i 2012 til 2,9 pct. i 2016.

Børnefamilier  1. januar 2017

24. maj 2017 - Nr. 220

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. april 2018

Alle udgivelser i serien: Børnefamilier

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Statistikken er baseret på 0-16-årige og deres forældres folkeregisteradresser, dvs. at et brud eller et skift i familien alene opgøres ud fra forældrenes adresse i starten og slutningen af året.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husstande, familier og børn (Afsluttet)

Del sidens indhold
Traditionel ejerform dominerer i dansk landbrug

22. maj 2017

I det danske landbrug er enkeltmandsvirksomheder den klart dominerende virksomhedsform. I 2016 blev 86 pct. af alle landbrugsbedrifter drevet som enkeltmandsvirksomheder. Den traditionelle ejerform dominerer derfor i dansk landbrug.

Landbrugs- og gartneritællingen  1. juni 2016

22. maj 2017 - Nr. 218

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Landbrugs- og gartneritællingen

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Landbrugs- og gartneritællingen er en stikprøvetælling med deltagelse af landbrug i Danmark. Siden 1995 er oplysninger om afgrøder og forpagtning hentet fra landmændenes ansøgning om arealstøtte. Før den tid blev disse oplysninger indhentet ved spørgsmål på spørgeskemaet. Tællingerne i 1982, 1983, 1985, 1987, 1989, 1999, 2010 og 2020 var totaltællingerne med deltagelse af alle landbrugs- og gartneribedrifter i Danmark, og de øvrige tællinger stikprøver med en varierende udvalgsandel, typisk omkring 25-30 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Antallet af lønmodtagere steg i marts

22. maj 2017

Der var 2.400 flere lønmodtagere i marts end i februar. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. I marts havde 2.682.800 personer et lønmodtagerjob. Der er dermed 141.500 flere lønmodtagere end i foråret 2013, hvor lønmodtagerbeskæftigelsen begyndte at stige. Dog er der 39.600 færre, end da lønmodtagerbeskæftigelsen toppede i marts 2008. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  marts 2017

22. maj 2017 - Nr. 216

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Fortsat støt stigning i detailsalget

22. maj 2017

Ændret 06. november 2017 kl. 08:03

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailhandlen var i april 0,3 pct. højere end i marts, når tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Stigningen kom efter en lille stigning i marts på 0,1 pct. I april faldt varegruppen beklædning mv. med 0,1 pct. Detailsalget af andre forbrugsvarer steg 0,4 pct., og varegruppen fødevarer og andre dagligvarer havde en fremgang på 0,3 pct. Udviklingen i varegruppen beklædning er interessant at følge over de seneste fem år i lyset af stigende handel på udenlandske internetsider.

Detailomsætningsindeks  april 2017

22. maj 2017 - Nr. 215

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Dansk inflation stiger, men fortsat lavere end i EU

22. maj 2017

Inflationen i Danmark steg i april til 1,0 pct. fra 0,9 pct. i marts. I både EU og euroområdet steg inflationen. I EU var inflationen 2,0 pct. i april mod 1,6 pct. i marts, mens inflationen i euroområdet var 1,9 pct. i april mod 1,5 pct. i marts. Forskellen mellem inflationen i EU og Danmark er steget fra 0,7 pct. point i sidste måned til 1,0 pct. point i denne måned. Dette skyldes især, at prisstigninger på elektricitet og flybilletter trækker inflationen mere op i EU end i Danmark.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  april 2017

22. maj 2017 - Nr. 217

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2017

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Produktionen af mælk er steget

19. maj 2017

Den samlede mælkeproduktion i første kvartal 2017 var 1.317 mio. kg mælk, hvilket er en stigning på 3,3 pct. i forhold til fjerde kvartal 2016. Dog er det et fald på 3,8 pct. i forhold til første kvartal 2016. Den økologiske mælk udgjorde 9,7 pct. af den indvejede mælk på mejerierne. Mængden af økologisk mælk forventes at stige de kommende år, da flere mælkeproducenter er ved at omlægge til økologisk produktion.

Animalsk produktion (kvt.)  1. kvt. 2017

19. maj 2017 - Nr. 212

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. august 2017

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Mindre fald i forbrugertilliden

19. maj 2017

Forbrugertilliden faldt til 5,8 i maj sammenlignet med 7,4 i april. Indikatoren er en smule højere end de seneste seks måneders gennemsnit på 4,7. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  maj 2017

19. maj 2017 - Nr. 211

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Offentligt forskningsbudget på vej op igen

19. maj 2017

De samlede offentlige bevillinger til forskning og udvikling (FoU) er i 2017 budgetteret til 21,2 mia. kr. og forventes at udgøre 1,01 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). I forhold til 2016 stiger det offentlige forskningsbudget med 0,2 mia. kr. eller 1,0 pct. i faste priser. Stigningen i forskningsbudgettet kommer efter et stort fald på 7,0 pct. fra 2015 til 2016, og forskningsbudgettet er nu på niveau med budgettet for 2012. Fraregnes de internationale bevillinger, er de danske bevillinger i 2017 på 19,4 mia. kr., hvilket svarer til 0,93 pct. af det forventede BNP for 2017.

Offentligt forskningsbudget  2017

19. maj 2017 - Nr. 214

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Offentligt forskningsbudget

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Det offentlige forskningsbudget omfatter oplysninger om de budgetterede udgifter til forskning og udvikling, som ministerierne har indberettet til Finansministeriet. Herudover har Danmarks
Statistik indhentet oplysninger fra Danmarks Grundforskningsfond og Nordisk Ministerråd, bevillinger fra EU, samt
beregnet forskningsbudget for kommuner og regioner. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen
og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Det offentlige forskningsbudget

Del sidens indhold
Jordbrugets bytteforhold forbedret

19. maj 2017

Jordbrugets bytteforhold er forbedret med 2 procentpoint i første kvartal 2017 i forhold til fjerde kvartal 2016, men er fortsat på et lavt niveau. I forhold til samme kvartal sidste år er bytteforholdet forbedret med 10,3 pct. Forbedringen skyldes især prisstigninger på svin, mælk og pelsskind. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  1. kvt. 2017

19. maj 2017 - Nr. 213

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. august 2017

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Kulturministeriet udbetaler 8,3 mia. kr. til kultur

18. maj 2017

Kulturministeriet udbetalte i 2016 8,3 mia. kr. til kulturelle formål, hvilket svarer til 1,1 pct. af de samlede statslige driftsudgifter. Beløbet og fordelingen af pengene var på niveau med de foregående år. Offentlige myndigheder og institutioner modtog 3,5 mia. kr. - svarende til 42 pct. af det samlede beløb. Til denne kategori hører fx Det Kongelige Teater, Nationalmuseet og de kommunale musikskoler. Fonde og foreninger, som fx de store idrætsforbund, fik 27 pct. af kulturmidlerne eller 2,3 mia. kr., mens 1,3 mia. kr. (15 pct.) gik til kategorien andre virksomheder. Kategorien omfatter selvejende institutioner som fx landsdelsscenerne og ministeriets udbetalinger til fx Team Danmark og SportEvent Danmark. 11 pct. af udbetalingerne - 0,9 mia. kr. - gik til private virksomheder. Resten af udbetalingerne gik til personlige modtagere eller til udlandet.

Kulturministeriets udbetalinger  2016

18. maj 2017 - Nr. 210

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Kulturministeriets udbetalinger

Kontakt

 Isabel Maria dos Santos Cardoso, tlf. 61 50 11 61

Kilder og metode

Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen for Kulturministeriets udbetalinger.Tallene bygger på udbetalingsoplysninger fra Kulturministeriet, statsregnskabet og Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks registeroplysninger om personer og virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturministeriets udbetalinger

Del sidens indhold
Storbybørn fravælger erhvervsuddannelserne

18. maj 2017

Alle de store bykommuner ligger under landsgennemsnittet, når man ser på andelen af unge, der enten har gennemført eller er i gang med en erhvervsuddannelse, fem år efter de har forladt grundskolen. I 2016 havde København en andel på 15 pct., Aarhus 16 pct., Odense 19 pct. og Aalborg 21 pct. Aalborg ligger dog tæt på landsgennemsnittet på 22 pct., men kommunen har den laveste andel i Region Nordjylland, hvor gennemsnittet er 26 pct. Det er således især børn, som vokser op i kommuner i tyndt befolkede områder, der vælger at tage en erhvervsfaglig uddannelse. Mere end hver tredje af de unge i Norddjurs og Kerteminde Kommune er i gang med eller har gennemført en erhvervsfaglig uddannelse fem år efter grundskolen. Til sammenligning er det mindre end hver tiende i Gentofte, Rudersdal og Lyngby-Tårbæk.

Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse  2016

18. maj 2017 - Nr. 209

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør uddannelsesstatistikken fra og med 2015 ud fra en ny klassifikation - se www.dst.dk/disced-15.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fra grundskole og gymnasium til fortsat uddannelse
Byerhvervenes produktivitet falder lidt

17. maj 2017

Byerhvervenes timeproduktivitet faldt med 0,5 pct. fra 2015 til 2016. Det viser foreløbige beregninger. Faldet skyldes, at stigningen i antallet af arbejdstimer på 2,5 pct. ikke afspejlede sig tilsvarende i den økonomiske vækst, som kun var på 2,1 pct. Det er første gang siden 2009 (finanskrisen), at byerhvervenes produktivitet udviser negativ vækst. Byerhvervene omfatter den markedsmæssige (private) del af økonomien fraregnet råstofindvinding, boliger, udlejning af erhvervsejendomme og landbrug mv.

Arbejdsproduktiviteten  2016 marts-version

17. maj 2017 - Nr. 208

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsproduktiviteten

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Arbejdsproduktivitet beregnes som udviklingen i markedsmæssig bruttoværditilvækst (i kædede 2010-priser) pr. arbejdstime. Tallene for bruttoværditilvækst i kædede 2010-priser samt antal arbejdstimer stammer fra de løbende offentliggørelser af nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Københavnerne har mindst plads til hus og have

16. maj 2017

Der er stor forskel på hvor meget plads vi bor på i forskellige landsdele. I Byen København optager hver indbygger i gennemsnit kun 54 m2 overfladeareal til boligformål, mens bornholmerne kan brede sig på mest plads med 808 m2 areal til boligformål pr. indbygger. Det viser de første beregninger af arealanvendelsen baseret på kobling af registeroplysninger og matrikelkort. Vi bruger i alt 2.403 km2 (5,6 pct.) af Danmarks areal til boligformål. Det vil sige de bygninger, vi bor i og de tilknyttede arealer (private haver, gårdanlæg, parkeringspladser m.m.). Vi bruger yderligere 790 km2 (1,8 pct.) til sommerhusområder og andre rekreative faciliteter.

Arealanvendelse  2016

16. maj 2017 - Nr. 207

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arealanvendelse

Kontakt

Ingeborg Vind, tlf. 24 83 51 49

Statistik­dokumentation

Arealregnskab

Del sidens indhold
Dansk vækst ligger på niveau med EU og USA

15. maj 2017

BNP-indikatoren viser en sæsonkorrigeret realvækst på 0,3 pct. i første kvartal 2017 sammenlignet med fjerde kvartal 2016. Dermed ser fremgangen fra 2016 ud til at fortsætte. Der var særligt fremgang i byggeri og transport. Sammenlignet med første kvartal 2016 viser BNP-indikatoren en vækst på 1,8 pct. BNP-indikatoren er behæftet med større usikkerhed end den første udgivelse af nationalregnskabet. Usikkerheden på denne vurderes generelt til ± 0,5 procentpoint. Den første fulde version af nationalregnskabet bliver offentliggjort 31. maj. Læs mere om beregningen af indikatoren i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

BNP-indikator  1. kvt. 2017

15. maj 2017 - Nr. 204

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. august 2017

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Firmaernes salg stiger atter i marts

15. maj 2017

Efter et fald i februar stiger firmaernes samlede salg ekskl. energi 1,9 pct. i marts. Navnlig branchegruppen engroshandel trækker salget op. Det indenlandske salg stiger 1,3 pct. fra februar til marts. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  marts 2017

15. maj 2017 - Nr. 205

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Priserne på danske og importerede varer stiger

15. maj 2017

Siden april 2016 er priserne på danskproducerede varer steget med 3,5 pct., mens priserne på importerede varer er steget med 2,4 pct. I tre-måneders perioden februar-april 2017 er priserne på danskproducerede varer faldet med 0,3 pct. i forhold til de foregående tre måneder fra november 2016 til januar 2017. I samme periode er priserne på importerede varer steget med 0,9 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  april 2017

15. maj 2017 - Nr. 206

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Fortsat fremgang i danske erhvervshavne

11. maj 2017

I 2016 havde de danske havne en fremgang i den håndterede godsmængde på 1 pct. Den samlede mængde gods, der gik gennem havnene i 2016 var således 96 mio. ton. Det fortsætter væksten fra de senere år, men i en lidt lavere takt. Der er fortsat et stykke vej op til godsomsætningen i 2007 før finanskrisen. De senere år har der også været en vækst i antallet af passagerer på passager- og færgeruter til og fra danske havne. Der er tale om en relativ konstant, men dog beskeden fremgang på omkring 1 pct. om året de senere år og således også i 2016. I 2016 blev 41,7 mio. passagerer fragtet igennem danske havne.

Skibsfart (år)  2016

11. maj 2017 - Nr. 203

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Størst andel af småbørn i Vallensbæk

11. maj 2017

De 0-5-årige udgør 6,2 pct. af Danmarks befolkning pr. 1. april 2017. I Vallensbæk Kommune er andelen af småbørn størst - der udgør aldersgruppen 8,1 pct., mens kun 3,8 pct. af Langeland Kommunes befolkning er mellem 0 og 5 år. I alle de fem ø-kommuner er det kun mellem 2,6 og 4,6 pct., der er småbørn. Ni af de ti kommuner med størst andel af småbørn ligger i og omkring Hovedstaden, mens Skanderborg kommer ud på en fjerdeplads med 7,4 pct. For fem år siden udgjorde de 0-5-årige 6,9 pct. af Danmarks befolkning.

Befolkningens udvikling  1. kvt. 2017

11. maj 2017 - Nr. 201

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. august 2017

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Flest indvandrede fra USA i første kvartal

11. maj 2017

For første gang i de seneste ti kvartaler er det ikke syriske statsborgere, der ligger i top blandt indvandrede udenlandske statsborgere i et enkelt kvartal. I første kvartal 2017 indvandrede der nemlig flest statsborgere fra USA. USA har dog traditionelt et højt antal indvandrede i første og tredje kvartal, da uddannelsesinstitutionerne starter deres semestre på disse tidspunkter, og de fleste statsborgere fra USA, der indvandrer til Danmark, kommer for at studere.

Ind- og udvandringer  1. kvt. 2017

11. maj 2017 - Nr. 202

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. august 2017

Alle udgivelser i serien: Ind- og udvandringer

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Vi har ændret i opgørelsesmetoden for ind- og udvandringer fra 1. kvt. 2016. Se mere på www.dst.dk/doku/flytninger-til-og-fra-udlandet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Flytninger til og fra udlandet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Økologisk frugt og grønt buldrer frem

10. maj 2017

Ændret 01. marts 2018 kl. 08:00

Detailomsætningen af økologiske fødevarer i 2015 og 2016 er større end hidtil antaget. Baggrunden er, at Danmarks Statistik har modtaget rettede virksomhedsindberetninger for disse år. Det betyder, at den samlede omsætning er opjusteret fra 7,0 mia. kr. til 7,6 mia. kr. for 2015 og fra 8,0 mia. kr. til 8,7 mia. kr. for 2016. Rettelserne er markeret med rødt. De reviderede tal fremgår også af www.statistikbanken.dk/oeko3.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Salget af økologisk frugt og grøntsager fortsætter den kraftige vækst og nåede med en stigning på 27 pct. op på 2,5 mia. kr. i 2016. Frugt og grøntsager var dermed tæt på at indhente mælk, ost og æg som den største økologiske varegruppe i detailhandelen. Mælk, ost og æg steg med 7 pct. fra 2015 til 2016 og udgør nu 2,6 mia. kr.

Detailomsætningen af økologiske fødevarer  2016

10. maj 2017 - Nr. 199

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Statistikken er baseret på indberetninger fra de store supermarkedskæder samt de størstegrossisters salg til øvrige butikskæder, købmænd og kiosker (omregnet til detailsalg). Internethandel fra disse samt større, ikke-specialiserede internetbutikker er omfattet. Gård- og stalddørssalg og salg fra specialbutikker (fx grønthandlere) er ikke omfattet. Omsætningen er inklusiv moms. Kilopriser på økologiske varer udregnes ud fra forholdet mellem samlet omsætning og mængde. Der er ikke forudsat uændret sammensætning af forbruget, som i fxForbrugerprisindekset.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Del sidens indhold
Lille stigning i forbrugerpriserne

10. maj 2017

Det samlede forbrugerprisindeks steg 1,1 pct. i april i forhold til samme måned sidste år. I marts var den årlige stigning i det samlede forbrugerprisindeks 1,0 pct. I april steg priserne på varer, som udgøres af bl.a. mad, tøj, møbler, biler, benzin og elektronik, med 0,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Sidste måned var prisstigningen på varer 0,7 pct. Det er bl.a. elektricitet, naturgas, smør og grøntsager, der bidrager til en lavere prisstigning på varer. I samme periode steg priserne på tjenester, som udgøres af bl.a. husleje, tandlæge, transport- og kulturtjenester, forsikringer og bankgebyrer med 1,7 pct. i forhold til samme måned sidste år. Sidste måned var prisstigningen på 1,2 pct. Det er bl.a. charterrejser, leje af sommerhus og bankgebyrer, der bidrager til en højere prisstigning på tjenester.

Forbruger- og nettoprisindeks  april 2017

10. maj 2017 - Nr. 200

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
De fleste kommuner vokser

10. maj 2017

Befolkningen forventes at vokse med 16 pct. i Ishøj- og 15 pct. i Københavns Kommune i løbet af de næste ti år. Disse kommuner er dermed dem, som forventes at have den største befolkningsvækst frem til 2027. Det viser den seneste befolkningsfremskrivning fra Danmarks Statistik. På de næste pladser findes Herlev med en forventet befolkningsvækst på 13 pct. og Brøndby med 10 pct. Trods en samlet befolkningstilvækst for hele Danmark på 4,8 pct. er der i 26 kommuner udsigt til et fald i befolkningen frem til 2027. Tilbagegangen er stor blandt andet i Lemvig og Lolland, med hhv. 9 pct. og 8 pct.

Befolkningsfremskrivninger  2017-2060

10. maj 2017 - Nr. 198

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Befolkningsfremskrivninger

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Yderligere information om fremskrivningen samt den anvendte metode og forudsætninger findes i statistikdokumentationen om
befolkningsfremskrivning, på emnesiden Befolkningsfremskrivning samt på www.dreamgruppen.dk. Anvendt lovgrundlag: Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningsfremskrivning

Del sidens indhold
Bilsalget bremser lidt, men stadig højt niveau

9. maj 2017

Tilgangen af nye personbiler i april 2017 var på 18.800, når der korrigeres for normale sæsonudsving - 4 pct. færre end i marts. Tilgangen faldt med 3 pct. i husholdningerne og 6 pct. i erhvervene. Tilgangen af nye biler i perioden februar-april 2017 var en anelse højere end i november 2016 - januar 2017. Tilgangen til husholdningerne var uændret, mens erhvervene lå 1 pct. højere.

Nyregistrerede motorkøretøjer  april 2017

9. maj 2017 - Nr. 196

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Øget vareeksport trækker overskuddet op

9. maj 2017

I marts var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 17,6 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal. Det er en stigning på 3,4 mia. kr. i forhold til februar, og det skyldes især, at overskuddet på varer steg med 2,3 mia. kr. Overskuddet på varer steg i marts især som følge af en stigning i eksporten på 3,4 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  marts 2017

9. maj 2017 - Nr. 195

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Øget tjenesteeksport trækkes af søtransport

9. maj 2017

Eksporten af tjenester steg i første kvartal med 0,8 pct. Stigningen blev især båret af en stigning i eksporten af søtransport på 6,0 pct. Tjenesteimporten faldt 0,3 pct. i første kvartal. Det viser kvartalstallene, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  1. kvt. 2017

9. maj 2017 - Nr. 197

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. august 2017

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Både eksporten og importen stiger

9. maj 2017

I marts steg den samlede eksport med 1,2 pct., og importen steg med 0,9 pct. Eksporten i første kvartal er dog steget 5,8 pct. sammenlignet med første kvartal 2016. Importen er i samme periode steget 3,3 pct. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  marts 2017

9. maj 2017 - Nr. 194

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Feriehusovernatninger faldt i marts

8. maj 2017

Antallet af overnatninger i udlejede feriehuse faldt i marts med 1,9 pct. sammenlignet med måneden før, når der korrigeres for normale sæsonudsving. De danske overnatninger faldt med 4,2 pct., mens de udenlandske faldt med 1,2 pct i forhold til februar.

Feriehusudlejning  marts 2017

8. maj 2017 - Nr. 193

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning