oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flere offentligt beskæftigede i andet kvartal

23. september 2019

Omregnet til fuld tid steg beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service med 400 ansatte fra første til andet kvartal 2019, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. Den samlede offentlige beskæftigelse har været stigende uafbrudt siden andet kvartal 2017. Alle tallene er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  2. kvt. 2019

23. september 2019 - Nr. 347

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
3.900 flere lønmodtagere i juli

23. september 2019

Efter to måneder med uændret antal lønmodtagere steg antallet af personer med lønmodtagerjob med 3.900 i juli. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. I alt havde 2.788.900 personer et lønmodtagerjob i juli. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juli 2019

23. september 2019 - Nr. 346

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Beskæftigelsen højere end nogensinde

23. september 2019

Arbejdskraftundersøgelsens (AKU) nye kvalitetsforbedrede tidsserie fra 2008 og frem viser, at antallet af beskæftigede i alderen 15-64 år i andet kvartal 2019 var højere end nogensinde før. I dette kvartal lå beskæftigelsen på 2.772.000 personer. Dette er en stigning på 7.000 siden forrige kvartal, hvor beskæftigelsen første gang oversteg det høje niveau i 2008, og en stigning på 35.000 i løbet af det seneste år. Beskæftigelsen var 219.000 personer højere end det relative lavpunkt omkring årsskiftet 2013/2014. Dette kan sammenlignes med stigningen i beskæftigelsen i samme periode på ca. 240.000 personer opgjort i Arbejdstidsregnskabet, der i modsætning til Arbejdskraftundersøgelsen inkluderer personer uden for aldersgruppen 15-64 år og personer, som bor i udlandet.  Udviklingen i Arbejdskraftundersøgelsen resulterede i andet kvartal 2019 i en beskæftigelsesfrekvens på 74,9 pct. af arbejdsstyrken. Alle tal i artiklen er sæsonkorrigerede med mindre andet er angivet.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  2. kvt. 2019

23. september 2019 - Nr. 348

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Højere inflation i Danmark - uændret i EU

23. september 2019

I august steg inflationen i Danmark til 0,5 pct. fra 0,4 pct. i juli, mens den i EU forblev uændret på 1,4 pct. Det er prisændringer på bl.a. fødevarer, der trækker inflationen op i Danmark. I 20 af EU-landene, er det ligesom i Danmark fødevarer, der er den varegruppe, der bidrager mest til inflationen i august. I juli var det 15 EU-lande, hvor fødevarer bidrog mest til inflationen. Den danske kerneinflation (inflation ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer) er 0,8 pct. i august mod 0,5 i juli, mens kerneinflationen er uændret i både EU (1,4 pct.) og euroområdet (1,1 pct.).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  august 2019

23. september 2019 - Nr. 350

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden falder

20. september 2019

Forbrugertilliden ligger på 4,3 i september mod 6,3 i august. Forbrugertilliden er således faldet i forhold til sidste måned, men ligger på niveau med de seneste seks måneders gennemsnit, som er 4,8. Alle indikatorer, som forbrugertilliden beregnes på, er faldet i forhold til sidste måned. Med et fald fra minus 1,8 til minus 5,7 er spørgsmålet om Danmarks økonomiske situation om et år den indikator, der har bidraget mest til faldet. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  september 2019

20. september 2019 - Nr. 345

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Lille stigning i antallet af offentligt forsørgede

19. september 2019

Fra første til andet kvartal af 2019 er antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen steget med 6.900 personer, så der nu er 701.400 offentligt forsørgede, ekskl. SU-modtagere. Dette følger efter en årrække med fald. Således er antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, ekskl. SU-modtagere, faldet med 150.800 personer fra første kvartal 2010 til fjerde kvartal 2018, svarende til et fald på 18 pct. Stigningen siden fjerde kvartal 2018 skyldes den øgede folkepensionsalder fra og med januar 2019. Samtidig er antallet af SU-modtagere faldet med 500 i det seneste kvartal. Samtlige personopgørelser i artiklen er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  2. kvt. 2019

19. september 2019 - Nr. 344

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2019

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Stor stigning i økologisalg til storkøkkener

18. september 2019

Salget af økologiske føde- og drikkevarer til foodservice steg med 15 pct. fra 2.039 mio. kr. i 2017 til 2.351 mio. kr. i 2018 og fortsætter dermed de foregående års markante vækst. Kolonialvarer var den største varegruppe med 35 pct. af det samlede salg, fulgt af mejerivarer med 31 pct. Foodservice omfatter servering af mad fra køkkener i institutioner, restauranter, kantiner, caféer, udbringning mv.

Salg af økologiske varer til foodservice  2018

18. september 2019 - Nr. 343

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. september 2020

Alle udgivelser i serien: Salg af økologiske varer til foodservice

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Kurt-Kristian Bech, tlf. 51 16 91 99

Kilder og metode

Der er en vis usikkerhed knyttet til resultaterne, da ikke alle virksomheder kender den økologiske omsætning præcist. Salget fordelt på kundegrupper er baseret på skøn fra virksomhederne. Tal for seneste periode er foreløbige frem til næste offentliggørelse. Fødevarestyrelsens økologiske spisemærke viser andelen af økologiske indkøbte føde- og drikkevarer: guld (90-100 pct.), sølv (60-90 pct.) og bronze (30-60 pct.). Antal spisemærker siger ikke noget om størrelsen af spisestederne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Salg af føde- og drikkevarer til foodservice
National transport fastholder vækst i vejgods

17. september 2019

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler steg 3 pct. i andet kvartal sammenlignet med kvartalet før og endte på 4 mia. tonkm, når det korrigeres for sæsonudsving. Stigningen skyldes, at den nationale transport steg 5 pct., mens den internationale transport faldt 3 pct. Fire femtedele af de danske lastvognes transportarbejde er nationalt. Stigningen fastholder den opadgående trend, der har været i danske lastvognes transportarbejde siden tredje kvartal sidste år.

Godstransport med danske lastbiler  2. kvt. 2019

17. september 2019 - Nr. 342

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2019

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Producent- og importpriserne falder fortsat på årsbasis

16. september 2019

Det samlede producentprisindeks for varer er i august faldet med 3,1 pct. set i forhold til samme måned sidste år. Faldet er 0,9 procentpoint større end sidste måned, hvor indekset faldt med 2,2 pct. sammenlignet med året før. Siden november 2018 har tendensen i årsudviklingen været aftagende og er nu i august måned, for fjerde måned i træk, negativ. Faldet i årsudviklingen i denne måned skyldes bl.a. et fald i råstofindvinding på 21,2 pct. Råstofindvinding var også en medvirkende årsag til faldet i producentprisindekset sidste måned. Generelt har årsudviklingen i råstofindvinding været aftagende siden november 2018, og den har således også været negativ de seneste fire måneder.

Producent- og importprisindeks for varer  august 2019

16. september 2019 - Nr. 341

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Flest 20-29-årige får socialpædagogisk støtte i eget hjem

16. september 2019

I 2018 fik 31.537 voksne med handicap eller udsatte voksne socialpædogisk støtte i eget hjem efter § 85 i Serviceloven. Det kan fx være hjælp til praktiske opgaver i hjemmet eller støtte til uddannelse og beskæftigelse. Ydelsen var dermed den type, flest borgere blev visiteret til. De 20-29-årige var den største modtagergruppe af socialpædagogisk støtte i eget hjem, idet de modtog 27 pct. af denne ydelsestype. Det samme gjorde sig gældende i 2017, hvor denne aldersgruppe også udgjorde 27 pct. I 2018 modtog 56.328 personer en eller flere ydelsestyper. Den næststørste ydelsestype var aktivitets- og samværstilbud efter § 104. Også her udgør de 20-29-årige den største gruppe af ydelsesmodtagere i 2018 med en andel på 24 pct.

Handicap og udsatte voksne  2018

16. september 2019 - Nr. 340

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2020

Alle udgivelser i serien: Handicap og udsatte voksne

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Klaus Birch Lundgaard, tlf. 51 14 62 78

Kilder og metode

Statistikken om handicap og udsatte voksne er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra alle 98 kommuner om udvalgte ydelser givet efter lov om social service. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ydelser til voksne med handicap og udsatte voksne

Del sidens indhold
Firmaernes salg steg i juli

13. september 2019

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 1,4 pct. fra juni til juli, mens det indenlandske salg ekskl. energi steg 1,3 pct. Fra februar-april til maj-juli steg salget 0,5 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Der er dermed ikke umiddelbart tegn på, at den internationale opbremsning har ramt danske firmaers salg - se også rigsstatistikerens klumme. Firmaernes køb og salg er den statistik, der først viser udviklingen i firmaernes salg og er dermed en central indikator for dansk økonomi. I denne udgivelse er der fokus på restauranter, hvor der over en årrække er sket en udvikling fra enkeltmandsvirksomheder til anpartsselskaber.

Firmaernes køb og salg  juni og juli 2019

13. september 2019 - Nr. 339

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Højtkvalificerede indvandrere tjener mest

12. september 2019

Gennemsnitstimelønnen for lønmodtagere på arbejdsmarkedet var 266 kr. i 2018. Lønmodtagere med dansk oprindelse tjente 269 kr., indvandrere 239 kr. og efterkommere 233 kr. i timen. Men blandt de højkvalificerede tjente indvandrere mere end personer med dansk oprindelse. Således tjente indvandrere med ledelsesarbejde 477 kr. i timen i 2018. Det er 20 kr. mere end ledere med dansk oprindelse. Inden for arbejde, der forudsætter viden på højeste niveau, tjente indvandrere i gennemsnit 315 kr. i timen, svarende til ca. 12 kr. mere i timen end lønmodtagere med dansk oprindelse. For de resterende hovedgrupper havde lønmodtagere med dansk oprindelse en højere gennemsnitsløn end indvandrere og efterkommere.

Lønstruktur  2018

12. september 2019 - Nr. 337

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. august 2020

Alle udgivelser i serien: Lønstruktur

Kontakt

Bao Chau Do, tlf. 30 62 50 74

Sam Blanch, tlf. 23 63 60 44

Kilder og metode

Begrebet løngab angiver forskellen mellem mænds og kvinders løn set i forhold til mænds løn, ud fra den standardberegnede timefortjeneste. Begrebet månedsløn har den tekniske betegnelse standard¬beregnet månedsfortjeneste. Lønbegrebet udledes af den standardberegnede timefortjeneste ved at opregne til månedsfortjeneste på baggrund af en 37 timers arbejdsuge. Den standardberegnede månedsfortjeneste beregnes ved at gange den standardberegnede timefortjeneste med 160,33. Den standardberegnede timefortjeneste inkluderer grundløn, kvalifikations- og individuelle tillæg, pension, feriebetalinger og særlig feriegodtgørelse, personalegoder, genetillæg og uregelmæssige betalinger såsom engangstillæg og bonus. I datagrundlaget i denne artikel indgår unge lønmodtagere under 18 år eller elever ikke. Arbejdsfunktioner i statistikbanken er baseret på Disco-08 klassifikationen, der kan findes på www.dst.dk/disco-08. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønstruktur

Del sidens indhold
Fortsat færre modtagere af kontanthjælpsydelser

11. september 2019

I juni var der 123.000 modtagere af kontanthjælpsydelser i alt. Det er et fald på 600 modtagere, svarende til 0,5 pct., i forhold til måneden før. Siden starten af 2016 har antallet af kontanthjælpsmodtagere været jævnt faldende med gennemsnitlige månedlige fald på omkring 1.200 modtagere. De tal, som omtales i artiklen, er korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  2. kvt. 2019

11. september 2019 - Nr. 336

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2019

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Uændret forbrugerprisstigning

10. september 2019

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,4 pct. i august i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er den samme som i juli, hvor den årlige stigning også var 0,4 pct. Særligt hovedgrupperne fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer, samt fritid og kultur holder indekset oppe. Det skyldes bl.a. prisstigninger på kød, grønsager og brød samt legetøj. Omvendt trækker hovedgrupperne beklædning og fodtøj, samt restauranter og hoteller ned i indekset. Inden for de to grupper er det hhv. prisændringer på tøj, samt leje af sommerhuse, der trækker ned i indekset.

Forbruger- og nettoprisindeks  august 2019

10. september 2019 - Nr. 332

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Uændret bilsalg i august

10. september 2019

Tilgangen af nye personbiler i august 2019 var på 19.500 (sæsonkorrigeret). Det er uændret i forhold til juli. Husholdningernes tilgang steg med 4,2 pct., mens erhvervenes faldt med 5,1 pct. Tilgangen i perioden juni-august 2019 faldt med 1,4 pct. i forhold til marts-maj 2019, der dog lå ekstraordinært højt pga. det fremrykkede bilsalg i marts, se Nyt fra Danmarks Statistik 2019:146.

Nyregistrerede motorkøretøjer  august 2019

10. september 2019 - Nr. 334

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Rekordmange og tidlige bookninger af feriehuse

10. september 2019

Feriehusudlejningen satte ny rekord i juli måned. Feriehusene var samlet udlejet i 131.200 uger, hvilket er en stigning på 6 pct. i forhold til den hidtidige rekord fra juli 2018, hvor udlejningen samlet var 124.000 uger. Den store efterspørgsel gør, at feriehusene blev booket tidligere i år end i 2018. Ved udgangen af januar 2019 var 52 pct. af de udlejede uger allerede booket mod 46 pct. ved udgangen af januar 2018. I juli var der 4,5 mio. overnatninger, hvilket også er ny rekord. Af disse var 1,5 mio. danske og 2,3 mio. tyske.

Feriehusudlejning  juli 2019

10. september 2019 - Nr. 335

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Danskere og tyskere valfartede til Bornholm i juli

10. september 2019

Bornholm er en yndet feriedestination i juli blandt især danskere og tyskere. De bornholmske hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem og lystbådehavne kunne i alt i juli 2019 således notere det højeste antal overnatninger siden 2007 og en samlet stigning på 18 pct. i forhold til juli 2018. Den markante stigning i overnatninger skyldes hovedsageligt en fremgang i danske og tyske overnatninger på hhv. 21 og 23 pct. Til sammenligning faldt antallet af svenske overnatninger med 3 pct., mens øvrige udenlandske overnatninger gik op med 2 pct. i forhold til juli året før.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  juli 2019

10. september 2019 - Nr. 333

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Både eksporten og importen af varer steg i juli

9. september 2019

Eksporten af varer steg med 3,8 pct. i juli bl.a. på grund af stigninger i salget af kemikalier og kemiske produkter (herunder medicin) samt maskiner. Importen steg 1,4 pct. Det viser tallene for Udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving. Både eksport og import for de første syv måneder af 2019 er højere end i samme periode i 2018; eksporten er steget 7 pct. og importen er steget 5 pct.

Udenrigshandel med varer (md)  juli 2019

9. september 2019 - Nr. 330

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Varer trækker overskuddet på betalingsbalancen

9. september 2019

I juli var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 15,1 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er et fald på 0,5 mia. kr. i forhold til juni. Overskuddet er især trukket af et overskud på varer på 14,8 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  juli 2019

9. september 2019 - Nr. 331

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Den danske industri øger produktionen

6. september 2019

Det samlede produktionsindeks for industrien steg 4,1 pct. i juli. Generelt svinger produktionen dog en del fra måned til måned, og stigningen i juli kommer da også efter et fald i juni. Set over perioden maj-juli i forhold til de tre forrige måneder er produktionen steget med 1,7 pct. Den danske industri ser dermed fortsat ud til at gå uden om den stagnation, som er set i EU siden starten af 2018 (se Eurostat), hvilket bl.a. kan tilskrives strukturelle forhold, som rigsstatistikeren beskæftigede sig med i sin klumme. Industriens produktion og omsætning er den tidligste statistik baseret på faktisk omsætning indberettet af industriens virksomheder. Den giver dermed det første 'hårde' pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  juli 2019

6. september 2019 - Nr. 328

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Lille stigning i byggeomkostningerne

6. september 2019

Med en stigning på 0,5 pct. er byggeomkostningsindekset en smule højere i andet kvartal 2019, sammenlignet med årets første kvartal. Stigningen i de samlede byggeomkostninger skyldes, at arbejdsomkostningerne er steget med 1,9 pct., mens et fald i omkostningerne til materialer på 0,1 pct. har været med til at trække de samlede omkostninger i den modsatte retning. Den samme modsatrettede tendens ses for omkostningerne ved opførelsen af både enfamiliehuse og etagebyggeri, hvor omkostningerne til materialer er faldet med 0,2 pct. for begge boligtyper, mens arbejdsomkostningerne steg 1,9 pct. for enfamiliehuse og 2,1 pct. for etagebyggeri.

Byggeomkostningsindeks for boliger  2. kvt. 2019

6. september 2019 - Nr. 329

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2019

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Stigning i antallet af ledige job i det private

6. september 2019

Antallet af ledige stillinger i den private sektor var i andet kvartal 2019 på 35.600, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er en stigning på 1.200 i forhold til kvartalet før. Andelen af ledige stillinger var 2,0 pct. og dermed uændret i forhold til kvartalet før. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger  2. kvt. 2019

6. september 2019 - Nr. 326

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2019

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Danske landmænd producerer flere skrabeæg

6. september 2019

Den totale produktion af æg i Danmark er steget det seneste år, og det skyldes især, at der produceres flere skrabeæg. Således er produktionen af skrabeæg steget 25 pct. siden andet kvartal 2018. Skrabeæg fylder 42 pct. af den danske ægproduktion, og er dermed den type æg, der produceres flest af i Danmark. Herefter følger økologiske æg, som stod for 29 pct. af ægproduktionen i andet kvartal 2019. Buræg stod for 20 pct., mens æg fra fritgående høns udgjorde 9 pct. af produktionen.

Animalsk produktion (kvt.)  2. kvt. 2019

6. september 2019 - Nr. 327

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2019

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Iværksætteriet holder niveauet

5. september 2019

Ændret 08. juli 2020 kl. 08:00

Regnskabsstatistikken for private byerhverv 2017 blev revideret 25. maj 2020. Da statistikken bidrager med en del af datagrundlaget for Erhvervsdemografi, har det været nødvendigt at genberegne statistikken, der her ligeledes her medført en række mindre revisioner af tallene for 2017. Revisionerne er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Der blev skabt 33.839 reelt nye firmaer i 2017. Det er stort set på niveau med året før, hvor 34.116 nye firmaer kom til. De nye firmaer udgjorde 11 pct. af de reelt aktive firmaer i 2107. Dermed holder iværksætteriet sig fortsat på det højeste niveau, siden finanskrisen indtraf. De nye firmaer i årgang 2017 skabte beskæftigelse svarende til 8.324 fuldtidsansatte mod 8.426 det foregående år. Beskæftigelsen er ekskl. ejerne i personligt ejede firmaer.

Erhvervsdemografi  2017

5. september 2019 - Nr. 324

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Erhvervsdemografi

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Erhvervsdemografi er en registerbaseret opgørelse, der er baseret på regnskabs- og firmastatistikkerne samt den årlige erhvervsbeskæftigelse. 
Reelt nye firmaer afgrænses som firmaer, der første gang får en aktivitet, der mindst svarer til aktivitetsgrænsen for aktive firmaer i Generel firmastatistik. Et firma, der har haft ringe aktivitet i en periode, men kommer over bagatelgrænsen i et givet år, betragtes som nyt i det pågældende år. Et firma, der opstår som følge af hel eller delvis overtagelse eller udskillelse af allerede igangværende aktiviteter, anses ikke for nyt. 
Årsværk omfatter antal ansatte personer i de nye firmaer omregnet til fuldtidsansatte og er således eksklusive ejerne af personligt ejede firmaer.Erhvervsdemografien har med udgivelsen af referenceåret 2022 skiftet over til en ny produktionsmetode. Denne nye metode er benyttet til at tilbageregne Erhvervsdemografien til 2019 for tal i statistikbanken og til 2010 for tal til særkørsler. Flere oplysninger om metodeændringen og statistikken generelt kan findes i statistikdokumentationen  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervsdemografi
Stabil vækst blandt nye højvækstvirksomheder

5. september 2019

Jobskabelsen blandt nye højvækstvirksomheder var størst i Region Hovedstaden. I perioden 2014 til 2017 skabte de 94 nye højvækstvirksomheder i Region Hovedstaden 1.678 nye fuldtidsstillinger, når man omregner til hele årsværk. Omvendt skabte de otte nye højvækstvirksomheder i Region Nordjylland kun beskæftigelse svarende til 125 nye årsværk i samme periode. I alt skabte de 188 nye højvækstvirksomheder beskæftigelse svarende til 3.662 nye årsværk. Til sammenligning blev der i perioden 2013 til 2016 skabt 3.393 årsværk af 220 nye højvækstvirksomheder.

Nye højvækstvirksomheder i Danmark  2017

5. september 2019 - Nr. 323

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Nye højvækstvirksomheder i Danmark

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Højvækstvirksomheder er virksomheder, der har haft en gennemsnitlig årlig vækst på mindst 20 pct. over en treårig periode, og som har haft fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden. Opgørelsen af nye højvækstvirksomheder i tre-årsperioden tager udgangspunkt i populationen af alle virksomheder, der var reelt nye i de to år inden tre-årsperioden og havde fem eller flere ansatte i det første år i treårsperioden.
Indikatoren for vækst er antal ansatte, omregnet til fuldtidsansatte. Antal fuldtidsansatte er anvendt som et udtryk for den samlede arbejdsmængde, der er præsteret af virksomhedens ansatte det pågældende år. 
Definitionen af nye højvækstvirksomheder i Danmark følger i udgangspunktet OECDs og Eurostats fælles definition, se "Eurostat OECD Manual on Business Demography Statistics, 2007 edition", som definerer nye højvækstvirksomheder som alle nye virksomheder, der er op til fem år gamle, der har 10 eller flere ansatte i starten af vækstperioden, og som har en samlet vækst på mindst 72,8 pct. (svarende til et årligt gennemsnit på 20 pct.) over en treårig periode.
Den danske statistik afviger på det punkt, at cut-off grænsen på ti eller flere ansatte i starten af vækstperioden er ændret til fem eller flere ansatte, da det er vurderet, at en så høj størrelsesmæssig grænse ikke er anvendelig i en dansk økonomisk sammenhæng. Grænsen på minimum fem ansatte er sat for at undgå, at små virksomheder med høj procentvis vækst, men med lille absolut vækst, bliver kategoriseret som vækstiværksættere.
Definitionen af højvækstvirksomheder er i den europæiske statistikorganisation, Eurostat, blevet ændret fra minimum 20 pct. vækst over en treårig periode til 10 pct. vækst over en treårig periode.
Statistikken er afgrænset til det private byerhverv.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højvækstvirksomheder i Danmark
Kraftigt stigende svinepriser forbedrer bytteforhold

5. september 2019

De store prisstigninger på svin var den væsentligste årsag til, at jordbrugets bytteforhold i andet kvartal 2019 blev forbedret med 4,9 pct. i forhold til første kvartal 2019. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på jordbrugets salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen. Landmændenes salgspriser på svin steg med hele 30,6 pct. i andet kvartal i forhold til første kvartal 2019, mens prisen på de øvrige salgsprodukter kun ændrede sig lidt. Samtidig var der ikke de store ændringer i priserne på forbruget i produktionen.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  2. kvt. 2019

5. september 2019 - Nr. 325

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2019

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Markant færre konkurser og tabte job

5. september 2019

Der var 177 konkurser i august blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 18 pct. færre end i juli. Konkurserne medførte 655 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, eller 43 pct. færre end i juni. I perioden juni-august var der 11 pct. færre konkurser end i marts-maj, og jobtabet var 13 pct. lavere. Der er i denne artikel fokus på konkurser blandt tøjbutikker.

Konkurser  august 2019

5. september 2019 - Nr. 321

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Niveauet for tvangsauktioner er lavt og stabilt

5. september 2019

Med 192 tvangsauktioner i august mod 199 måneden før, er antallet af tvangsauktioner faldet med 4 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Antallet af tvangsauktioner har i 2019 ligget historisk lavt og stabilt, med et genemsnit på 186 auktioner om måneden. Hvis man ser bort fra enkeltstående måneder de senere år, skal man helt tilbage til første halvdel af 2008 for at finde et tilsvarende lavt niveau, som den seneste tid har budt på.

Tvangsauktioner  august 2019

5. september 2019 - Nr. 322

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Firmaernes værditilvækst er steget

3. september 2019

Ændret 25. maj 2020 kl. 08:00

Danmarks Statistik har ekstraordinært valgt at revidere tallene for 2017. Datakilderne er fra og med referenceåret 2017 udvidet med data fra selskabernes officielle digitale årsrapporter i XBRL-format. Udvidelsen af datakilderne er en kvalitetsforbedring af statistikken, og der er siden offentliggørelsen i september 2019 arbejdet videre med metoderne, hvilket giver revisioner af tallene, som nu offentliggøres. For de fleste resultater er revisionerne små, men for enkelte variable og brancher er de betydelige. Rettelser er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Firmaernes værditilvækst steg samlet med 4 pct. til 1.064 mia. kr. fra 2016 til 2017. De største stigninger var inden for transport med 9 pct. til 99 mia. kr. og inden for erhvervsservice med 6 pct. til 179 mia. kr. Det eneste hovederhverv, hvor værditilvæksten faldt, var ejendomshandel og udlejning med et fald på 6 pct. til 49 mia. kr. Værditilvækst er driftsindtægter fratrukket omkostninger til forbrug af varer og tjenester. Tilvæksten udtrykker med andre ord den værdiskabelse, der finder sted i erhvervet.

Regnskabsstatistik for private byerhverv  2017

3. september 2019 - Nr. 319

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for private byerhverv

Kontakt

Jeppe Strandgaard Herring, tlf. 24 44 43 06

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

For regnskabsåret 2022 blev der udsendt et spørgeskema til en stikprøve på ca. 9.000 firmaer inden for det private erhvervsliv, herunder til alle firmaer med mindst 50 ansatte. Desuden anvendes oplysninger fra Erhvervs-registeret, SKAT og selskabernes årsrapporter. Bemærk at statistikken kun omfatter markedsaktivitet, dvs. statistikken omfatter ikke firmaer inden for offentlig forvaltning og service mv. Beløbene opgøres i løbende priser. Værditilvækst (pct.) er værditilvækst i pct. af summen af omsætning og andre driftsindtægter. Bruttoavance er bruttofortjeneste i pct. af omsætning. Bruttofortjenesten beregnes som omsætning minus vareforbrug og køb af lønarbejde og underentrepriser. Soliditetsgraden er et udtryk for forholdet mellem egenkapitalen og aktivernes sum. Overskudsgraden er målt som ordinært resultat i pct. af driftsindtægter og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer. Egenkapitalens forrentning er målt som resultat efter selskabsskat i pct. af den gennemsnitlige egenkapi-tal i løbet af året og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Del sidens indhold
Web-salg udgjorde 8 pct. af omsætningen i 2018

3. september 2019

Det samlede e-salg udgjorde 24 pct. af omsætningen i 2018 for virksomheder med mindst fem ansatte, og heraf bidrog web-salget med 8 pct. EDI-salget udgjorde den største andel på 16 pct. EDI-salg er fra ordrer afgivet automatisk fra virksomhed til virksomhed gennem elektroniske løsninger, mens web-salg er fra ordrer afgivet af private og virksomheder via hjemmesider eller apps. Det samlede e-salg er summen af de to typer. Størrelsesmæssigt var der ikke stor forskel på web-salgets andel af omsætningen i små virksomheder i forhold til større virksomheder (mellem 6-9 pct.). Til sammenligning var forskellen relativ stor for EDI-salgets andel af omsætningen (mellem 2-25 pct.). 46 pct. af den samlede omsætning fra web-salg i 2018 kom dog fra de største virksomheder med mindst 250 ansatte.

It-anvendelse i virksomheder  2019

3. september 2019 - Nr. 320

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. september 2020

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder

Kontakt

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Kilder og metode

It-anvendelse i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca. 4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke-finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Flere ansatte i højteknologiske fremstillingsvirksomheder

3. september 2019

Ændret 28. maj 2020 kl. 08:34

Regnskabsstatistikken for private byerhverv 2017 blev revideret 25. maj 2020. Da statistikken bidrager med en del af datagrundlaget for Generel firmastatistik, er der her ligeledes her lavet en række mindre revisioner af tallene for 2017. Revisionerne er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2017 var 5,1 pct. af virksomhederne fremstillingsvirksomheder. Disse stod for 19,2 pct. af den samlede beskæftigelse i den private sektor. Siden 2010 er antallet af ansatte omregnet til hele årsværk vokset med 18,6 pct. i de højteknologiske fremstillingsvirksomheder, mens det er faldet med 7,4 pct. i de lavteknologiske. Også antallet af højteknologiske fremstillingsvirksomheder er steget (+7,7 pct.), mens antallet af lavteknologiske fremstillingsvirksomheder er faldet med 2,9 pct.

Generel firmastatistik  2017

3. september 2019 - Nr. 318

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Generel firmastatistik

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Generel Firmastatistik omfatter alle reelt aktive firmaer, således indgår hobbylignende firmaer med ingen eller ringe aktivitet ikke i statistikken. At statistikken er afgrænset til reelt aktive firmaer betyder, at kun firmaer med et aktivitetsniveau, der modsvarer en arbejdsindsats på mindst 0,5 årsværk, er omfattet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Generel firmastatistik
Især unge spiller digitale spil sammen med andre

2. september 2019

Blandt de 16-34-årige spiller 72 pct. digitale spil, mens den tilsvarende andel i resten af befolkningen blot er 43 pct. At spille digitale spil med andre er især populært i den yngre del af befolkningen. Blandt de 16-34-årige svarer 74 pct., at de har spillet sammen med andre inden for de seneste tre måneder, og det samme gælder for 53 pct. blandt folk over 34 år som spiller digitale spil.

Kulturvaner  2. kvt. 2019

2. september 2019 - Nr. 316

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. december 2019

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold