oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Husholdninger sparede mindre op i 4. kvartal 2024

31. marts 2025

I fjerde kvartal 2024 sparede husholdningerne 1,0 pct. af deres disponible indkomst op, når der korrigeres for sæsonbevægelser. Dette er mindre end i tredje kvartal 2024, hvor husholdningerne sparede 3,2 pct. af deres disponible indkomst op. Sammenlignet med samme kvartal året før, er opsparingen steget, idet opsparingsandelen i fjerde kvartal 2023 var på 0,6 pct.

Sektorfordelt nationalregnskab  4. kvt. 2024

31. marts 2025 - Nr. 91

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Overskuddet i dansk akvakultur faldt i 2023

31. marts 2025

Opdræt af fisk og skaldyr i danske akvakulturanlæg havde i 2023 samlet set et driftsresultat, som var 67 mio. kr. lavere end i 2022. Det svarer til et fald på 39 pct. Driftsresultatet var på 104 mio. kr. i 2023 ud af et bruttoudbytte på 1.692 mio. kr. Havbrug stod for 86 mio. kr. af det samlede driftsresultat. For anlæg med middelhøj eller høj recirkulation af vand blev resultatet på -8 mio. kr. Anlæg med ingen eller lav recirkulation bidrog med 27 mio. kr.

Regnskabsstatistik for akvakultur  2023

31. marts 2025 - Nr. 90

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for akvakultur

Kontakt

Michael Brogaard, tlf. 51 62 70 89

Kilder og metode

Statistikken er baseret på regnskabsoplysninger for akvakulturvirksomheder indhentet fra erhvervets revisorer. Regnskaberne følger virksomhedernes regnskabsår. Desuden anvendes data fra Fiskeristyrelsens akvakulturregister og fra Miljøstyrelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for akvakultur
Stigning i den offentlige finansielle nettoformue

28. marts 2025

Den offentlige finansielle nettoformue steg med 5,1 mia. kr. i fjerde kvartal 2024. Nettoformuen udgjorde dermed 699,1 mia. kr. ved udgangen af kvartalet. Stigningen kan forklares ved det offentlige overskud på 9,2 mia. kr., mens især negative omvurderinger på statens aktier og ejerandele trak nettoformuen i modsatte retning. I løbet af 2024 er nettoformuen steget med 135,8 mia. kr. Stigningen kan primært tilskrives et offentligt overskud på 133,2 mia. kr.

Offentligt kvartalsregnskab  4. kvt. 2024

28. marts 2025 - Nr. 88

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Ledigheden steg lidt i februar

28. marts 2025

Fra januar til februar steg ledigheden med 700 fuldtidspersoner. Ledigheden i februar var 87.400 fuldtidspersoner, hvilket svarer til en uændret ledighedsprocent på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Det betyder, at ledighedsprocenten nu har været uændret 15 måneder i træk. Den seneste måned er antallet af aktiverede ledige steget med 200, mens antallet af ikke-aktiverede ledige er steget med 500.

Arbejdsløsheden (md.)  februar 2025

28. marts 2025 - Nr. 89

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. april 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
79 pct. af dagens biler kører stadig i 2030

27. marts 2025

I begyndelsen af 2025 kørte der 2,86 mio. personbiler på de danske veje. 2,26 mio. af disse, svarende til 79 pct., vil stadig køre på de danske veje i 2030, hvis det nuværende mønster for den aldersbetingede afgang fra bilbestanden fortsætter.

Motorparken (tillæg)  bestanden af personbiler 1. januar 2025

27. marts 2025 - Nr. 87

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Motorparken (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Den aldersbetingede afgang er den afgang, der sker fra det ene år til det næste af den rest af den oprindelige tilgang, der er tilbage af en given aldersgruppe. Fx er der primo 2024 87,4 pct. tilbage af de 10-årige (registreret i 2014), mens der primo 2023 var 90,2 pct. tilbage af de nye biler fra 2013. Det skal bemærkes, at afgangen er upåvirket af den oprindelige tilgang af nye biler.
Den forholdsvis store og stigende afgang af 0- og 1-årige biler over de seneste 15 år hænger bl.a. sammen med bevægelserne på leasing- og udlejningsmarkedet, hvor bilerne efter en relativ kort leasingperiode afmeldes for enten senere (i det nye år) at blive solgt og genregistreret eller at blive eksporteret.
Fremskrivningen af nyregistreringerne er lavet med eksponentiel regression, hvor år og antallet af personer over 20 år er brugt som regressorer. Befolkningstallene er hentet fra statistikbankstabellerne www.statistikbanken.dk/BEFOLK2 og FRDK124. 
I fremskrivningen af bestanden for de kommende år beregnes restbestanden af en given aldersgruppe i en given årgang ud fra den afgang, som årgangen før havde for den tilsvarende aldersgruppe. Eksempelvis er afgangen af 10-årige i årgang 2024 fra 2024 til 2025 sat til den samme som afgangen af 10-årige i årgang 2014 fra 2023 til 2024.
I fremskrivningen er det forudsat, at det aktuelle afgangsforløb betinget af bilernes alder fortsætter uændret. Der er ikke taget hensyn til, om eventuelle reguleringer fx ny afgiftsstruktur, skrotpræmier eller anden regulering vil påvirke forbrugernes adfærd og virke fremmende på udfasningen. Der er heller ikke taget hensyn til, om teknologiske ændringer fx billigere batterier og skalafordele i elbilproduktionen vil påvirke forbrugernes adfærd via ændrede prisrelationer mellem fossildrevne biler og elbiler.
Bilernes gennemsnitsalder beregnes som et gennemsnit af alle bilernes alder, der i sig selv beregnes som 1. januar (opgørelsesår) fratrukket første registreringsdato.
Tallet for middellevetiden angiver det gennemsnitlige antal år, som en 0-årig kan forventes at leve under den forudsætning, at de nuværende afgange/dødshyppigheder holder sig på det samme niveau i al fremtid.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Detailsalget steg igen i februar

27. marts 2025

Det samlede detailsalg steg 0,8 pct. fra januar til februar, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Den samlede stigning skyldes fremgang i varegrupperne fødevarer og andre dagligvarer samt andre forbrugsvarer, som steg med hhv. 0,9 pct. og 1,1 pct. Detailsalget med beklædning mv. faldt 2,5 pct. I denne offentliggørelse er der fokus på den del af detailhandel med fødevarer og andre dagligvarer, som foregår i specialforretninger med mad og drikkevarer.

Detailomsætningsindeks  februar 2025

27. marts 2025 - Nr. 86

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2025

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Ejerlejligheder førte an i prisudviklingen i 2024

26. marts 2025

I 2024 var ejerlejligheder den boligtype, der oplevede den største prisstigning på landsplan. Sammenlignet med 2023 steg priserne på ejerlejligheder i gennemsnit med 3,8 pct. Enfamiliehuse blev 3,6 pct. dyrere, mens sommerhuspriserne steg med 2,9 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  4. kvt. 2024

26. marts 2025 - Nr. 84

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Industrien producerede 53 mio. tons varer på et år

26. marts 2025

Industrien producerede 53 mio. tons varer i 2020. Produktionen var baseret på et forbrug i industrien af 65 mio. tons materialer (produkter, affald og restprodukter). Forskellen mellem forbruget af materialer og den producerede mængde varer var således 12 mio. tons, som bestod af 1,7 mio. tons affald og restprodukter, 3,5 mio. tons stoffer frigivet til atmosfæren som luftemissioner samt 6,8 mio. tons andre residualer, først og fremmest vanddamp.

Detaljeret materialestrømsregnskab  2020

26. marts 2025 - Nr. 83

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2027

Alle udgivelser i serien: Detaljeret materialestrømsregnskab

Kontakt

Ole Gravgård Pedersen, tlf. 30 89 28 39

Kilder og metode

Tallene er baseret på et detaljeret materialestrømsregnskab for dansk økonomi, der indeholder oplysninger om tilgang og anvendelse af alle naturressourcer, varer og affald samt andre restma­terialer, uanset om de er produceret i Danmark, importeret eller eksporteret. Regnskabet offentliggøres på det mest detaljerede niveau opdelt på 183 materialetyper og 48 anvendelseskategorier, herunder forskellige brancher og privat forbrug. Regnskabet er fremkommet ved at sammenstille et stort antal primære statistiske data med oplysninger indhentet fra bl.a. rapporter og hjemmesider fra
styrelser, organisationer og virksomheder. En central kilde er desuden
nationalregnskabets produktbalancer i værdier. Hertil kommer anvendelsen af
mange antagelser, beregninger og skøn. Regnskabet må derfor til dels betragtes
som en slags model for materialestrømmene i den danske økonomi, og det kan ikke forventes, at alle tal i regnskabet er i fuld overensstemmelse med data, der på
anden vis er indsamlet eller fremkommet ved specifikke undersøgelser af et bestemt område. Metoder og data­grundlag bag det detaljerede materialestrømsregnskab udvikles og forbedres løbende. Den aktuelle offentliggø­relse for året 2020 er derfor ikke på alle områder sammenligneligt med den tilsvarende opgørelse for året 2018. Mange af tallene er behæftet med meget stor
usikkerhed, og de skal fortolkes i overensstemmelse dermed.Industri er i opgørelsen afgrænset ved nationalregnskabets
branchekoder 100010 ¿ 330000. Det omfatter bl.a. fødevareindustri, metal- og
maskinindustri, elektronikindustri, beklædnings- og tekstilindustri, træ- og
papirindustri, olieraffinaderier, kemisk industri, medicinalindustri, glas- og
betonindustri, samt møbelindustri.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Materialestrømsregnskab

Del sidens indhold
Grønne tage spirer frem

26. marts 2025

Der står 4,9 mio. bygninger i Danmark pr. 1. januar 2025. Bygningernes tage dækker over et samlet areal på 627,0 mio. m2, hvilket er 3,3 mio. m2 mere end i 2024 svarende til en stigning på 0,5 pct. De fleste tage er lavet af fibercement, inkl. asbest, som nu dækker 205,2 mio. m2, dog er det 2,5 pct. lavere end 2024. Derimod ses den største stigning i arealet af grønne tage på hele 7,7 pct., som nu dækker 1,1 mio. m2. I løbet af de sidste ti år er antallet af grønne tage blevet 15 gange større fra blot 680 tage i 2015 til 10.270 tage i 2025.

Bestanden af bygninger  1. januar 2025

26. marts 2025 - Nr. 85

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Bestanden af bygninger

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Opgørelsen over bygningsbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bygningsopgørelsen
De fleste indvandrer for at arbejde eller studere

25. marts 2025

I 2024 indvandrede 54.614 personer for at enten arbejde eller studere. Det svarer til 71 pct. af alle indvandrede i 2024. Den relativt høje andel af indvandrere, der kommer til Danmark for enten at studere eller arbejde, har ligget ret konstant i perioden fra 2014 og frem - bortset fra 2015, hvor der indvandrede mange personer med opholdstilladelse til asyl samt i 2022, hvor der var en stor indvandring fra Ukraine af personer med opholdstilladelse under særloven. I 2024 indvandrede 25.976 personer for at arbejde og 28.638 personer for at studere.

Asylansøgninger og opholdstilladelser  2024

25. marts 2025 - Nr. 81

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. april 2026

Alle udgivelser i serien: Asylansøgninger og opholdstilladelser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen. I denne offentliggørelse anvendes ordet opholdstilladelse som en samlet betegnelse for de forskellige legale muligheder for ophold i Danmark, dvs. opholdstilladelse og EU/EØS-registreringsbevis. Se også emnesiden Indvandrere og efterkommere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
De ældste biler er på de små øer

25. marts 2025

De nyeste biler med en privat bruger findes i Vallensbæk Kommune, hvor bilernes gennemsnitsalder var 8,5 år pr. 1. januar 2025. På Ærø er privatbilerne ældst med en gennemsnitsalder på 15,0 år tæt fulgt af Samsø med 14,4 år - to år ældre end bornholmernes biler, der er tredjeældst. Gennemsnitsalderen for privatbiler er generelt lavest i Øst- og Nordsjælland (uden for København), Århusområdet og Aalborg. Mønstret er stort set uforandret i forhold til sidste år. Gennemsnitsalderen for de private brugeres biler i hele landet er 10,2 år, mens erhvervsbrugernes er 5,1 år. For et år siden var gennemsnitsalderen hhv. 10,0 år og 4,8 år. Bilerne er samlet set i gennemsnit 9,8 år mod 9,6 år for et år siden.

Motorparken  1. januar 2025

25. marts 2025 - Nr. 82

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Motorparken

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Færre afgørelser for straffelovsovertrædelser

25. marts 2025

Fra 2023 til 2024 faldt antallet af afgørelser for straffelovsovertrædelser fra 50.008 i 2023 til 45.615 i 2024. Det svarer til et fald på 4.393 eller 9 pct. Faldet i kategorien tiltale undladt udgør 89 pct. af det samlede fald. Kategorien tiltale undladt kan yderligere opgøres i opgivelse af påtale, som sker når en sag afsluttes på grund af utilstrækkelige beviser, og undladelse af tiltale, som sker når en påbegyndt sag stoppes på grund af nye beviser eller vurderinger. Af de to underkategorier udgør påtale opgivet 97 pct. af det samlede fald på 3.915. Faldet i antallet af undladte tiltaler sker på tværs af alle regioner og i 92 af 98 kommuner. Faldet i antallet af undladte tiltaler sker ligeledes på tværs af overtrædelseskategorierne, hvor seksualforbrydelser falder med 367 (24 pct.), voldsforbrydelser med 1.027 (21 pct.), ejendomsforbrydelser med 2.131 (31 pct.) og andre straffelovsforbrydelser med 390 (29 pct.).

Domme for kriminalitet  2024

25. marts 2025 - Nr. 80

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2026

Alle udgivelser i serien: Domme for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Domme

Del sidens indhold
Serviceerhvervene oplever faldende efterspørgsel

24. marts 2025

Når virksomhederne bliver spurgt om faktorer, der begrænser deres produktion, er der en stigende andel, der aktuelt melder om manglende efterspørgsel. For serviceerhvervene udgør andelen nu 37 pct., hvilket er det højeste siden februar 2021 under COVID-19, hvor andelen toppede. I en længere periode har mangel på arbejdskraft været mere udbredt end mangel på efterspørgsel, men siden midten af 2023 er andelen, der melder om mangel på arbejdskraft, faldet støt fra 37 pct. til nu at ligge på 21 pct. Også for hhv. industrien samt bygge og anlæg er mangel på efterspørgsel den mest udbredte produktionsbegrænsning med en andel på hhv. 33 pct. og 28. pct. af virksomhederne.

Konjunkturbarometer for erhvervene  marts 2025

24. marts 2025 - Nr. 78

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. april 2025

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Stort overskud på de offentlige finanser

24. marts 2025

I 2024 var der et overskud på 133,2 mia. kr. på de offentlige finanser. Året før var overskuddet på 92,7 mia. kr. Samlet set steg udgifterne med 62,2 mia. kr. til 1.375,7 mia. kr. i 2024, mens indtægterne steg med 102,7 mia. kr. til 1.508,9 mia. kr. i 2024. Indtægterne fra pensionsafkastskatten er opgjort til 43,0 mia. kr. i 2024 og er sammen med stigningen i personskatter og selskabsskatter en af forklaringerne på det store overskud.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2024 marts-version

24. marts 2025 - Nr. 79

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Lille stigning i den offentlige beskæftigelse

21. marts 2025

Antallet af beskæftigede i offentlig forvaltning og service steg med 400 fra tredje til fjerde kvartal 2024. Det svarer til en stigning 0,1 pct. Tallene er opgjort i fuldtidsbeskæftigede, og der er taget højde for sæsonmønstre.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  4. kvt. 2024

21. marts 2025 - Nr. 77

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Forbrugertilliden på laveste niveau i næsten to år

21. marts 2025

Forbrugertillidsindikatoren er i marts på minus 15,5, hvilket er en lille tilbagegang i forhold til sidste måned, hvor den var minus 14,5. Det er det laveste niveau, indikatoren har været på siden maj 2023. Fire ud af fem indikatorer, der tilsammen danner forbrugertilliden, er gået tilbage siden sidste måned. Kun indikatoren for forventningerne til familiens fremtidige økonomiske situation er gået frem. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  marts 2025

21. marts 2025 - Nr. 76

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2025

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
5.500 flere lønmodtagere i januar

21. marts 2025

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse steg i januar med 5.500 personer. Det svarer til en stigning på 0,2 pct. i forhold til december. I januar havde 3.045.400 personer et lønmodtagerjob. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 4.200 personer højere end i december, svarende til en stigning på 0,2 pct. I sektoren offentlig forvaltning og service steg antallet af lønmodtagere i januar med 1.100 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  januar 2025

21. marts 2025 - Nr. 75

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. april 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Familiens kulturvaner går i arv

20. marts 2025

Voksne, der blev taget med til kulturoplevelser uden for hjemmet i deres barndom, er mere tilbøjelige til at tage deres egne børn med til kulturoplevelser. Blandt voksne med hjemmeboende børn, der blev taget med på museum, i teatret eller til koncert som barn, har 71 pct. været på museum med deres børn inden for det seneste år. Blandt dem der ikke blev taget med som barn, er andelen 43 pct. For koncerter og musikfestivaler er det 45 pct., der har været afsted med deres børn, blandt dem der blev taget med som barn. Blandt dem der ikke blev taget med er det 38 pct.

Kulturvaner (tillæg)  60 år med kulturvaner

20. marts 2025 - Nr. 74

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (tillæg)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen, som gennemføres hvert kvartal. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024, men undersøgelsen har været gennemført siden 1964. Der spørges hvert kvartal ca. 15.000 personer blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen over 16 år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Fremgang i det nationale transportarbejde

19. marts 2025

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler steg 3,1 pct. i fjerde kvartal 2024 sammenlignet med kvartalet før og endte på 4,2 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Der var en stigning i det nationale transportarbejde på 3,8 pct., mens det internationale transportarbejde faldt med 2,3 pct. Det samlede transportarbejde for 2024 blev 16,7 mia. tonkm, hvilket var en stigning på 1,7 pct. i forhold til 2023.

Godstransport med danske lastbiler  4. kvt. 2024

19. marts 2025 - Nr. 73

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Rekordfå tabte arbejdsdage som følge af konflikter

19. marts 2025

I 2024 var der 4.500 tabte arbejdsdage som følge af arbejdsstandsninger i form af strejker og lockouts. Det er 10.800 færre tabte arbejdsdage end året før og samtidig det laveste niveau siden statistikkens start i 1996.

Arbejdsstandsninger  2024

19. marts 2025 - Nr. 71

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Arbejdsstandsninger

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Arbejdsstandsninger

Del sidens indhold
Fald i ofre for anmeldte forbrydelser

19. marts 2025

I 2024 var der 63.726 ofre for anmeldte personfarlige forbrydelser. Det svarer til et fald på 10 pct. i forhold til 2023. En stor del af faldet skyldes, at kategorien tyveri fra taske/bagage er udgået, som en selvstændig overtrædelsestype. Men ser man bort fra de næsten 5.000 ofre for tasketyverier, der blev registreret i 2023, er der stadig et fald i ofre for de øvrige overtrædelsestyper på 3 pct. Faldet kan ses inden for alle kategorier; 190 færre ofre for seksualforbrydelser, 1.014 færre ofre for voldsforbrydelser og 467 færre ofre for andre forbrydelser i 2024 i forhold til 2023. Sammenlignes ejendomsforbrydelser for 2023 og 2024, eksklusiv tyveri fra taske/baggage, er der i alt 361 færre ofre.

Ofre for kriminalitet  2024

19. marts 2025 - Nr. 72

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Ofre for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Ofre for anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold
Producent- og importprisindeks stiger fortsat

17. marts 2025

Producentprisindeks for varer steg i februar med 14,4 pct. i forhold til samme måned sidste år. Forrige måned steg indekset med 12,1 pct. på årsbasis. Stigningen er hovedsageligt drevet af stigninger i industri og energiforsyning på hhv. 10,9 pct. og 72,1 pct. Derimod trækker råstofindvinding indekset ned med et fald på 8,2 pct. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 86,6, 8,8 og 4,0 pct. af det samlede producent-prisindeks. De danskproducerede varer til eksport trækker op med en stigning på 15,8 pct., mens priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er steget med 11,2 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 1,9 pct. Forrige måned steg importprisindekset med 1,1 pct. på årsbasis. Stigningen er hovedsageligt drevet af stigninger i industri og energiforsyning på hhv. 1,1 og 59,3 pct. Derimod trækker råstofindvinding indekset ned med fald på 3,9 pct. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 91,5 pct., 2,7 og 5,8 pct. af det samlede importprisindeks.

Producent- og importprisindeks for varer  februar 2025

17. marts 2025 - Nr. 70

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. april 2025

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Færre modtagere af boligstøtte

13. marts 2025

I december 2024 var der 315.700 husstande, der modtog boligsikring, hvilket svarer til et fald på 2.600 eller 0,8 pct. i forhold til året før. Der var 274.100 husstande, der modtog boligydelse i december 2024. Antallet af husstande, der modtog boligydelse var stort set uændret i forhold til december 2023. Boligsikring kan søges af lejere med lav indkomst, som ikke er enten folkepensionister eller har fået tildelt førtidspension før 2003, mens boligydelse kan søges af folkepensionister og personer, der har fået tildelt førtidspension før 2003.

Boligstøtte  december 2024

13. marts 2025 - Nr. 69

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Boligstøtte

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Boligstøtte ydes enten som boligsikring eller som boligydelse. Boligsikring tildeles ikke-pensionerede samt til førtidspensionister som har fået tildelt førtidspension efter 1. januar 2003. Boligydelse tildeles pensionister og førtidspensionister fra før 1. januar 2003. Boligstøtte afhænger primært af husstandens samlede indkomst, formue, huslejen, boligens størrelse og antal hjemmeboende børn. Pensionister som er ejere og andelshavere kan tildeles boligydelse i form af lån.Se flere oplysninger i statistikdokumentationen og emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligstøtte

Del sidens indhold
Indikator tyder på lille stigning i ledigheden

12. marts 2025

Ledighedsindikatoren viser en stigning på 500 personer i ledigheden fra januar til februar. Stigningen er sammensat af 800 flere ledige på dagpenge og 200 færre ledige på kontanthjælp. Samtlige ledighedstal i denne udgivelse er afrundede, opgjort i fuldtidsledige og sæsonkorrigerede.

Ledighedsindikator  februar 2025

12. marts 2025 - Nr. 68

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. april 2025

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Flere virksomheder anvender kunstig intelligens

12. marts 2025

Antallet af virksomheder, der anvender kunstig intelligens, er næsten fordoblet mellem 2023 og 2024. I virksomheder med mere end ti ansatte er brugen af kunstig intelligens steget fra 15 pct. i 2023 til 28 pct. i 2024. Kunstig intelligens anvendes i 2024 oftest til produktion af skreven tekst eller talt sprog (18 pct.) og til analyse af tekst (17 pct.). Ca. hver tiende virksomhed bruger kunstig intelligens til Machine Learning til dataanalyse og til at automatisere arbejdsgange. Kun 2 pct. af virksomhederne anvender kunstig intelligens-teknologier, som sætter autonome maskiner i stand til bevægelse baseret på observationer af omgivelserne (fx autonome robotter, selvkørende køretøjer og autonome droner). Brugen af kunstig intelligente autonome maskiner er den eneste form for brug af kunstig intelligens, hvor der ikke skete en forøgelse af anvendelsen fra 2023 til 2024.

It-anvendelse i virksomheder (tema)  2024 Kunstig intelligens

12. marts 2025 - Nr. 67

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder (tema)

Kontakt

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

It i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca.4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Små virksomheders aktiviteter

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Eksporten faldt efter stigning i december

11. marts 2025

I januar faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 8,3 pct. til 177,9 mia. kr. Den samlede import faldt med 9,0 pct. til 149,3 mia. kr. Disse fald skal ses i lyset af store stigninger i såvel eksport som import i december 2024. Ser man på udviklingen over de seneste tre måneder er den samlede eksport steget med 3,3 pct., mens importen er steget med 6,6 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  januar 2025

11. marts 2025 - Nr. 65

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. april 2025

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Lidt flere nye biler i februar efter fald i januar

11. marts 2025

Der blev registreret 13.900 nye personbiler i februar opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 3,2 pct. flere end i januar. Tilgangen til husholdningerne var 3,4 pct. højere end i januar, mens den var 3,0 pct. højere i erhvervene. Det samlede antal registreringer af nye biler i december 2024 - februar 2025 var 7,4 pct. lavere end i september-november 2024. I husholdningerne var der et fald på 11,1 pct., mens tilgangen i erhvervene faldt med 7,7 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  februar 2025

11. marts 2025 - Nr. 66

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. april 2025

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Inflationen og kerneinflationen steg i februar

10. marts 2025

I februar steg det samlede forbrugerprisindeks med 2,0 pct. i forhold til samme måned året før. I januar var den tilsvarende stigning 1,5 pct. Det er produktgrupperne boligbenyttelse, elektricitet og opvarmning samt fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer, der bidrager mest til inflationen. Under nævnte produktgrupper er det særligt husleje, elektricitet og chokolade, der bidrager til inflationen i februar. Omvendt trækker gruppen møbler, husholdningsudstyr og husholdningstjenester ned i inflationen i februar, hvor det herunder særligt er møbler og boligudstyr, der trækker ned. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,8 pct. i februar, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I januar havde kerneinflationen en årsstigning på 1,4 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  februar 2025

10. marts 2025 - Nr. 62

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. april 2025

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Stor variation i betaling af grundskyld i 2024

10. marts 2025

Der er stor forskel på, hvor meget boligejerne betalte i grundskyld i 2024. Rudersdal og Hørsholm kommuner har de højeste gennemsnitlige grundskyld med hhv. 30.731 kr. og 26.308 kr. Omvendt har Aabenraa og Vesthimmerland kommuner de laveste med hhv. 2.203 kr. og 2.230 kr. Forskellen skyldes, at den afgiftspligtige grundværdi og grundskyldspromillen varierer på tværs af kommuner og dermed, hvor meget den enkelte boligejer skal betale i grundskyld. Gennemsnittet for hele landet er 8.001 kr. pr. ejerbolig i 2024, hvilket er et fald på 25,2 pct. i forhold til 2023. Som følge af det nye ejendomsvurderingssystem har boligejere og virksomheder betalt ejendomsskat baseret på et foreløbigt grundlag i 2024. Når det endelige grundlag kommer, vil ejendomsskatten blive beregnet på ny og efterreguleret.

Ejendomsbeskatningen  2024 og 2025

10. marts 2025 - Nr. 63

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. december 2025

Alle udgivelser i serien: Ejendomsbeskatningen

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Oplysningerne for 2024 og 2025 er baseret på udtræk fra Skatteforvaltningens ejendomsdatasystem, mens oplysningerne for ejendomsskattepromillerne for 2026 er baseret på tal fra Skatteministeriet, der bygger på kommunernes indberetninger til Indenrigsministeriet efter vedtagelsen af de kommunale budgetter i efteråret 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomsskatter

Del sidens indhold
Stadig færre modtager kontanthjælpsydelser

10. marts 2025

I fjerde kvartal 2024 faldt antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 700, så der var 88.100 i december. Dette niveau er samtidig det laveste niveau siden statistikkens start i januar 2007.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  4. kvt. 2024

10. marts 2025 - Nr. 64

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Næsten 2,1 mio. turistovernatninger i januar 2025

7. marts 2025

I januar 2025 var der næsten 2,1 mio. turistovernatninger i Danmark, hvilket er en stigning på 5 pct. i forhold til januar 2024. Det er første gang, der er mere end 2 mio. overnatninger i en januar måned. Hotelovernatningerne steg med 6 pct. til over 1 mio., mens overnatningerne på feriecentre og campingpladser steg med hhv. 7 pct. og 8 pct. Det er det højeste januarniveau nogensinde for alle tre overnatningsformer. Overnatninger i feriehusene steg med 7 pct. i forhold til januar 2024, men nåede ikke helt op på rekordniveauet fra 2022, hvor der var 2 pct. flere overnatninger. Overnatninger på vandrerhjem faldt med 10 pct. i forhold til januar 2024, men er 1 pct. højere end i januar 2023.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  januar 2025

7. marts 2025 - Nr. 61

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. april 2025

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Selvvurderet helbred er bedst blandt beskæftigede

7. marts 2025

I 2024 vurderede 80,5 pct. af de 15-74-årige beskæftigede deres helbred som "Meget godt" eller "Godt". For ledige var det 75,1 pct. og for personer uden for arbejdsstyrken 50,7 pct., der vurderede deres helbred som "Meget godt" eller "Godt". Samtidig var andelen, der vurderede deres helbred som "Dårligt" eller "Meget dårligt", med 22,7 pct., højest blandt personer uden for arbejdsstyrken. Denne gruppe omfatter bl.a. pensionister, førtidspensionister, langtidssyge og også studerende, der hverken har arbejde eller aktivt søger job.

Arbejdskraftundersøgelsen (år)  2024

7. marts 2025 - Nr. 60

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (år)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Under-søgelsen er sammenlignelig med tilsvarende undersøgelser fra andre EU-lande offentliggjort af Eurostat. Resultater herfra ses på www.dst.dk/aku-eurostat.
Forskellen mellem arbejdskraftundersøgelsens ledighed (AKU-ledighed) og den registerbaserede ledigheds-statistik præsenteres kort i en video og beskrives desuden udførligt på www.dst.dk/ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Stort fald i industriens produktion i januar

7. marts 2025

Industriens samlede produktion faldt 11,9 pct. fra december 2024 til januar 2025, og set over perioden november 2024 - januar 2025 faldt produktionen 4,0 pct. sammenlignet med de foregående tre måneder. Ses der bort fra medicinalindustrien, så faldt produktionen med 7,7 pct. fra december 2024 til januar 2025, men den steg med 2,4 pct. i perioden november 2024 - januar 2025 sammenlignet med de foregående tre måneder. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  januar 2025

7. marts 2025 - Nr. 59

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2025

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Byggeomkostningerne faldt med 0,3 pct. i 4. kvartal

6. marts 2025

De samlede omkostninger ved boligbyggeri faldt med 0,3 pct. i fjerde kvartal 2024 i forhold til kvartalet før. Det skyldtes en nedgang i materialeomkostningerne på 0,3 pct., mens arbejdsomkostningerne faldt med 0,1 pct. De samlede byggeomkostninger er en sammenvejning af indeksene for enfamiliehuse og etageboliger, som hhv. steg med 0,1 pct. og faldt med 0,6 pct. Forskellen mellem de to boligtyper skyldes primært udviklingen i materialeomkostninger, som for etageboliger faldt med 0,8 pct., mens de for enfamiliehuse steg med 0,1 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  4. kvt. 2024

6. marts 2025 - Nr. 57

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Færre konkurser, men flere tabte job i februar

6. marts 2025

Der var 196 erklærede konkurser i februar 2025 blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 8,8 pct. færre end i januar. Konkurserne medførte 1.175 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 6,8 pct. flere end i januar. I perioden december-februar var antallet af konkurser i aktive virksomheder 3,6 pct. højere end i september-november, mens jobtabet var 19,8 pct. højere. Der er i denne artikel fokus på fordelingen af konkurserne i de aktive virksomheder og de tabte job efter virksomhedernes omsætning.

Konkurser  februar 2025

6. marts 2025 - Nr. 58

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2025

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Familierne brugte19,7milliarder på nye biler i 2024

4. marts 2025

Ændret 03. marts 2026 kl. 08:25

Der var desværre en fejl i beregningen af forbrugerprisen særligt på elbiler, som har medført, at tallene i denne NYT ikke var retvisende. Tallene er rettede og markeret med rød. Der henvises til www.statiskstikbanken.dk/bil50 for opdaterede tal for hele perioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Familierne i Allerød, Egedal, Solrød, Rudersdal og Hørsholm kommune brugte flest penge på anskaffelse af nye biler i 2024. Deres gennemsnitlige forbrug var lidt over 10.000 kr. pr. familie. Landsgennemsnittet var 6.200 kr. pr. familie. Det totale private forbrug på nye biler i 2024 var 19,7 mia. kr. mod 20,5 mia. kr. i 2023 svarende til et fald på 4,0 pct. Udviklingen skyldes en kombination af færre biler - 61.300 i 2024 mod 64.800 i 2023 - men en højere gennemsnitspris - 322.000 kr. i 2024 mod 316.800 kr. i 2023. Antallet af elbilerne udgjorde 69,0 pct. af familiernes nye biler i 2024 mod 51,7 pct. i 2023, mens værdien udgjorde 74,2 pct. mod 55,8 pct. i 2023.

Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)  2024 værdien af nyregistrerede personbiler

4. marts 2025 - Nr. 55

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Beløbene viser den samlede sum, som ejerne har betalt for deres nye biler inklusive moms og afgifter mv. Leasingbiler indgår ikke i opgørelsen, da leasingtagerens/brugerens udgift i princippet er en lejeudgift og ikke en investering.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra