oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Stigning i antallet af nye højvækstvirksomheder

18. september 2014

For første gang siden 2007 er antallet af nye højvækstvirksomheder steget. I perioden 2009-2012 var der samlet 198 nye højvækstvirksomheder, hvilket er en stigning på 7 pct. i forhold til den foregående periode, 2008-2011. Antallet af nye højvækstvirksomheder er dog stadigt betydeligt under niveauet op til krisen, hvor der blev startet 355 eller 44 pct. flere højvækstvirksomheder. Nye højvækstvirksomheder er virksomheder, der er op til fem år gamle, og som har fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden og en gennemsnitlig årlig vækst på mindst 20 pct. over en treårig periode.

Nye højvækstvirksomheder i Danmark  2012

18. september 2014 - Nr. 475

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. november 2015

Alle udgivelser i serien: Nye højvækstvirksomheder i Danmark

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Højvækstvirksomheder er virksomheder, der har haft en gennemsnitlig årlig vækst på mindst 20 pct. over en treårig periode, og som har haft fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden. Opgørelsen af nye højvækstvirksomheder i tre-årsperioden tager udgangspunkt i populationen af alle virksomheder, der var reelt nye i de to år inden tre-årsperioden og havde fem eller flere ansatte i det første år i treårsperioden.
Indikatoren for vækst er antal ansatte, omregnet til fuldtidsansatte. Antal fuldtidsansatte er anvendt som et udtryk for den samlede arbejdsmængde, der er præsteret af virksomhedens ansatte det pågældende år. 
Definitionen af nye højvækstvirksomheder i Danmark følger i udgangspunktet OECDs og Eurostats fælles definition, se "Eurostat OECD Manual on Business Demography Statistics, 2007 edition", som definerer nye højvækstvirksomheder som alle nye virksomheder, der er op til fem år gamle, der har 10 eller flere ansatte i starten af vækstperioden, og som har en samlet vækst på mindst 72,8 pct. (svarende til et årligt gennemsnit på 20 pct.) over en treårig periode.
Den danske statistik afviger på det punkt, at cut-off grænsen på ti eller flere ansatte i starten af vækstperioden er ændret til fem eller flere ansatte, da det er vurderet, at en så høj størrelsesmæssig grænse ikke er anvendelig i en dansk økonomisk sammenhæng. Grænsen på minimum fem ansatte er sat for at undgå, at små virksomheder med høj procentvis vækst, men med lille absolut vækst, bliver kategoriseret som vækstiværksættere.
Definitionen af højvækstvirksomheder er i den europæiske statistikorganisation, Eurostat, blevet ændret fra minimum 20 pct. vækst over en treårig periode til 10 pct. vækst over en treårig periode.
Statistikken er afgrænset til det private byerhverv.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højvækstvirksomheder i Danmark
Færre på offentlig forsørgelse

17. september 2014

Antallet af offentligt forsørgede eksklusive SU-modtagere er fra første til andet kvartal faldet med 8.500 til 791.700. Dette antal har været konstant faldende siden fjerde kvartal 2010, og der er i perioden blevet 66.900 færre personer på offentligt forsørgelse, svarende til et fald på 8 pct. Hvis SU-modtagerne inkluderes i opgørelsen, var der 1.110.100 på offentligt forsørgelse, hvilket er 4.000 færre på offentligt forsørgelse fra første til andet kvartal. Siden fjerde kvartal 2010 har antallet af offentligt forsørgede inklusive SU-modtagere ligget forholdsvis stabilt og er i perioden steget med 4.300. Alle tal der er nævnt i teksten er korrigeret for normale sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  2. kvt. 2014

17. september 2014 - Nr. 474

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2014

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Stigning i transportarbejdet

16. september 2014

Danske lastbilers transportarbejde (gods gange distance) steg 2 pct. fra andet kvartal sidste år til andet kvartal i år. Stigningen var i den nationale kørsel med 12 pct., mens den internationale kørsel trak ned med et fald på 25 pct. Faldet i transportarbejdet i den internationale kørsel er sket inden for alle typer af international kørsel, idet kørsel fra Danmark til udlandet faldt 27 pct., kørsel fra udlandet til Danmark faldt 37 pct., og den øvrige internationale kørsel faldt 10 pct.

Godstransport med danske lastbiler  2. kvt. 2014

16. september 2014 - Nr. 472

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2014

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Tilbagegang for dyrkning af bær og stenfrugt

16. september 2014

Det samlede dyrkede areal med bær og stenfrugt er faldet markant med 31 pct. fra 2004 til 2013. Faldet rammer de fleste arter, men især kirsebær, hvor det dyrkede areal er faldet med 49 pct. Solbær er faldet lidt mindre, med 20 pct., og overtager dermed førstepladsen som Danmarks mest dyrkede bær, målt på areal. Ud over solbær og kirsebær er ribs, hyben, blåbær, blommer og hindbær mest udbredt. Det største fald i arealet har fundet sted i perioden 2004 til 2010, hvor EU i 2004 blev udvidet med bl.a. Polen og de baltiske lande. Udviklingen er dog forsat frem til 2013.

Bær og stenfrugt  2013

16. september 2014 - Nr. 473

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Bær og stenfrugt

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Kilder og metode

Opgørelsen af produktion af bær-, busk- og stenfrugt i sker ved henvendelse producenter, som ifølge ansøgninger om arealtilskud eller til Danmarks Statistiks landbrugs- og gartneritælling havde oplyst, at de havde arealer med bær-, busk- eller stenfrugt. 
Oplysningerne er indsamlet i henhold til EU-forordning 543/2009 om afgrødeproduktion, som siger, at der bl.a. skal indsamles areal- og produktionsresultater for flerårige afgrøder som bær-, busk- og stenfrugt. Statistikforpligtelsen opfyldes ved periodiske undersøgelser, da årlige tællinger i betragtning af sektorens størrelse bliver for omfattende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Lavere priser end sidste år

15. september 2014

Siden august sidste år er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 2,2 pct. I samme periode er importprisindekset for varer faldet med 1,5 pct. Fra juli til august er det samlede producentprisindeks faldet med 0,8 pct., mens importprisindekset er uændret.

Producent- og importprisindeks for varer  august 2014

15. september 2014 - Nr. 471

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Hovedrevision opjusterer BNP men ikke væksten

15. september 2014

Danmarks bruttonationalprodukt (BNP) opjusteres med mellem 1,6 pct. og 3,1 pct. i årene 1966 til 2013, når det opgøres efter nye internationale retningslinjer og ud fra forbedrede datakilder og metoder. For 2013 er opjusteringen på 1,8 pct. For perioden efter 2008 kan effekterne af hovedrevisionen dog ikke adskilles fra de løbende revisioner af kilder, der også foretages i foreløbige opgørelser. Den vigtigste årsag til opjusteringen de senere år er, at udgifter til forskning og udvikling nu betragtes som investeringer og ikke længere som løbende udgifter. I 2013 udgjorde investeringer i forskning og udvikling 2,9 pct. af BNP. Revisionen medfører overordnet ikke en ændring af billedet af den økonomiske vækst, som samlet set er uændret fra 1966 til 2013. Set over hele tidsperioden har de mange ændringer påvirket BNP-væksten i både positiv og negativ retning.

Hovedrevision af nationalregnskab og offentlige finanser  1966-2013

15. september 2014 - Nr. 469

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Hovedrevision af nationalregnskab og offentlige finanser

Kontakt

Martin Ausker, tlf. 42 16 82 16

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Del sidens indhold
Nye tal for producentprisindeks for tjenester

15. september 2014

Prisudviklingen inden for udvalgte producentprisindeks for tjenester varierer mellem en stigning på 1,5 pct. for reklame og markedsanalyse og et fald på 1,0 pct. for kurertjenester mv. fra første til andet kvartal 2014. Indeksene belyser udviklingen i producenternes faktiske salgspriser for tjenester solgt til andre virksomheder (business to business).

Producentprisindeks for tjenester  2. kvt. 2014

15. september 2014 - Nr. 470

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2014

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for tjenester

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Flere ansatte inden for handel og transport

12. september 2014

Handel og transport mv. var den branche, der fra første til andet kvartal havde den største absolutte stigning i lønmodtagerbeskæftigelsen. Stigningen var på 2.600 fuldtidsbeskæftigede eller 0,6 pct. Dermed har lønmodtagerbeskæftigelsen i branchen nået det højeste niveau i tre år, men den ligger dog fortsat langt under niveauet i 2008. Samlet steg lønmodtagerbeskæftigelsen med 3.800 fuldtidsbeskæftigede eller 0,2 pct. i forhold til kvartalet før og udgjorde i andet kvartal 2.158.600 fuldtidsbeskæftigede. Alle tal i offentliggørelsen er opgjort på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  2. kvt. 2014

12. september 2014 - Nr. 465

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2014

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Fortsat stigende beskæftigelse i sundhedsvæsen

12. september 2014

Sundhedsvæsenet udgjorde i andet kvartal 2014 en fjerdedel af den offentlige fuldtidsbeskæftigelse. Andelen på 25,2 pct. er den højeste siden statistikkens start i 2008. Fuldtidsbeskæftigelsen i sundhedsvæsenet steg i andet kvartal med 400 i forhold til kvartalet før, svarende til en stigning 0,2 pct. Beskæftigelsen på sundhedsområdet udgør 184.000 og har været stigende siden fjerde kvartal 2012. Beskæftigelsen på dette område er dermed på det højeste niveau i den periode, statistikken dækker. Beskæftigelsen er i denne opgørelse omregnet til fuld tid på grundlag af betalte timer samt korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  2. kvt. 2014

12. september 2014 - Nr. 464

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2014

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Stigning i godsmængden

12. september 2014

I andet kvartal steg mængden af gods med tog med 2 pct. i forhold til første kvartal. I alt blev 2,2 mio. ton gods transporteret med tog i Danmark i andet kvartal. Der var en stigning i den nationale godsmængde på 15 pct., mens den internationale godsmængde steg 3 pct. Transit var næsten uændret.

Jernbanetransport (kvt.)  2. kvt. 2014

12. september 2014 - Nr. 467

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2014

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km.
Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Forbruget højst i Region Hovedstaden

11. september 2014

Landets højeste forbrug var i 2012 koncentreret omkring København. Husstandene i Region Hovedstaden havde i gennemsnit et forbrug på 329.300 kr., mens husstandene i regionerne Midtjylland og Sjælland havde et forbrug på hhv. 319.300 kr. og 318.700 kr. Landets laveste forbrug på 280.400 kr. pr. husstand var i Region Syddanmark, med et forbrug der var 31.700 kr. lavere end landsgennemsnittet på 312.100 kr. De regionale forskelle er vokset i den seneste opgørelse. I 2012 var forskellen mellem Region Hovedstaden og Region Syddanmark 17,4 pct., mens den i 2011 var 9,3 pct.

Forbrugsundersøgelsen (foreløbig)  2011-2013

11. september 2014 - Nr. 462

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. september 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen (foreløbig)

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på stikprøveundersøgelser for to år omfattende over 2.000 private husstande De indsamlede data for begge år bliver omregnet til pris- og mængdeniveauet i sidste år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Lidt flere kontanthjælpsmodtagere

11. september 2014

Antallet af modtagere af kontanthjælp og beslægtede ydelser (kontanthjælp mv.) er i juni steget med 2.500 til 176.000 i forhold til samme måned sidste år, hvilket svarer til en stigning på 1,4 pct. Stigningen i antallet af kontanthjælpsmodtagere dækker over store forskydninger mellem forskellige ordninger som følge af ændringer på kontanthjælpsområdet.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  2. kvt. 2014

11. september 2014 - Nr. 463

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2014

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Lavere stigning i forbrugerpriserne

10. september 2014

Det samlede forbrugerprisindeks steg i august 0,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Måneden før var den årlige stigning 0,8 pct. Lavere årlige prisændringer på bl.a. tøj samt mælk, ost og æg har trukket årsstigningen ned i forhold til sidste måned. Dermed ligger årsstigningen i forbrugerprisindekset lidt under gennemsnittet for det seneste halve år på 0,6 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  august 2014

10. september 2014 - Nr. 457

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Rekordmange nye biler i januar-august

10. september 2014

127.400 nyregistrerede personbiler i januar-august 2014 er det største antal i årets første otte måneder i denne opgørelses levetid (siden 1992). Det er 7 pct. flere end i samme periode sidste år - den hidtidige rekord. Husholdningernes andel i 2014 er 73.600 eller 5 pct. færre end i samme periode sidste år. Erhvervenes andel er 53.700 eller 28 pct. flere end i samme periode sidste år.

Nyregistrerede motorkøretøjer  august 2014

10. september 2014 - Nr. 459

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Firmaernes samlede salg steg svagt i juli

10. september 2014

Firmaernes samlede salg var 0,7 pct. større i juli end i juni, mens det indenlandske salg var 0,5 pct. højere. Salget er opgjort eksklusive energi og korrigeret for normale sæsonudsving. Stigningen i det samlede salg kommer efter et fald på 2,1 pct. fra maj til juni. Stigningen i det indenlandske salg kommer efter et fald på 2,0 pct. fra maj til juni. I de seneste tre måneder (maj til juli) er det samlede salg faldet med 0,6 pct. i forhold til de foregående tre måneder (februar til april), mens det indenlandske salg er faldet med 0,8 pct.

Firmaernes køb og salg  juli 2014

10. september 2014 - Nr. 461

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Lille fald i overnatninger i årets store feriemåned

10. september 2014

Det samlede antal overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem gik i den store feriemåned juli ned med 2 pct. i forhold til måneden før. Der var 1 pct. færre overnatninger på hotel, mens feriecentre havde 5 pct. færre og vandrerhjem 8 pct. færre overnatninger end juni. Det skal understreges, at tallene er korrigerede for normale sæsonudsving - og dermed også for industriferien. I tre-månedersperioden maj-juli var det samlede antal overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem næsten uændret i forhold til den forugående tre-månedersperiode, februar-april, opgjort i sæsonkorrigerede tal. Antallet af overnatninger på hoteller faldt i samme tidsrum med 1 pct., mens feriecentrene oplevede fremgang i overnatninger på 2 pct. og vandrerhjemmene på 1 pct.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  juli 2014

10. september 2014 - Nr. 458

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Færre overnatninger i danske feriehuse i juli

10. september 2014

I juli var der 5 pct. færre overnatninger i udlejede feriehuse end i juni, når tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Nedgangen skal ses på baggrund af en stigning i juni på 10 pct. Der var en stigning på 2 pct. i antallet af feriehusovernatninger i perioden maj-juli sammenlignet med de forudgående tre måneder februar-april. Antallet af danske overnatninger faldt med 11 pct. i juli efter en stigning i juni på 27 pct., og de udenlandske overnatninger gik i samme periode ned med 3 pct.

Feriehusudlejning  juli 2014

10. september 2014 - Nr. 460

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
4.000 flere ledige stillinger

8. september 2014

Antallet af ledige stillinger i den private sektor er steget med 4.000 i 2. kvartal 2014 siden samme kvartal sidste år og udgjorde dermed 24.900. Andelen af ledige stillinger i den private sektor var på 1,6 pct., og det er det højeste niveau, siden statistikken startede i første kvartal 2010. Det er en stigning i andelen af ledige stillinger på 0,2 procentpoint i forhold til samme tidspunkt sidste år. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger  2. kvt. 2014

8. september 2014 - Nr. 456

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2014

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Olie holdt hånden under eksporten

8. september 2014

En samlet eksportstigning på 2,7 pct. i juli skyldes næsten udelukkende handel med olie. Ser man bort fra brændsels- og smørestoffer, faldt eksporten således 0,2 pct. Importen steg samlet 3,4 pct., men ser man bort fra brændsels- og smørestoffer var stigningen på 2,0 pct. Handelsbalancen endte med et overskud på 6,0 mia. kr. i juli. I de seneste tre måneder er eksporten faldet 1,3 pct. og importen 1,2 pct. Det viser tallene eksklusive skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  juli 2014

8. september 2014 - Nr. 455

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Fortsat stort overskud på betalingsbalancen

8. september 2014

I juli var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 11,0 mia. kr., hvilket er næsten uændret i forhold til samme måned sidste år, hvor overskuddet var på 11,1 mia. kr. Varer er i forhold til juli sidste år faldet 0,9 mia. kr., mens tjenester samt løn- og formueindkomst begge er steget med 0,4 mia. kr. I forhold til juni steg overskuddet på de løbende poster med 0,6 mia. kr., hvilket kan tilskrives en stigning i overskuddet på varer på 1,2 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  juli 2014

8. september 2014 - Nr. 454

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Industriproduktionen falder

5. september 2014

Industriproduktionen i juli var 0,7 pct. lavere end i juni, hvis man opgør den uden medicinalindustrien. Sammenlignes perioden maj-juli med de foregående tre måneder, faldt den samlede industriproduktion uden medicinalindustrien 0,8 pct. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. Inklusive medicinalindustrien faldt industriproduktionen 7,0 pct. fra juni til juli. Det store fald skal ses i lyset af en stor stigning på 5,3 pct. i juni. De dramatiske udsving skyldes især særlige forhold i medicinalindustrien, hvor den opgjorte produktion faldt med 33,5 pct. i juli efter en stigning på 36,4 pct. i juni. De store ændringer hænger sammen med den markante udvikling i branchens priser, som er opgjort i producentprisindekset for varer. Danmarks Statistik planlægger at revidere de beregningsmetoder, der ligger bag de månedlige indekstal for industriens produktion og omsætning. Læs mere om planerne i dette notat.

Industriens produktion og omsætning  juli 2014

5. september 2014 - Nr. 450

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Stigning i kommunale kulturbevillinger til idræt

5. september 2014

De offentlige kulturbevillinger for 2014 udgør 23,1 mia. kr. Det er en stigning i forhold til sidste år, hvor bevillingerne var på 22,7 mia. kr. Ændringen skyldes hovedsageligt en stigning på 330 mio. kr. i de kommunale bevillinger til idræt. De kommunale kulturpenge går primært til idræt og biblioteker.

Offentlige bevillinger til kulturelle formål  2014

5. september 2014 - Nr. 452

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2015

Alle udgivelser i serien: Offentlige bevillinger til kulturelle formål

Kontakt

Søren Østerballe, tlf. 23 42 32 97

Kilder og metode

Offentlige bevillinger til kulturelle formål omfatter Finanslovstal for Kulturministeriet og de kunstneriske uddannelser samt udlodningsmidler (tips) og medielicens. Desuden indgår konti vedrørende kulturelle formål fra de kommunale budgetter. Tidligere blev oplysningerne formidlet via Kulturministeriets årlige publikation Kulturpengene.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige bevillinger til kulturelle formål

Del sidens indhold
Højere arbejdsomkostninger til boligbyggeri

5. september 2014

De samlede omkostninger ved nybyggeri af boliger er steget med 0,5 pct. fra første til andet kvartal. Arbejdsomkostningerne ved nybyggeri steg med 2,4 pct., mens materialeomkostningerne faldt med 0,4 pct. Der ses ofte en stigning i arbejdsomkostningerne mellem første og andet kvartal, hvilket bl.a. skyldes, at det er på dette tidspunkt, lønningerne i branchen overenskomstreguleres.

Byggeomkostningsindeks for boliger  2. kvt. 2014

5. september 2014 - Nr. 451

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2014

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Mænd arbejder mere sort end kvinder

4. september 2014

I andet kvartal tilkendegav 6 pct. af mændene og 3 pct. af kvinderne i alderen 15-64 år, at de havde udført sort arbejde inden for det seneste år. Det svarer til 108.000 mænd og 51.000 kvinder. Det er også sådan, at mændene i løbet af dette år havde udført sort arbejde i flere timer end kvinderne - 49 timer for mænds vedkommende mod 39 timer for kvinders. Det viser den kvartalsvise arbejdskraftundersøgelse (AKU).

Arbejdskraftundersøgelsen (tema)  2. kvt. 2014

4. september 2014 - Nr. 446

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2014

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (tema)

Kontakt

Wendy Takacs Jensen, tlf. 51 79 47 14

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper i alle europæiske lande. Der er siden 2010 blevet spurgt ind til sort arbejde i Arbejdskraftundersøgelsen én gang årligt. Metoden til at afgrænse sort arbejde er i overensstemmelse med Nationalregnskabets metode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Fortsat færre konkurser

4. september 2014

Der var 242 konkurser i august mod 293 i juli, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til et fald på 17 pct. Antallet af konkurser er faldet fra 978 i marts-maj til 798 i juni-august, og det er et fald på 18 pct.

Konkurser  august 2014

4. september 2014 - Nr. 448

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Laveste antal tvangsauktioner i seks år

4. september 2014

I august blev der bekendtgjort 228 tvangsauktioner mod 310 i juli, når der er korrigeret for normale sæsonudsving, hvilket svarer til et fald på 26 pct. Det er det laveste niveau siden starten af 2008. I tremånedersperioden juni-august var der 846 tvangsauktioner mod 884 i perioden marts-maj. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  august 2014

4. september 2014 - Nr. 447

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Offentlige udgifter budgetteret til 1.092 mia. i 2015

4. september 2014

De samlede offentlige udgifter er budgetteret til 1.092 mia. kr. i 2015. De samlede udgifter er fordelt med 44 pct. til social beskyttelse, som dermed er det største udgiftsområde. Sundhedsvæsenet lægger beslag på 15 pct. af udgifterne og ender som nummer to. Generelle offentlige tjenester, som bl.a. indeholder renteudgifter, udgifter til domstole og økonomisk bistand til udlandet er nummer tre med 13 pct. af udgifterne. De resterende udgifter er fordelt på en lang række mindre områder.

Budgetter for offentlig forvaltning og service (september-version)  2015

4. september 2014 - Nr. 449

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Budgetter for offentlig forvaltning og service (september-version)

Kontakt

Bente Juul, tlf. 21 54 41 63

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de tilgrundliggende regnskabs- og budgetdokumenter foreligger nationalregnskabskodet på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer på almindelige servicevilkår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Priser på ejerlejligheder fortsætter opad

3. september 2014

Fra maj til juni steg priserne på ejerlejligheder med 1,0 pct., mens enfamiliehuse faldt med 0,9 pct. på landsplan. Sammenholdes gennemsnittet for perioden april-juni med de foregående tre måneder, januar-marts, steg priserne på enfamiliehuse 2,6 pct., mens ejerlejligheder steg med 3,7 pct. De forsatte prisstigninger på ejerlejligheder betyder, at prisindekset nu er på det højeste niveau siden juli 2007. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Tabeller fra Statistikbanken

Oversigt i Statistikbanken


                    Sæsonkorrigerede ejendomssalg, almindelig fri handel

region, ejendomskategori og enhed

2005K1-2025K4


                    Ejendomssalg (endelig)

region, ejendomskategori og nøgletal

2006M01-2025M01


                    Prisindeks for ejendomssalg

ejendomskategori og enhed

1992K1-2025K4 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

område, ejendomskategori og enhed

1992K1-2025K4 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

ejendomskategori og enhed

1992-2025 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

område, ejendomskategori og enhed

1992-2025 - Indeks


                    Prisindeks for andelsboliger og ejerboliger

område, boligtype og enhed

2015K1-2025K4


                    Ejendomssalg

område (region, landsdel), ejendomskategori, nøgletal og overdragelsesformer (kvartal)

1992K1-2025K4


                    Ejendomssalg

område (region, landsdel), ejendomskategori, nøgletal og overdragelsesformer (år)

1992-2025


                    EU-harmoniseret boligprisindeks (HPI)

urbaniseringsgrad og udgiftstype

2002K4-2025K4 - Indeks


                    Ejendomssalg

kommunegruppe, ejendomskategori og nøgletal

2012-2025


                    Nøgletal for andelsboligsalg

område og vurderingsprincip

2015K1-2025K4 - Pct.

Vis flere »
« Minimer
Publikationer

Befolkningstal

65 år i tal - Danmark siden 2. verdenskrig
                    29. april 2014
                

Anden information

Se mere på emnesiden

Analyse om boligpriser

Seneste nyt om
                Ejendomme
            

30. marts 2026
Hver anden virksomhed er aktiv på sociale medier

2. september 2014

Virksomhederne tager i stor stil de sociale medier til sig. I 2014 bruger op mod hver anden virksomhed med mindst ti ansatte sociale medier. Det er en markant stigning fra 40 pct. af virksomhederne i 2013, hvor Danmarks Statistik første gang opgjorde virksomhedernes brug af sociale medier. Sociale medier er hjemmesider, hvor indhold kan deles med andre brugere. Aktiv brug forudsætter, at virksomheden har en brugerprofil, konto eller brugerlicens.

It-anvendelse i virksomheder  2014

2. september 2014 - Nr. 444

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. september 2015

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder

Kontakt

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Kilder og metode

It-anvendelse i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca. 4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke-finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Stagnerende udlån fra finansieringsselskaber

1. september 2014

Finansieringsselskaberne havde sammenlagt udlån til virksomheder og private på 95,2 mia. kr. i 2013. Det er 0,2 pct. højere end året før. Selskabernes udlån i form af finansielle leasingaftaler faldt med 7,5 mia. kr. til 38,4 mia. kr., mens udlån i form af købe- og kontokort, blankolån samt kreditaftaler mod sikkerhed steg tilsvarende med 7,5 mia. kr. til 51,3 mia. kr. Hovedparten af denne stigning er i kreditaftaler mod sikkerhed. I de senere år er der således sket et skift fra finansielle leasingaftaler til kreditaftaler mod sikkerhed. Endelig steg factoring en smule med 0,2 mia. kr. til 5,5 mia. kr.

Finansieringsselskaber  2013

1. september 2014 - Nr. 442

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. august 2015

Alle udgivelser i serien: Finansieringsselskaber

Kontakt

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

En finansiel leasingaftale kendetegnes ved, at finansieringsselskabet erhverver et aktiv efter brugers anvisning, hvorefter bruger mod betaling af en leasingafgift får stillet aktivet til rådighed i en på forhånd aftalt tidsperiode - typisk aktivets forventede levetid. Alle væsentlige risici og fordele forbundet med den juridiske ejendomsret overdrages til brugeren. Er brugeren en virksomhed, afskrives aktivet på lige fod med andre aktiver ejet af virksomheden. En factoringaftale kendetegnes ved, at finansieringsselskabet yder kredit til en virksomhed mod overdragelse af virksomhedens fakturaer og debitor-tilgodehavender. Finansieringsselskabet bliver dermed ny kreditor for virksomhedens mellemværender.
Andre udlån består af tre former for udlån:
Købe- og kontokort: Kredit knyttet til betalingskort med aftalt afvikling af saldoen og/eller med aftalt kreditmaksimum.
Blankolån: Lån ydet uden sikkerhed og uden tilknytning til købe- og kontokort.
Kreditaftaler mod sikkerhed: Kredit ydet med sikkerhed i underliggende varekøb, kaution eller lignende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Finansieringsselskaber (Afsluttet)
Industriens salg af varer faldt en smule

1. september 2014

Industriens salg af egne varer faldt 0,3 pct. i andet kvartal. Salget af maskiner og transportmidler faldt mest med 4,3 pct., fulgt af forarbejdede varer, især halvfabrikata og byggematerialer, hvor salget faldt 2,5 pct. Salget af medicin og kemiske produkter steg med 4,4 pct. Med mindre andet er nævnt, er tallene korrigeret for sæsonudsving i de varegrupper og branchegrupper, hvor der er et klart mønster i sæsonudsvingene.

Industriens salg af varer (kvt.)  2. kvt. 2014

1. september 2014 - Nr. 443

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. december 2014

Alle udgivelser i serien: Industriens salg af varer (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Tallene er i løbende priser, dvs. de ikke er korrigeret for prisudvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens salg af varer (kvt.)

Del sidens indhold
Landbrugets gæld falder

Analyse

Landbrugets gæld falder

Foto: Colourbox
Landbrug, skovbrug og fiskeri i Danmark stod i 2023 for ca. 2 pct. af produktionen, 2 pct. af beskæftigelsen og under 1 pct. af værditilvæksten i Danmark. Samtidig stod landbrug, skovbrug og fiskeri for 16 pct. af udlån fra realkreditinstitutter til virksomheder i 2023.

I 2023 havde landbruget alene en samlet gæld på 263 mia. kr. Gælden steg i årene op til og umiddelbart efter finanskrisen i 2008-2009, men har generelt været faldende siden 2018. Denne analyse ser på, hvordan gæld, renteudgifter og øvrige finansieringsomkostninger har udviklet sig for forskellige dele af landbruget fra 2006-2023.

Analysens hovedkonklusioner

Landbrugets samlede gæld var 263 mia. kr. i 2023. Dette var 92 mia. kr. lavere end i 2010, hvor gælden toppede. Gælden er især faldet i perioden efter 2018.

Størstedelen af landbrugets gæld udgøres af realkreditlån med variabel rente. I 2023 havde landbruget rentetilpasningslån i realkreditinstitutterne til en værdi af 189 mia. kr., hvilket svarer til 72 pct. af den samlede gæld.

Landbrugets finansieringsomkostninger (renteudgifter og realiserede kurstab og -gevinster) faldt fra 14,3 mia. kr. i 2010 til 5,0 mia. kr. i 2021, bl.a. som følge af faldende rentesatser på rentetilpasningslån. I 2023 var finansieringsomkostningerne steget til 9,8 mia. kr., hvilket bl.a. skyldes omlægning af fastforrentede lån med kursgevinst i 2022, hvilket medførte højere rentesats og renteudgifter.

Store bedrifter har typisk relativt højere belåning end mindre bedrifter. Bedrifter med mindst 10 årsværk havde i 2023 en gældsprocent på 62 pct., mens landbruget i gennemsnit havde en gældsprocent på 51 pct.

Planteavls-, svine- og kvægbedrifter havde tilsammen en gæld på 249 mia. kr. i 2023, hvilket var 95 pct. af landbrugets samlede gæld. Heraf stod planteavl for 109 mia. kr.

Hent som pdf

Landbrugets gæld falder

Kolofon

Landbrugets gæld falder

Emnegruppe: Erhvervsliv

Udgivet: 18. oktober 2024 kl. 08:00

Nr. 2024:08

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Henrik Bolding Pedersen

								Telefon: 20 57 88 87
							

Magnus Nørtoft

								Telefon: 42 46 19 45
Iværksætteri i Danmark

Analyse

Iværksætteri i Danmark

Foto: Colourbox
Iværksættervirksomhederne udgør en vigtig del af vækst- og innovationsgrundlaget for dansk erhvervsliv. Antallet af nye iværksættervirksomheder var jævnt stigende i årene 2010-2018, mens det var stabilt i den efterfølgende periode 2019-2021, hvorefter det faldt i 2022.

Denne analyse undersøger iværksætteriet fordelt på brancher, og hvordan udviklingen var fra 2012 til 2022. Det undersøges også hvilke typer iværksættervirksomheder, der overlevede fra 2017 til 2022, og endeligt undersøges baggrundskarakteristika for iværksætterne.

 

Analysens hovedkonklusioner:

I 2022 var der 16.100 nye iværksættervirksomheder i Danmark, hvilket var 13 pct. lavere end niveauet i 2021, hvor der blev skabt 18.500 nye virksomheder. Videnservice var den største branchegruppe blandt iværksættervirksomhederne i 2022 med 2.600 virksomheder, svarende til 16 pct.

Ud af de 8.400 iværksættervirksomheder, der overlevede fra 2017 til 2022, stod 650 virksomheder (7,8 pct. af samtlige overlevende iværksættervirksomheder) for den største del af jobtilvæksten med 10.900 (66,3 pct.) ud af 16.500 nye årsværk i iværksættervirksomhederne.

Iværksættervirksomheder overlevede i højere grad fra 2017 til 2022, hvis iværksætteren havde været ansat i en anden virksomhed i samme branche, umiddelbart inden den nye virksomhed blev startet.

Kvinder startede i 2022 typisk ny virksomhed inden for videnservice, sundhed og socialvæsen og andre serviceydelser mv., mens mænd oftest etablerede virksomhed inden for bygge og anlæg, videnservice og ejendomshandel og udlejning.

Hent som pdf

Iværksætteri i Danmark

Kolofon

Iværksætteri i Danmark

Emnegruppe: Erhvervsliv

Udgivet: 4. september 2024 kl. 08:00

Nr. 2024:07

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Asbjørn Hviid Mikkelsen

								Telefon: 29 42 68 36
							

Kalle Emil Holst Hansen

								Telefon: 21 58 48 87
							

Peter Bøegh Nielsen

								Telefon: 41 10 31 41