oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Udvekslingsophold går mod niveau før COVID-19

18. april 2023

I takt med at COVID-19 restriktionerne er blevet lempet, er flere studerende taget på et udvekslingsophold. Denne stigning gælder både for danskeres udvekslingsophold i udlandet, og udlændinges udvekslingsophold i Danmark. Danske studerende var på 4.082 eller 107 pct. flere udvekslingsophold i 2021/2022 end i 2020/2021. Dette er den største målte stigning i antallet af udvekslingsophold i udlandet fra Danmark. Den næststørste stigning i danske studerendes udvekslingsophold var på 2.943 eller 26 pct. i 2014/2015 til 2015/2016. Udenlandske studerende tog på 3.564 eller 100 pct. flere udvekslingsophold i Danmark i 2021/2022 end i 2020/2021. Den næststørste stigning i udenlandske studerendes udvekslingsophold i Danmark er 2.150 eller 26 pct. i 2010/2011 til 2011/2012. Udviklingen skal ses i lyset af restriktionerne forbundet med COVID-19. Tallene udgivet for året 2022 dækker afsluttede udvekslingsophold perioden 1. september 2021 til 31. august 2022.

Udvekslingsstuderende  2021/2022

18. april 2023 - Nr. 136

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Udvekslingsstuderende

Kontakt

 Alexander Erik Friisnæs, tlf. 

Kilder og metode

Et udvekslingsophold er defineret som et meritgivende studie- eller praktikophold i udlandet for korte, mellemlange og lange videregående ordinære uddannelser. Udvekslingsopholdet skal være afsluttet i perioden 1. september til 31. august.Indgående udvekslingsophold dækker over studerende der kommer fra udlandet og tager en del af deres uddannelse på en dansk uddannelsesinstitution. Udgående udvekslingsophold dækker over studerende indskrevet på danske uddannelsesinstitutioner, som tager til udlandet som en del af deres uddannelse

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udvekslingsstuderende

Del sidens indhold
Fortsat faldende prisstigninger på årsbasis

17. april 2023

Det samlede producentprisindeks for varer steg i marts 2023 med 3,8 pct. i forhold til samme måned sidste år. Årsstigningen i producentprisindekset er 4,5 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset steg med 8,3 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 3,5 pct. Stigningen i importprisindekset er 3,9 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis steg med 7,4 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  marts 2023

17. april 2023 - Nr. 135

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Feriehusovernatninger faldt til niveauet før COVID

14. april 2023

I februar 2023 var der i alt 685.000 overnatninger i udlejede feriehuse. Det er et fald på 162.000 sammenlignet med februar sidste år, svarende til en femtedel færre overnatninger. Faldet skyldes udelukkende de danske overnatninger, som faldt med 184.000 til 404.000, mens de udenlandske feriehusovernatninger steg med 9 pct. til 280.000. Af de 280.000 udenlandske overnatninger var 251.000 af dem tyske - en stigning på 10 pct. Endnu engang valgte mange tyskere at holde vinterferie i Danmark, idet februar måned havde det næsthøjeste antal tyske overnatninger for en februar nogensinde kun overgået i 2020, hvor der var 277.000. Se tal for øvrige kommercielle overnatningsformer i Nyt fra Danmarks Statistik 2023:134.

Feriehusudlejning  februar 2023

14. april 2023 - Nr. 132

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. april 2023

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Færre ledige men flere på tidlig tilbagetrækning

14. april 2023

Antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen ekskl. SU-modtagere faldt med 11.100 fra 2021 til 2022. Dermed var der 752.800 offentligt forsørgede i 2022, ekskl. SU-modtagere, når der er omregnet til fuldtidsmodtagere. Nettoledigheden, dvs. ikke-aktiverede ledige, er faldet med 28.900, mens antallet af personer på seniorpension, tidlig pension og førtidspension er steget med hhv. 7.400, 7.200 og 7.100. Det samlede fald fra 2021 til 2022 er sket til trods for, at folkepensionsalderen i samme periode er blev forøget med et halvt år.

Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)  2022

14. april 2023 - Nr. 131

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. april 2024

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Kilder og metode

Denne opgørelse bygger på datagrundlaget for den årlige statistik over Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen fra Danmarks Statistik. Statistikken over offentligt forsørgede dækker alle forsørgelsesydelser for personer der er født 16 år, men endnu ikke har nået deres folkepensionsalder. Fuldtidsmodtagere er beregnet ud fra det samlede antal deltagere på ydelserne og varigheden af den periode, hvor de hver især har modtaget ydelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Firmaernes salg faldt igen i februar

14. april 2023

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 0,8 pct. fra januar til februar, mens det indenlandske salg steg 0,8 pct. For perioden december til februar faldt det samlede salg ekskl. energi 3,7 pct. i forhold til de foregående tre måneder, mens indenlandsk salg faldt 1,0 pct. Firmaernes salg fortsatte dermed de senere måneders nedadgående trend. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Statistikken opgøres i løbende priser, hvorfor prisudviklingen også har betydning for resultaterne. Denne offentliggørelse ser nærmere på virksomhedsrådgivning, der har oplevet en stor stigning i salget.

Firmaernes køb og salg  februar 2023

14. april 2023 - Nr. 133

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Flere holdt vinterferien hjemme i Danmark

14. april 2023

I februar, hvor mange holder vinterferie, var der i faktiske tal 1,6 mio. overnatninger på hoteller, feriecentre, vandrerhjem og campingpladser. Det er en stigning på 15 pct. sammenlignet med februar sidste år, og det højeste antal overnatninger for en februar. Danske gæster stod for mere end 1,1 mio. af disse overnatninger - en stigning på 6 pct. Stigningen i danske overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem modsvarer dog ikke helt det fald, der var i danske feriehusovernatninger. Se flere tal for overnatninger i feriehuse i Nyt fra Danmarks Statistik 2023:132.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  februar 2023

14. april 2023 - Nr. 134

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Især 20-39-årige flytter fra Østdanmark til Skåne

13. april 2023

20-39-årige fylder mest i flyttestatistikken for Øresundsregionen. Af dem, der i 2022 flyttede fra Østdanmark til Skåne, var 58 pct. i aldersgruppen 20-39 år. Blandt dem, der flyttede den modsatte vej, var 51 pct. i samme aldersgruppe. Derimod var der i aldersgruppen 0-19 år flere, der flyttede fra Skåne til Østdanmark (22 pct.) end fra Østdanmark til Skåne (15 pct.). For begge flytteretninger var andelen af personer på 40 år eller ældre til gengæld den samme (27 pct.). Overordnet set har antallet, der flytter mellem den danske og svenske del af Øresundsregionen, været stabilt over de seneste otte år. I 2022 flyttede 1.397 personer fra Østdanmark til Skåne, mens 1.862 personer flyttede i modsatte retning. Flyttestrømmen går dermed fortsat i retning mod Danmark.

Flyttestatistik for Øresundsregionen  2022

13. april 2023 - Nr. 130

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. april 2024

Alle udgivelser i serien: Flyttestatistik for Øresundsregionen

Kontakt

Lonnie Graversgaard Jensen, tlf. 30 35 72 92

Malene Baureis Hansen, tlf. 

Kilder og metode

Denne flyttestatistik udgør en del af Ørestat. Den foreliggende statistik udarbejdes i et samarbejde mellem Danmarks Statistik og Statistiska centralbyrån (SCB) i Sverige. Statistikken bygger på oplysninger hentet fra SCB, der fra og med 1998 har registreret oplysninger om de flyttede personer mellem Sverige og Danmark. I opgørelsen indgår de personer, der er registreret som ind- eller udvandret i det aktuelle år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Tegn på fortsat stigende ledighed i marts

13. april 2023

Ledighedsindikatoren viser en stigning i ledigheden på 400 personer fra februar til marts. Stigningen skyldes 700 flere ledige på dagpenge og 300 færre ledige på kontanthjælp. Ledigheden har været stigende de seneste fem måneder. Tallene er omregnet til fuldtidsledige og er sæsonkorrigerede.

Ledighedsindikator  marts 2023

13. april 2023 - Nr. 129

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Mere end hver tredje nye bil i marts var en elbil

12. april 2023

Tilgangen i marts på 6.500 elbiler udgjorde 36,0 pct. af de nye personbiler opgjort i faktiske tal mod 27,0 pct. i februar. Husholdningerne stod for 4.800 elbiler, og det svarer til 47,6 pct. af deres nye biler mod 32,6 pct. i februar, og hermed kom der flere elbiler end benzinbiler til husholdningerne. Andelen af elbiler i erhvervene var 21,3 pct. i marts mod 18,9 pct. i februar. Der er nu 127.000 elbiler i Danmark, svarende til 4,5 pct. af alle personbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  marts 2023

12. april 2023 - Nr. 128

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Fortsat flere konkurser og tabte job

12. april 2023

Der var 289 erklærede konkurser i marts blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 7,5 pct. flere end i februar. Konkurserne medførte 2.222 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 50,5 pct. flere end i februar. I første kvartal var antallet af konkurser i aktive virksomheder 7,4 pct. højere end i fjerde kvartal sidste år, mens jobtabet var 21,6 pct. højere. Denne artikel har fokus på udviklingen i konkursramte job i brancherne og regionerne i årets første kvartal.

Konkurser  marts 2023

12. april 2023 - Nr. 127

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Mænds barselsandel øget fra 6 til 14 pct. på 19 år

11. april 2023

Forældrepar fra fødselsårgang 2021, hvor begge forældre holdt barselsorlov, holdt tilsammen 318 dages barsel, fordelt med 274 dage til moderen og 44 dage til faderen. I 2003 holdt tilsvarende forældrepar i gennemsnit tilsammen 310 dages barsel, fordelt med 285 dage til moderen og 25 til faderen. Fædrenes andel af det samlede antal barselsdage er dermed steget fra 6 til 14 pct. på 19 år. Forældrepar, hvor begge forældre holdt barsel, udgjorde 54 pct. af alle forældrepar for årgang 2003 og 60 pct. for årgang 2021.

Dagpenge ved fødsel  2022

11. april 2023 - Nr. 124

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. april 2024

Alle udgivelser i serien: Dagpenge ved fødsel

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Udbetaling af dagpenge i forbindelse med fødsel administreres af Udbetaling Danmark og ATP, hvorfra statistikkens datagrundlag kommer. Dagpenge udbetales enten til arbejdsgiveren som kompensation for udbetalt løn til en ansat på barsel eller udbetales direkte til borgeren, når der ikke er udbetaling af løn. Forældre til børn født i de enkelte år indgår i statistikken, såfremt barnet har ophold i Danmark senest 14 uger efter barnets fødsel. Forældre, der ikke har været på barselsorlov med udbetaling af dagpenge, indgår i statistikken med nul orlovsdage, såfremt de ville være berettigede til at modtage dagpenge i forbindelse med barnets fødsel. Hovedreglen for at være berettiget er, at indtægtsgrundlaget umiddelbart inden barnets fødsel giver ret til dagpenge på mindst 80 pct. af det højest mulige dagpengebeløb på fødselstidspunktet. Ordene forældre, mor og far skal i statistikken opfattes som begreber. Et forældrepar kan bestå af en kvinde og en mand, to kvinder, to mænd, en enlig kvinde eller en enlig mand. Består et forældrepar af mere end en person, kan de være samboende eller ikke samboende. Efter lovændringen den 2.august 2022 kan et forældrepar i forhold til barsel bestå af mere end to personer. I statistikken vil den kvinde, der har født barnet, få tildelt mor-rollen og alle andre få tildelt far-rollen. Hvis flere deles om far-rollen, summeres dagene, idet dog kun far-rollen med det største antal dage da repræsenterer far-rollen, hvad uddannelse og branche angår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Barselsdagpenge

Del sidens indhold
Fald i både inflationen og kerneinflationen

11. april 2023

I marts 2023 steg det samlede forbrugerprisindeks med 6,7 pct. i forhold til samme måned året før. I februar var den tilsvarende stigning 7,6 pct. Den lavere inflation i marts i forhold til februar skyldes i høj grad prisændringer på brændstof samt gas og elektricitet. Selvom inflationen er aftagende, er den stadig på et højt niveau, hvilket fortsat særligt skyldes høje prisstigninger inden for gruppen af varer. Varer er i gennemsnit steget 8,3 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisstigninger på fødevarer. Selvom det, som især trækker ned i inflationen i forhold til sidste måned, er grupper af produkter, der ikke indgår i kerneinflationen (forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer), er kerneinflationen alligevel faldet til 6,4 pct. i marts fra 6,7 pct. i februar. Faldet i kerneinflationen skyldes særligt lavere prisstigninger inden for leje af sommerhus o.l. samt køb af nye biler, der trækker mindre op i kerneinflationen i marts i forhold til sidste måned.

Forbruger- og nettoprisindeks  marts 2023

11. april 2023 - Nr. 126

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Niveauet for tvangsauktioner er fortsat lavt

11. april 2023

Med 143 tvangsauktioner i marts mod 147 måneden før, faldt antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner med 3 pct., når der korrigeres for normale sæsonudsving. For tre-måneders perioden januar-marts er det samlede antal tvangsauktioner 398, hvilket er en stigning i forhold til den foregående periode oktober-december 2022, hvor der var 369 tvangsauktioner. Stigningen skal dog ses i lyset af de rekordlave antal tvangsauktioner, der var i årene 2021 og 2022.

Tvangsauktioner  marts 2023

11. april 2023 - Nr. 125

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Medicin holdt industriproduktionen oppe i februar

5. april 2023

Industriens samlede produktion steg 3,7 pct. i februar. Produktionen kan svinge en del på månedsbasis, men set over perioden december-februar er produktionen steget markant med 10,4 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Set over det seneste halve år er produktionen steget 6,8 pct. i forhold til det forrige halve år. Stigningen i februar var igen trukket af medicinalindustrien. Ses der bort fra denne branche faldt industriens produktion med 0,8 pct. i februar. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I forhold til februar 2022 er produktionsindekset steget med 19,9 pct. i ikke-sæsonkorrigerede tal. I denne artikel ses der nærmere på udviklingen i industriproduktionen i forhold til industribeskæftigelsen i Danmark.

Industriens produktion og omsætning  februar 2023

5. april 2023 - Nr. 123

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Tjenestehandlen trækker eksporten ned

5. april 2023

I februar faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 1,1 pct. til 149 mia. kr. Den samlede import faldt med 1,3 pct. til 128 mia. kr. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder faldet med 6,9 pct., mens importen er faldet med 7,8 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  februar 2023

5. april 2023 - Nr. 122

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Enlige modtager mere i børneydelser og -tilskud

4. april 2023

Enlige med ét barn modtog i gennemsnit 5.900 kr. i børneydelser og børnetilskud i fjerde kvartal 2022. Det var næsten dobbelt så meget som familier med to voksne og ét barn. De samlede udbetalinger vokser med antallet af børn, men forskellen bliver relativt mindre med antallet af børn. Således modtog enlige med fire eller flere børn 21.600 kr., mens par med fire børn eller flere i gennemsnit modtog 14.100 kr. i børneydelser og -tilskud i fjerde kvartal.

Børnefamilieydelser og børnetilskud  2022

4. april 2023 - Nr. 121

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Børnefamilieydelser og børnetilskud

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om børnefamilieydelser og børnetilskud er baseret på Danmarks Statistiks bør-netilskudsstatistikregister. Oplysningerne hertil er modtaget fra de it-systemer, der admini¬strerer udbetaling af bør¬neydelser hos Udbetaling Danmark og ATP. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnefamilieydelse og børnetilskud

Del sidens indhold
Markant prisstigning på husbyggeri i 2022

4. april 2023

Prisen på byggeri af et nyt fritliggende enfamiliehus steg fra 2021 til 2022 med 7,5 pct. Til sammenligning steg prisen på salg af eksisterende enfamiliehuse kun med 0,7 pct. I samme periode steg omkostningerne ved at bygge enfamiliehuse med 10,4 pct., mens prisen på udførelse af renoverings- og vedligeholdelsesopgaver af boliger og erhvervsejendomme steg med 10,0 pct.

Producentprisindeks for byggeri  2022

4. april 2023 - Nr. 120

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. april 2024

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for byggeri

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Statistikken om prisudviklingen for enfamiliehuse er baseret på indberettede priser fra typehusfirmaer og oplysninger fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken om prisudviklingen for renoverings- og vedligeholdelsesopgaver udarbejdes på baggrund af indberettede priser fra håndværksfirmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producentprisindeks for byggeri af boliger

Producentprisindeks for renovering og vedligeholdelse
Flere fældende afgørelser for butikstyveri

3. april 2023

I 2022 blev der truffet 11.002 afgørelser for butikstyverier mv. Af disse var 10.476, svarende til 95 pct., fældende, dvs. at den sigtede blev kendt skyldig. I forhold til 2021 er antallet af fældende afgørelser steget med 13 pct. i 2022. Til gængæld er antallet faldet 15 pct. siden 2013. Butikstyverier mv. dækker over bl.a. butikstyveri beklædning/skind/fodtøj, butikstyveri kiosk/cigar-/vinhandel samt butikstyveri fra andre forretninger. Med 7.871 fældende afgørelser i 2022 vedrører langt de fleste dog butikstyveri købmand/supermarked/mejeri. Antallet af fældende afgørelser inden for denne kategori steg med 7 pct. fra 2021 til 2022.

Domme for kriminalitet  2022

3. april 2023 - Nr. 119

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Domme for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Domme

Del sidens indhold
Færre svin og bedrifter med svin

3. april 2023

Ændret 03. april 2023 kl. 14:24

Der var desværre fejl i tredje afsnit. Tallet er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2022 faldt antallet af svin med 6 pct. sammenlignet med året før, mens der blev 7 pct. færre bedrifter med svin. Dermed er den gennemsnitlige besætningsstørrelse næsten uændret fra 2021 til 2022 efter en markant stigning år efter år med stadig større svinebedrifter. Se Nyt fra Danmarks Statistik 2023:37 for den aktuelle udvikling i svinebestanden. Svin omfatter søer, orner, smågrise og slagtesvin.

Landbrugs- og gartneritællingen  1. juni 2022

3. april 2023 - Nr. 118

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Landbrugs- og gartneritællingen

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Landbrugs- og gartneritællingen er en stikprøvetælling med deltagelse af landbrug i Danmark. Siden 1995 er oplysninger om afgrøder og forpagtning hentet fra landmændenes ansøgning om arealstøtte. Før den tid blev disse oplysninger indhentet ved spørgsmål på spørgeskemaet. Tællingerne i 1982, 1983, 1985, 1987, 1989, 1999, 2010 og 2020 var totaltællingerne med deltagelse af alle landbrugs- og gartneribedrifter i Danmark, og de øvrige tællinger stikprøver med en varierende udvalgsandel, typisk omkring 25-30 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Prisfald på boligmarkedet i andet halvår 2022

31. marts 2023

På landsplan er priserne på enfamiliehuse faldet med 3,2 pct. fra tredje til fjerde kvartal 2022, når man kigger på de sæsonkorrigerede tal. For sommerhuse var der tale om et prisfald på 1,8 pct., mens priserne på ejerlejligheder faldt med 0,8 pct., når der er korrigeret for sæsonudsving. Boligpriserne har generelt været stigende siden 2012, selvom prisudviklingen på ejerlejligheder stagnerede i 2018-2019 inden den steg igen under COVID-19. Fra og med andet kvartal 2022 ses et nyt prisfald på boligmarkedet.

Ejendomssalg (kvt.)  4. kvt. 2022

31. marts 2023 - Nr. 114

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Industrien giver fremgang i BNP

31. marts 2023

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,6 pct. i fjerde kvartal 2022, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Kvartalsvæksten er dermed revideret ned med 0,3 procentpoint i forhold til den første offentliggørelse af nationalregnskabet for fjerde kvartal 2022, især som følge af indarbejdelse af en ny kilde Industriens salg af varer. Væksten i fjerde kvartal var især drevet af fremgang i medicinalindustrien. For året 2022 steg BNP samlet med 3,8 pct., der kan læses mere om udviklingen for året i Nyt for årligt nationalregnskab. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet og revisioner siden seneste offentliggørelse under Særlige forhold.

Nationalregnskab  4. kvt. 2022 revideret

31. marts 2023 - Nr. 113

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Pæn fremgang i dansk økonomi i 2022

31. marts 2023

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 3,8 pct. i 2022, når der korrigeres for prisudvikling. BNP-væksten i Danmark lå dermed omtrent på niveau med EU-27, der havde en fremgang på 3,5 pct. Sammenholdes BNP-fremgangen i Danmark med nabolandene, Tyskland, Sverige og Norge, så kom Norge bedst ud af 2022 med en stigning på 4,2 pct. Tyskland og Sverige havde begge lavere, men stadig positive, vækstrater på hhv. 1,8 pct. og 2,6 pct. Der var fremgang i BNP blandt alle EU's medlemslande i 2022 bortset fra Estland, der havde en tilbagegang på 1,3 pct. I starten af 2022 blev de fleste tilbageværende COVID-19-restriktioner i Europa ophævet, men på trods af genåbning og pæn vækst lå BNP i Spanien endnu - som det eneste land i Europa, under niveauet fra før COVID-19. Danmark lå i 2022 6,7 pct. over førkriseniveauet, hvilket også er højere end sammenlignelige økonomier og nabolande.

Nationalregnskab (år)  2022 marts-version

31. marts 2023 - Nr. 115

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Husholdningerne sparede mindre op i fjerde kvartal

31. marts 2023

I fjerde kvartal 2022 sparede husholdningerne 4,1 pct. af deres disponible indkomst op, når der korrigeres for sæsonbevægelser. Opsparingsandelen var dermed lidt lavere end i tredje kvartal 2022, hvor husholdningerne sparede 4,8 pct. af deres disponible indkomst op. For året 2022 som helhed var opsparingsandelen højere end i 2021. Sammenlignet med perioden før COVID-19 lå opsparingen i fjerde kvartal 2022 på samme niveau, idet opsparingen i fjerde kvartal 2019 lå på 4,5 pct. af den disponible indkomst.

Sektorfordelt nationalregnskab  4. kvt. 2022

31. marts 2023 - Nr. 117

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Få tabte arbejdsdage i 2022

31. marts 2023

Der var 16.000 tabte arbejdsdage som følge af arbejdsstandsninger i 2022. Set i et historisk perspektiv er det relativt få tabte arbejdsdage. Det er samtidig tegn på et år med få arbejdsstandsninger som følge af strejker og lockouter på det danske arbejdsmarked. Hovedparten af de 16.000 tabte arbejdsdage har forbindelse til pilotstrejken hos SAS med medfølgende arbejdsnedlæggelser blandt kabinepersonalet og flymekanikerne.

Arbejdsstandsninger  2022

31. marts 2023 - Nr. 116

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Arbejdsstandsninger

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Arbejdsstandsninger

Del sidens indhold
Ofre for anmeldte forbrydelser er steget

30. marts 2023

I 2022 var der 67.989 ofre for anmeldte forbrydelser. Det er 8.120 flere end i 2021 og en stigning på 14 pct. Dermed er det også enden på en faldende tendens siden 2017. Stigningen er hovedsageligt sket inden for ejendomsforbrydelser og voldsforbrydelser. Der var 4.679 (23 pct.) flere anmeldte ofre for ejendomsforbrydelser, hvor den største stigning kunne ses blandt ofre for tyveri af/fra lomme, taske og bagage. Blandt ofre for voldsforbrydelser var stigningen på 4.016 (14 pct.), hvilket især skyldtes flere ofre for simpel vold. Ejendomsforbrydelser omfatter i øvrigt bl.a. røveri og afpresning. Voldsforbrydelser omfatter ud over simpel vold bl.a. vold mod offentlig myndighed, trusler og stalking.

Ofre for kriminalitet  2022

30. marts 2023 - Nr. 109

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Ofre for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Ofre for anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold
Øget landingsværdi for dansk fiskeri i 2022

30. marts 2023

Danske fiskefartøjer landede i 2022 fisk samt krebs- og bløddyr til en samlet værdi af 2,97 mia. kr. Det var en stigning på 7 pct. i forhold til 2021. Set over en 10-årig periode var landingsværdien for 2022 dog den tredje laveste. I modsætning til den samlede landingsværdi faldt den samlede landingsmængde med 2 pct. til 454.000 ton fra 2021 til 2022.

Fiskeriets struktur og landinger  2022

30. marts 2023 - Nr. 112

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. april 2024

Alle udgivelser i serien: Fiskeriets struktur og landinger

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Grundlaget for fartøjsstatistikken er Fiskeristyrelsens (FST) register over fiskerfartøjer pr. 31. december. Landingsstatistikken udarbejdes på basis af FST's register for handel med fisk, krebs- og bløddyr i første omsætningsled, suppleret med data fra fartøjernes logbøger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske fiskerfartøjer
Stor forskel på valg af uddannelse i by og land

30. marts 2023

Der er markante forskelle på befolkningens uddannelse, når man sammenligner deres højst fuldførte uddannelse i de forskellige kommunegrupper. I hovedstadskommunerne er der blandt de 30-69 årige 30 pct., som havde en universitetsuddannelse (bachelor, lang videregående og ph.d.) som deres højeste fuldførte uddannelse i 2022. I landkommunerne var denne andel blot 7 pct. Med 44 pct. er den største andel af erhvervsuddannede i landkommunerne, og den mindste andel med 24 pct. i hovedstadskommunerne. Forskellen på uddannelsessammensætningen kan ses i sammenhæng med forskellene på arbejdsudbud, alderssammensætning og boligpriser på tværs af kommunegrupperne.

Befolkningens uddannelse  2022

30. marts 2023 - Nr. 110

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Befolkningens uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Uddannelsesstatus for de 15-69-årige i befolkningen er opgjort 1. januar aktuelt år. Oplysningerne om den højeste fuldførte uddannelse er opgjort 1. oktober året før. Oplysningerne om den socialøkonomiske status opgøres først et år senere. Se en nærmere beskrivelse i statistikdokumentation af opgørelsesmetoden og de anvendte begreber. Se også emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højest fuldført uddannelse

Del sidens indhold
Ledigheden steg i februar

30. marts 2023

Fra januar til februar steg antallet af ledige med 500 til 81.700 personer, svarende til en uændret ledighedsprocent på 2,8 pct. af arbejdsstyrken. Stigningen i februar skyldtes 500 flere aktiverede ledige og et uændret antal ikke-aktiverede ledige.

Arbejdsløsheden (md.)  februar 2023

30. marts 2023 - Nr. 111

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Den finansielle nettoformue stiger fortsat

29. marts 2023

Den offentlige finansielle nettoformue steg med 4,9 mia. kr. i fjerde kvartal 2022. Dermed udgjorde nettoformuen 463,2 mia. kr. ved udgangen af kvartalet. Stigningen kan primært tilskrives et offentligt overskud på 19,0 mia. kr. Omvendt var omvurderinger og andre mængdemæssige ændringer af finansielle aktiver med til at mindske stigningen i nettoformuen. I løbet af 2022 steg nettoformuen med 148,0 mia. kr. til 463,2 mia. kr. Stigningen kan hovedsageligt tilskrives et offentligt overskud på 93,0 mia. kr. samt kursfald på 135,0 mia. kr. på udestående statsobligationer, hvorimod nettoformuen blev forringet med 43,1 mia. kr. som følge af kursfald i Ørsted A/S.

Offentligt kvartalsregnskab  4. kvt. 2022

29. marts 2023 - Nr. 107

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Lille fald i detailsalget i februar

29. marts 2023

Detailsalget faldt samlet med 0,3 pct. fra januar til februar, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. I varegruppen fødevarer og andre dagligvarer var faldet på 1,5 pct., mens beklædning mv. faldt med 2,0 pct. Derimod steg salget af andre forbrugsvarer 1,0 pct. Efter store udsving under COVID-19-perioden har detailomsætningsindekset de seneste måneder ligget omkring niveauet fra før pandemien. Situationen før og efter pandemien er dog markant forskellige, hvilket bl.a. afsløres i de forskellige udviklinger for hhv. værdi- og mængdeindekset, hvilket uddybes nedenfor.

Detailomsætningsindeks  februar 2023

29. marts 2023 - Nr. 108

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2023

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
24 pct. flere indvandrede for at arbejde i 2022

28. marts 2023

I 2022 indvandrede 31.600 personer for at arbejde - en stigning på 24 pct. i forhold til året før. Det er samtidig det højeste antal, der er indvandret for at arbejde siden 1997, hvor opgørelsen startede. De foregående ti år var der i gennemsnit 21.200 personer om året, der indvandrede med en opholdstilladelse til arbejde. I løbet af 2022 indvandrede 30.200 personer fra Ukraine med opholdstilladelse efter "Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine (særloven)", hvilket svarer til hver tredje af de indvandrede.

Asylansøgninger og opholdstilladelser  2022

28. marts 2023 - Nr. 106

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Asylansøgninger og opholdstilladelser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen. I denne offentliggørelse anvendes ordet opholdstilladelse som en samlet betegnelse for de forskellige legale muligheder for ophold i Danmark, dvs. opholdstilladelse og EU/EØS-registreringsbevis. Se også emnesiden Indvandrere og efterkommere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
69 pct. af dagens biler kører stadig i 2030

27. marts 2023

I begyndelsen af 2023 kørte der 2,8 mio. personbiler på de danske veje. 1,95 mio. af disse, svarende til 69 pct., vil stadig køre på de danske veje i 2030, hvis det nuværende mønster for den aldersbetingede afgang fra bilbestanden fortsætter. Selv i 2049 vil der være flere end 218.000 af dagens biler tilbage.

Motorparken (tillæg)  bestanden af personbiler 1. januar 2023

27. marts 2023 - Nr. 105

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Motorparken (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Den aldersbetingede afgang er den afgang, der sker fra det ene år til det næste af den rest af den oprindelige tilgang, der er tilbage af en given aldersgruppe. Fx er der primo 2024 87,4 pct. tilbage af de 10-årige (registreret i 2014), mens der primo 2023 var 90,2 pct. tilbage af de nye biler fra 2013. Det skal bemærkes, at afgangen er upåvirket af den oprindelige tilgang af nye biler.
Den forholdsvis store og stigende afgang af 0- og 1-årige biler over de seneste 15 år hænger bl.a. sammen med bevægelserne på leasing- og udlejningsmarkedet, hvor bilerne efter en relativ kort leasingperiode afmeldes for enten senere (i det nye år) at blive solgt og genregistreret eller at blive eksporteret.
Fremskrivningen af nyregistreringerne er lavet med eksponentiel regression, hvor år og antallet af personer over 20 år er brugt som regressorer. Befolkningstallene er hentet fra statistikbankstabellerne www.statistikbanken.dk/BEFOLK2 og FRDK124. 
I fremskrivningen af bestanden for de kommende år beregnes restbestanden af en given aldersgruppe i en given årgang ud fra den afgang, som årgangen før havde for den tilsvarende aldersgruppe. Eksempelvis er afgangen af 10-årige i årgang 2024 fra 2024 til 2025 sat til den samme som afgangen af 10-årige i årgang 2014 fra 2023 til 2024.
I fremskrivningen er det forudsat, at det aktuelle afgangsforløb betinget af bilernes alder fortsætter uændret. Der er ikke taget hensyn til, om eventuelle reguleringer fx ny afgiftsstruktur, skrotpræmier eller anden regulering vil påvirke forbrugernes adfærd og virke fremmende på udfasningen. Der er heller ikke taget hensyn til, om teknologiske ændringer fx billigere batterier og skalafordele i elbilproduktionen vil påvirke forbrugernes adfærd via ændrede prisrelationer mellem fossildrevne biler og elbiler.
Bilernes gennemsnitsalder beregnes som et gennemsnit af alle bilernes alder, der i sig selv beregnes som 1. januar (opgørelsesår) fratrukket første registreringsdato.
Tallet for middellevetiden angiver det gennemsnitlige antal år, som en 0-årig kan forventes at leve under den forudsætning, at de nuværende afgange/dødshyppigheder holder sig på det samme niveau i al fremtid.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Vallensbæk har de yngste biler, Ærø de ældste

24. marts 2023

De yngste biler med en privat bruger inkl. leasingbiler findes i Vallensbæk Kommune med en gennemsnitsalder på 8,0 år pr. 1. januar 2023. På Ærø er privatbilerne til gengæld 14,2 år tæt fulgt af Samsø med 13,7 år - to år ældre end bornholmernes biler, der er tredjeældst. De yngste privatbiler findes generelt i Øst- og Nordsjælland uden for København, Århusområdet, Aalborg, Odense, Esbjerg og Fredericia. Mønstret er uforandret i forhold til sidste år. Gennemsnitsalderen for de private brugeres biler i hele landet er 9,7 år, mens erhvervsbrugernes er 4,7 år. For et år siden var gennemsnitsalderen 9,4 år og 4,5 år. Alle bilerne set under et er i gennemsnit 9,4 år mod 9,0 år for et år siden.

Motorparken  1. januar 2023

24. marts 2023 - Nr. 102

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Motorparken

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Erhvervslivets beskæftigelsesforventninger stiger

24. marts 2023

I marts steg forventningerne i bygge og anlæg, så det nu er lige store andele af virksomhederne, der venter stigende og faldende beskæftigelse. For serviceerhverv var det allerede i februar, at der igen var en overvægt af virksomheder med forventning om stigende beskæftigelse, og det niveau er fastholdt i marts. For industrien ses også et fald i andelen, der forventer faldende beskæftigelse, selvom der stadig er en svag overvægt. Ændringerne kommer efter en længere periode med en overvægt af virksomheder på tværs af erhvervene med en forventning om faldende beskæftigelse i en tremåneders horisont. Kun detailhandlen fastholder en høj overvægt af virksomheder med forventning om faldende beskæftigelse. Selvom der længe er blevet meldt om faldende beskæftigelse både i den faktiske udvikling og i forventningerne, viser de seneste tal for lønmodtagerbeskæftigelsen en fortsat stigning i antal beskæftigede, se mere i Nyt fra Danmarks Statistik 2023:94.

Konjunkturbarometer for erhvervene  marts 2023

24. marts 2023 - Nr. 103

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2023

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold