oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Unik navnekombination ses mest i Hovedstaden

16. januar 2019

To ud af tre 0-17-årige i Københavns Kommune har en unik navnekombination. Det vil sige, at de er de eneste i Danmark med netop den kombination af deres første fornavn og efternavn. Lige efter Københavns Kommune kommer Ishøj og Frederiksberg Kommuner. Generelt kan man sige, at kommunerne omkring Hovedstaden har landets højeste andele af personer med en unik navnekombination, hvorimod kommunerne i Nordjylland samt langs den jyske vestkyst har de laveste andele. Morsø Kommune har landets laveste andel med 32 pct.

Navne - hele befolkningen  1. januar 2019

16. januar 2019 - Nr. 16

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Navne - hele befolkningen

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Oplysningerne om navne bygger på et udtræk fra CPR. Navnestatistikken omfatter alle personer, der er bosat i Danmark 1. januar.
I CPR-registeret kan man kun have ét efternavn. Resten af de navne, en person har, betragter vi som fornavne. Fornavne adskilt af et mellemrum betragtes som hvert sit selvstændige navn.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Navne
Firmaernes salg stadig på højt niveau

16. januar 2019

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 0,3 pct. fra oktober til november, mens det indenlandske salg ekskl. energi faldt 0,4 pct. I bygge og anlæg steg salget, mens ejendomshandel og udlejning faldt. Det samlede fald skal ses i lyset af fremgang fra juni-august til september-november. Her steg salget 0,6 pct. og ligger fortsat højt. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  november 2018

16. januar 2019 - Nr. 19

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Regioner budgetterer med 8,8 mia. kr. til psykiatri

16. januar 2019

Regionerne budgetterer med 8,8 mia. kr. i nettodriftsudgifter til psykiatriske sygehuse og afdelinger for 2019. Det er første gang, psykiatri er udskilt som en selvstændig post i regionernes budgetter. I alt budgetterer regionerne sundhedsområdet med 114,6 mia. kr. De somatiske sygehuse, som er relateret til kropslig behandling, modtager størstedelen af regionernes budget til sundhed. Almen lægehjælp er med 9,5 mia. kr. den største enkelte udgiftspost relateret til offentlig sygesikring, mens al anden sygesikring - fx medicin, speciallægehjælp og tandlægebehandling - udgør 12,6 mia. kr. i regionernes budgetter. 6,2 mia. kr. går til andet, som hovedsageligt er relateret til administration.

Kommunale og regionale budgetter  2019

16. januar 2019 - Nr. 18

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Kommunale og regionale budgetter

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over de kommunale budgetter udarbejdes i årets budgetterede pris- og lønniveau på grundlag af detaljerede budgetoplysninger for de enkelte kommuner. Indberetningsniveauet, som er fælles for alle kommuner, er autoriseret af Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Budgetterne er kommunernes forventede udgifter i oktober året før budgetåret og kan ikke umiddelbart sammenlignes med regnskaberne.Flere oplysninger findes på emnesiderne Kommunernes regnskaber og budgetter og Regionernes regnskaber og budgetter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner
Byggebeskæftigelsen fastholder niveau

15. januar 2019

Byggebeskæftigelsen var på 173.500 personer i fjerde kvartal 2018 mod 173.200 i tredje kvartal, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed fastholder byggebeskæftigelsen samme niveau som kvartalet før.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  4. kvt. 2018

15. januar 2019 - Nr. 14

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. april 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Stigende importpriser på årsbasis

15. januar 2019

Det samlede importprisindeks for varer er det seneste år steget med 1,2 pct., hvilket er 1,0 procentpoint lavere end forrige måneds årlige stigning på 2,2 pct. Stigningen skyldes hovedsaligt stigende importpriser i industri på 0,8 pct., som også er 0,8 procentpoint lavere end forrige måneds årsstigning på 1,6 pct. Inden for industri er det bl.a. kemivare- og jern og metalvareindustri, der påvirker udviklingen. Igennem 2018 har årsudviklingerne generelt været positive. Tendensen for årsudviklerne har været stigende i årets første tre kvartaler, mens tendensen i årsudviklingen begyndte at aftage i fjerde kvartal.

Producent- og importprisindeks for varer  december 2018

15. januar 2019 - Nr. 15

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Trend for industriproduktionen peger svagt opad

11. januar 2019

Industriens produktion faldt med 0,5 pct. i november måned. Faldet kommer dog efter en kraftig stigning i oktober på 2,1 pct. Produktionen varier typisk en del fra måned til måned, og set over perioden september-november er den steget med 1,1 pct. sammenlignet med de foregående tre måneder. Dermed er trenden uændret. Industriens produktion og omsætning er den statistik, der tidligst offentliggør tal indberettet af industriens virksomheder. Den giver dermed det første 'hårde' pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I denne artikel ses der nærmere på den historiske udvikling mellem produktionen og beskæftigelsen i industrien, der har udviklet sig forskelligt siden finanskrisen.

Industriens produktion og omsætning  november 2018

11. januar 2019 - Nr. 13

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Flest tvangsauktioner på sydhavsøerne i 2018

11. januar 2019

Selv om antallet af tvangsauktioner steg med 4 pct. i 2018 sammenlignet med året før, var antallet af tvangsauktioner for tredje år i træk næsten kun halvt så stort, som da det toppede i 2010 i forbindelse med den seneste finanskrise. De 2.774 tvangsauktioner, der blev bekendtgjort i løbet af året, dækker over relativt store geografiske forskelle på tværs af landet. Således var Lolland og Guldborgssund med hhv. 124 og 104 tvangsauktioner de kommuner med langt de fleste tvangsauktioner. Men også kommuner som Odsherred, Vordingborg og Kalundborg havde relativt mange tvangsauktioner i 2018 sammenlignet med landets andre kommuner.

Tvangsauktioner  december 2018

11. januar 2019 - Nr. 12

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Fortsat fremgang i overnatningerne

11. januar 2019

Det samlede antal overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem var 1,9 pct. højere i november end i oktober, når der korrigeres for normale sæsonudsving. I tremånedersperioden september-november 2018 steg antallet af overnatninger samlet med 4,5 pct. sammenlignet med de forudgående tre måneder juni-august. I denne artikel ses der nærmere på, hvordan andelen af ferie- og forretningsovernatninger på hoteller har udviklet sig de seneste ti år.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  november 2018

11. januar 2019 - Nr. 10

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Flere feriehusovernatninger i november

11. januar 2019

Antallet af overnatninger i udlejede feriehuse steg i november med 5,3 pct. sammenlignet med måneden før. De danske overnatninger steg med 9,9 pct. i forhold til oktober, mens de udenlandske overnatninger steg med 3,7 pct. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Feriehusudlejning  november 2018

11. januar 2019 - Nr. 11

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Forbrugerpriserne går opad i uændret tempo

10. januar 2019

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,8 pct. i december i forhold til samme måned sidste år. Dermed er årsstigningen uændret i forhold til de seneste to måneder, hvor den ligeledes var 0,8 pct. Hovedgruppen transport trækker isoleret set den årlige stigning i december ned i forhold til november. Det skyldes især prisfald på benzin og diesel. Omvendt trækker hovedgruppen fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer mindre ned i den årlige stigning i december i forhold til november. I december er det især prisændringer på grøntsager og brød, der isoleret set trækker årsstigningen op.

Forbruger- og nettoprisindeks  december 2018

10. januar 2019 - Nr. 9

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Rekordhøje investeringer i nye biler i 2018

9. januar 2019

Investeringerne i nye biler blev rekordhøje i 2018, selv om antallet blev lidt mindre end i 2016 og 2017. Husholdningerne købte for 24,4 mia. kr. svarende til 112.400 nye biler, mens erhvervene brugte 28,3 mia. kr. til 106.100 nye biler. Erhvervenes investeringer omfatter samtlige leasingbiler uanset den faktiske leasingtager. De samlede investeringer på 52,7 mia. kr. er 3,2 mia. kr. eller 6,4 pct. højere end i 2017. Stigningen skyldes især, at bilsalget i de billigste segmenter mini og small er faldet til fordel for de dyrere biler i SUV-segmenterne.

Nyregistrerede motorkøretøjer  december 2018

9. januar 2019 - Nr. 7

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Øget overskud i november

9. januar 2019

I november var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 13,7 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 1,8 mia. kr. i forhold til oktober. Det er stigninger i overskuddet på varer og tjenester, som trækker overskuddet op.

Betalingsbalancen over for udlandet  november 2018

9. januar 2019 - Nr. 8

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Priserne på ejerlejligheder stiger stadig mest

9. januar 2019

På landsplan steg priserne på ejerlejligheder med 4,5 pct. i oktober 2018 i forhold til samme måned året før. Stigningen svarer til september måneds årsstigning. Anderledes forholdt det sig med priserne på enfamiliehuse. Her steg priserne 3,7 pct. fra oktober 2017 til 2018. Det er noget højere end september måneds årsstigning på 2,3 pct.

Ejendomssalg (md.)  oktober 2018

9. januar 2019 - Nr. 6

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Eksporten steg i november, mens importen faldt

9. januar 2019

Eksporten af varer steg 0,8 pct. i november som følge af stigning på især lægemidler. Importen faldt i samme periode 1,7 pct. Over de seneste tre måneder er eksporten steget 0,6 pct. og importen er steget 0,8 pct. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  november 2018

9. januar 2019 - Nr. 5

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Økonomien taler for stordrift i svineproduktionen

8. januar 2019

Større konventionelle svineproducenter har i gennemsnit lavere omkostninger pr. produceret gris og opnår samtidig lidt højere salgspriser end de mindre producenter. De lavere omkostninger skyldes især, at gennemsnittet af producerede grise pr. so stiger fra 29,7 i gruppen af producenter med under 500 søer til 32,7 i gruppen med mindst 1.000 søer.

Økonomien i landbrugets produktionsgrene  2017

8. januar 2019 - Nr. 4

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Martin Brandt Jepsen, tlf. 24 99 89 11

Kilder og metode

Udgangspunktet er bedrifter, hvor arbejdsindsatsen mindst svarer til 1 årsværk (= 1.665 timer). I det enkelte regnskab er indsatsfaktorer, bruttoudbytte og omkostninger fordelt på produktionsgrene på grundlag af dels regnskabets oplysninger om areal og dyrehold og dels særligt udarbejdede nøgletal.Begreber: Nettooverskud: Overskud, når alle produktionsfaktorer er aflønnet.Lønningsevne kr. pr. time: (Nettooverskud + omkostning til arbejdskraft) / arbejdstimer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Del sidens indhold
Faldende niveau for konkurser og tabte job

7. januar 2019

Der var 176 konkurser i december blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Konkurserne førte til 672 tabte fuldtidsjob. Antallet af konkurser er 2 pct. lavere end i november, mens jobtabet er 35 pct. lavere. Antallet af konkurser i fjerde kvartal er 19 pct. lavere end i tredje kvartal, og de medførte 12 pct. færre tabte job. Nedenfor er branchernes konkurser de seneste tre år belyst.

Konkurser  december 2018

7. januar 2019 - Nr. 3

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Bruttoledigheden faldt lidt

4. januar 2019

Fra oktober til november faldt antallet af bruttoledige med 600 personer omregnet til fuld tid fra 106.100 til 105.500. Ledighedsprocenten ligger dog fortsat uændret på 3,9 pct. af arbejdsstyrken for sjette måned i træk. Bruttoledigheden er hermed fortsat på det laveste niveau siden februar 2009. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigeret med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  november 2018

4. januar 2019 - Nr. 1

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. januar 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Industribarometeret gik nedad i december

4. januar 2019

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien lukker 2018 med en faldende tendens. For fjerde måned i træk er indikatoren på nul eller derunder. Den faldende udvikling er drevet af både faldende ordrebeholdning og ophobede færdigvarelagre. Byggeriet ligger fortsat fladt lige under nul. Derimod viser tillidsindikatoren, der sammenfatter erhvervene og forbrugerforventningerne, et lille opsving i udgangen af 2018. Denne udgivelse har særligt fokus på eksportordrebeholdningen.

Konjunkturbarometer for erhvervene  december 2018

4. januar 2019 - Nr. 2

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. januar 2019

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Faldende forbrugertillid - laveste niveau i to år

21. december 2018

Forbrugertilliden ligger på 2,9 i december og har nu nået det laveste niveau siden december 2016, hvor indikatoren var minus 0,3. Decembers forbrugertillid ligger også lavere end novembers, som var 4,3, og en del lavere end gennemsnittet for det seneste år, som er 7,4. Forbrugertilliden har været faldende siden juni, hvor den toppede med 10,6. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2018

21. december 2018 - Nr. 503

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2019

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Færre end 700.000 offentligt forsørgede

21. december 2018

Ændret 21. december 2018 kl. 09:00

Der var desværre fejl i første afsnit, hvor antallet af SU-modtagere var angivet til 221.700, hvor der skulle have stået 321.700. Tallet er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra andet til tredje kvartal 2018 faldt antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige med 8.000 personer til i alt 698.500. Det svarer til et fald på 1,1 pct., når SU-modtagere ikke tælles med. Antallet af offentligt forsørgede eksklusive SU-modtagere toppede i første kvartal 2010 og er siden da faldet støt med i alt 145.800. Det seneste kvartal er antallet af SU-modtagere faldet med 2.900 til 321.700 i tredje kvartal. Faldet kommer efter, at antallet af SU-modtagere har ligget meget konstant omkring de 325.000 personer siden 2015. Samtlige personopgørelser i artiklen er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  3. kvt. 2018

21. december 2018 - Nr. 501

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Økonomisk vækst på 0,7 pct. i tredje kvartal

21. december 2018

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,7 pct. i tredje kvartal 2018, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser den reviderede beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for tredje kvartal. Væksten er dermed uændret i forhold til den tidligere opgørelse. Det er især eksporten, der bidrager positivt til væksten, hvorimod forbrug og investeringer trækker ned. Både importen og investeringerne er kraftigt påvirket af et dyk i skibsinvesteringerne i tredje kvartal. Usikkerheden på BNP-væksten kan generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint, baseret på hidtidige erfaringer.

Kvartalsvist nationalregnskab  3. kvt. 2018 revideret

21. december 2018 - Nr. 500

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
5.000 flere lønmodtagere i oktober

21. december 2018

Fra september til oktober steg antallet af lønmodtagere med 5.000, hvilket svarer til en stigning på 0,2 pct. I oktober havde 51.400 flere personer et lønmodtagerjob end 12 måneder tidligere. Det svarer til en årlig stigning på 1,9 pct. I alt var der 2.764.800 personer med et lønmodtagerjob i oktober. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  oktober 2018

21. december 2018 - Nr. 504

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Detailsalget er på det højeste siden medio 2010

21. december 2018

Detailsalget var i november 1,2 pct. højere end i oktober og er nu på det højeste niveau siden medio 2010 (2015 = 100). Fra oktober til november steg fødevarer og andre dagligvarer med 0,3 pct., mens beklædning mv. var højdespringeren med en stigning på 4,6 pct. Detailhandlen i andre forbrugsvarer steg med 1,3 pct. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  november 2018

21. december 2018 - Nr. 502

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. januar 2019

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Knastør sommer gav usædvanligt ringe høst

20. december 2018

Sommerens tørke var særdeles hård ved årets kornhøst, som endte på 7,2 mio. tons. Det er 28 pct. mindre end i 2017, som var et godt høstår og 23 pct. mindre end en normal høst, forstået som gennemsnittet af de forrige ti års produktion. Niveauet for høstudbyttet er steget en del gennem årene, men i perioden 1930-2018 har intet andet år haft et større fald fra gennemsnittet af de foregående ti år.

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2018

20. december 2018 - Nr. 498

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. november 2019

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
Stor spredning i formuernes fordeling

20. december 2018

Fordeler man de voksne efter alder, er der stor forskel på formuerne i de forskellige aldersgrupper. De yngste (20-24 år) havde i gennemsnit kun en begrænset nettoformue på omkring 100.000 kr. i 2017. Det hænger sammen med, at indkomsten som ung ofte er ret lav, og samtidig af at man ikke har haft mange år til at spare sammen. Formuen vokser kraftigt til omkring pensionsalderen, hvor den var på 2,5 mio. kr. i gennemsnit for 65-69-årige. Heraf var næsten halvdelen pensionsopsparing. Den store formue i disse aldersgrupper hænger sammen med, at de ældre har haft mange år til at spare op på en pensionsordning. Desuden er huset måske betalt ud, børnene er flyttet hjemmefra, kravene til eget forbrug er blevet mindre osv. Efter pensionen begynder formuen ofte at falde delvis i takt med at der bliver 'spist' af pensionsformuen og andre formuekomponenter, så de ældste 'kun' havde en formue på i gennemsnit omkring 1,4 mio. kr., hvoraf knap 0,1 mio. var pensionsformue.

Formue og gæld  2017

20. december 2018 - Nr. 495

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2019

Alle udgivelser i serien: Formue og gæld

Kontakt

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Formuestatistikken bygger på alle tilgængelige data om formue og gæld, som kan fordeles på personer. Visse formuetyper kan ikke fordeles på personer - det gælder bl.a. værdi af indbo mv., kontanter, kryptovaluta samt ikke registrerede formuer i udlandet. Disse er således ikke en del af statistikken. Udover den personfordelte formue- og gældsstatistik publicerer Danmarks Statistik også en nationalregnskabsmæssig formue- og gældsstatistik, der er mere omfattende, men hvor data ikke kan fordeles på alder, køn, geografi osv. Læs mere i statistikdokumentationen formue og gæld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Formue og gæld

Del sidens indhold
Inflationen i Danmark nærmer sig EU's

20. december 2018

I november var inflationen i Danmark 0,7 pct. og dermed uændret i forhold til måneden før. I EU faldt inflationen i november til 2,0 pct. fra 2,2 pct. i oktober. Den danske kerneinflation (inflation ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer) var i november 0,6 pct. og dermed fortsat under kerneinflationen i EU (1,2 pct.) og i euroområdet (1,1 pct.). Den danske kerneinflation er steget i forhold til oktober, hvor den var 0,3 pct., mens den i EU er faldet fra 1,4 pct. i oktober til 1,2 pct. i november. Det er første gang siden februar 2018, at kerneinflationen stiger i Danmark, mens den falder i EU og euroområdet. Det er blandt andet radio/tv-udstyr, der får kerneinflationen til at stige i Danmark i november.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  november 2018

20. december 2018 - Nr. 497

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2019

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Flest bliver syge om mandagen

20. december 2018

Næsten en tredjedel af de ansattes sygefravær starter på en mandag. Mandag er dermed den ugedag, hvor de ansatte oftest melder sig syge. Når der ses bort fra lørdag og søndag, er fredag omvendt den ugedag, hvor der er færrest sygemeldinger. 13 pct. af det samlede antal sygeperioder starter således på en fredag. Der er stort set ingen forskel på, hvilke ugedage mænd og kvinder melder sig syge. En lidt større andel af mændenes sygeperioder starter dog på en mandag. Da få har weekendarbejde, er der naturligt færrest sygemeldinger lørdag og søndag.

Fravær fra arbejde (tema)  2017 på ugedage

20. december 2018 - Nr. 496

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Fravær fra arbejde (tema)

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde

Del sidens indhold
Havbrug tjente mest i 2017

20. december 2018

Havbrugene havde i 2017 et driftsresultat på 91 mio.kr. Resultatet udgjorde 59 pct. af akvakulturerhvervets samlede resultat på trods af, at kun 9 pct. af anlæggene var havbrug. Ferskvandsdambrugene havde et resultat på 64 mio. kr., hvilket svarede til 41 pct. af erhvervets samlede resultat.

Regnskabsstatistik for akvakultur  2017

20. december 2018 - Nr. 499

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for akvakultur

Kontakt

Michael Brogaard, tlf. 51 62 70 89

Kilder og metode

Statistikken er baseret på regnskabsoplysninger for akvakulturvirksomheder indhentet fra erhvervets revisorer. Regnskaberne følger virksomhedernes regnskabsår. Desuden anvendes data fra Fiskeristyrelsens akvakulturregister og fra Miljøstyrelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for akvakultur
Lille dyk i boligpriserne på landsplan

19. december 2018

På landsplan faldt priserne på enfamiliehuse med 0,4 pct. fra andet til tredje kvartal 2018, mens priserne på ejerlejligheder faldt med 0,8 pct. Det største prisfald på enfamiliehuse var i Region Sjælland med 1,4 pct., mens den største prisstigning var i Region Syddanmark med 0,5 pct. Det største prisfald på ejerlejligheder var i Region Nordjylland med 1,6 pct., mens den største og eneste prisstigning var i Region Sjælland med 1,1 pct. Pga. uregelmæssige dataleverancer er beregningen behæftet med større usikkerhed end normalt. Ca. 85 pct. af samtlige handler for tredje kvartal 2018 indgår i beregningen, normalt indgår ca. 90 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  3. kvt. 2018

19. december 2018 - Nr. 491

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Offentlig finansiel nettogæld vendt til nettoformue

19. december 2018

Ved udgangen af tredje kvartal 2018 blev den finansielle nettogæld vendt til en nettoformue. Det er første gang siden udgangen af tredje kvartal 2011. Nettogælden var i andet kvartal 2018 nedbragt til 11,5 mia. kr., og trods et offentligt underskud på 3,0 mia. kr. i tredje kvartal 2018, blev gælden vendt til en formue på 1,8 mia. kr. Formueopbygningen skyldes hovedsageligt kursstigninger på statens børsnoterede selskab Ørsted A/S samt kursfald på skatkammerbeviser og statsobligationer.

Offentligt kvartalsregnskab  3. kvt. 2018

19. december 2018 - Nr. 493

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Danmark har det højeste prisniveau i EU

19. december 2018

Med et prisniveau på 39 pct. over EU-28-gennemsnittet havde Danmark langt de højeste forbrugerpriser i EU i 2017. Kun EFTA-landene Island, Schweiz og Norge havde endnu højere priser. De lå hhv. 66, 60 og 50 pct. over EU-gennemsnittet. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU fandtes i Irland, Luxembourg, Sverige og Finland, som alle lå mellem 27 og 22 pct. over EU-gennemsnittet. Vores naboland Tyskland lå 4 pct. over EU-gennemsnittet, mens Spanien, Portugal, Grækenland og alle nye medlemslande efter 2004 lå under EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats prissammenlignings undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2017

19. december 2018 - Nr. 490

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2019

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Dansk forbrug er på vesteuropæisk niveau

19. december 2018

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i Danmark i 2017 lå 14 pct. over gennemsnittet for EU-28-landene. Dermed lå Danmark på samme niveau som en række andre vesteuropæiske lande, men dog noget lavere end vores naboland Tyskland, som lå 22 pct. over EU-gennemsnittet. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, en husholdning forbruger, hvad enten de er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse, mens dette ikke nødvendigvis er tilfældet i andre lande. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2017

19. december 2018 - Nr. 492

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2019

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Lille stigning i de sociale udgifter

19. december 2018

De samlede sociale udgifter udgjorde 692 mia. kr. i 2017 - en stigning på 2,2 pct. i forhold til året før. Der var især stigende udgifter inden for de tre største områder: alderdom, sundhed og invaliditet. Alderdom var den største udgiftspost og udgjorde 260 mia. kr. i 2017, hvilket svarer til 38 pct. af de samlede sociale udgifter. Ud af de samlede udgifter til alderdom vedrørte 62 pct. folke- og tjenestemandspensioner og 19 pct. vedrørte pensionsudgifter til private arbejdsmarkedsordninger. De resterende 19 pct. var øvrige offentlige udgifter forbundet med alderdom.

Sociale udgifter  2017

19. december 2018 - Nr. 494

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. november 2019

Alle udgivelser i serien: Sociale udgifter

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken Sociale udgifter belyser udgifter forbundet med social beskyttelse. Social beskyttelse omfatter et samfunds sociale ordninger og ydelser, hvis formål er at lette personers eller husholdningers økonomiske byrde i forbindelse med fx sygdom eller arbejdsløshed. Tiltag, der ikke er rettet imod et individ, såsom kampagner, indgår ikke i denne opgørelse. De sociale ydelser kan opdeles i otte hovedformål, der er internationalt bestemt. Hovedformålene fortæller hvad den sociale ydelse har til formål at beskytte imod og sikrer international sammenlignelighed på statistikken for social beskyttelse. Hovedformålene dækker Sygdom og sundhed, Invaliditet, Alderdom, Efterladte, Familier, Arbejdsløshed, Bolig og Øvrige sociale ydelser. Statistikken bruges således også til at sammenligne social beskyttelse internationalt. I udgifterne medtages både kontantydelser og ydelser i naturalier som fx udgifter til sygehusvæsenet og beskæftigelsesforanstaltninger. Statistikken omfatter både offentlige og private udgifter af kollektiv art, som er uden obligatoriske modydelser. Se mere i statistikdokumentationen om Sociale udgifter og på emnesiden om Sociale udgifter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale udgifter
Flere får socialpædagogisk støtte i eget hjem

18. december 2018

Antallet af voksne med handicap eller udsatte, som er på botilbud eller modtager socialpædagogisk støtte i eget hjem, har været stigende siden andet kvartal 2015. Socialpædagogisk støtte i eget hjem kan bl.a. dreje sig om hjælp til praktiske opgaver i hjemmet eller støtte til uddannelse og beskæftigelse. På baggrund af data fra 36 af landets kommuner er antallet af borgere, som modtager socialpædagogisk støtte i eget hjem steget med 26 pct. fra andet kvartal 2015 til andet kvartal 2018. I samme periode er 11 pct. flere kommet på forskellige former for botilbud. Denne stigning dækker dog over et mindre fald i antallet af personer på længerevarende botilbud. På grund af det begrænsede antal kommuner skal tallene tolkes med en vis forsigtighed.

Handicap og udsatte voksne  2. kvt. 2018

18. december 2018 - Nr. 489

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. september 2019

Alle udgivelser i serien: Handicap og udsatte voksne

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Klaus Birch Lundgaard, tlf. 51 14 62 78

Kilder og metode

Statistikken om handicap og udsatte voksne er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra alle 98 kommuner om udvalgte ydelser givet efter lov om social service. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ydelser til voksne med handicap og udsatte voksne

Del sidens indhold
Livskvalitet og privatøkonomi hænger sammen

18. december 2018

Der er en klar sammenhæng mellem privatøkonomiens styrke og tilfredshed med livet. Danmarks Statistik gennemførte i foråret 2018 den årlige undersøgelse af husstandendes økonomiske vilkår - i år med særligt fokus på livskvalitet. Undersøgelsen viser, at 9 pct. havde 'svært' eller 'meget svært' ved at få pengene til at slå til i hverdagen. Blandt gruppen med økonomiske problemer angav 23 pct. samtidig, at de havde lav tilfredshed med livet. Blandt de 18 pct. af befolkningen, der havde 'meget let' ved at få pengene til at slå til, var under 2 pct. utilfredse med tilværelsen.

Indikatorer for velfærd  2018

18. december 2018 - Nr. 488

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Indikatorer for velfærd

Kontakt

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgelsen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Man skal derfor være varsom med tolkningen af resultaterne og især ved sammenligninger over tid. Undersøgelsen er del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i visse andre lande. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Kun en meget begrænset del af undersøgelsen offentliggøres af Danmarks Statistik, men EU's statistiske kontor, Eurostat, offentliggør en lang række detaljer om situationen i EU-landene.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)

Del sidens indhold