oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Detailsalget er faldet ganske lidt

22. september 2016

Ændret 06. november 2017 kl. 08:07

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailsalget i august var 0,2 pct. lavere end i juli, når tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Faldet kom efter et fald i juli på 0,6 pct. I august trak varegrupperne fødevarer og andre dagligvarer ned med 0,7 og beklædning m.v. med 1,0 pct., mens varegruppen andre forbrugsvarer trak op med 0,5 pct.

Detailomsætningsindeks  august 2016

22. september 2016 - Nr. 402

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Pensionister har det lettest med økonomien

22. september 2016

51 pct. af danske folkepensionister og efterlønsmodtagere lever i husstande, der har let eller meget let ved at få pengene til at slå til. Det tilsvarende tal for beskæftigede er 46 pct. Disse grupper har samtidig en lav andel, der svarer, at de har svært eller meget svært ved at få pengene til at slå til. Her er tallene 5 pct. for pensionister og 7 pct. for beskæftigede. Til sammenligning har 29 pct. af studerende det let eller meget let med økonomien, mens 17 pct. har det svært eller meget svært. Blandt de ikke-beskæftigede har 24 pct. det let eller meget let, mens 28 pct. har det økonomisk svært eller meget svært.

Indikatorer for velfærd  2015

22. september 2016 - Nr. 403

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Indikatorer for velfærd

Kontakt

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgelsen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Man skal derfor være varsom med tolkningen af resultaterne og især ved sammenligninger over tid. Undersøgelsen er del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i visse andre lande. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Kun en meget begrænset del af undersøgelsen offentliggøres af Danmarks Statistik, men EU's statistiske kontor, Eurostat, offentliggør en lang række detaljer om situationen i EU-landene.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)

Del sidens indhold
Antallet af lønmodtagere er stort set uændret i juli

21. september 2016

Med 100 færre lønmodtagere i juli end i juni er det første gang siden foråret 2013, at lønmodtagerbeskæftigelsen ikke stiger fra én måned til den næste. Dette modsvares af opbremsningen af faldet i bruttoledigheden i juli måned, se Nyt fra Danmarks nr. 364. I juli 2016 var der 111.800 flere personer, der havde et lønmodtagerjob end i april 2013. 2.653.100 personer havde et lønmodtagerjob i juli. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juli 2016

21. september 2016 - Nr. 398

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
DONG reducerer, og Brexit øger offentlig nettogæld

21. september 2016

Det offentliges finansielle nettogæld faldt med 19,4 mia. kr. i andet kvartal 2016. Perioden blev domineret af to store begivenheder, børsnoteringen af DONG 9. juni og Brexit 23. juni. Børsnoteringen af DONG medførte store kursstigninger i statens aktieportefølje, og dermed et fald i nettogælden. Brexit trak i modsat retning via en øget efterspørgsel efter danske statsobligationer. Usikkerheden i perioden op til og umiddelbart efter Brexit fik investorerne til at søge mod mere sikre aktiver, herunder danske statsobligationer, der udgør hovedparten af de offentlige passiver. Dette gav isoleret set en stigning i nettogælden. De to begivenheder førte begge til kursstigninger, men aktiverne steg mere end passiverne, så nettogælden alt i alt faldt.

Offentligt kvartalsregnskab  2. kvt. 2016

21. september 2016 - Nr. 400

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2016

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
De tusind største virksomheder beskæftiger 50 pct.

21. september 2016

I 2014 udgjorde de tusind største virksomheder i Danmark, såvel koncerner som enkeltstående firmaer målt på antal ansatte, 1 pct. af alle virksomheder, men beskæftigede 50 pct. af alle privatansatte, udbetalte 52 pct. af lønnen, bidrog med 53 pct. af værditilvæksten, stod for 61 pct. af den private sektors investeringer og 69 pct. af vareeksporten. De fire største virksomheder havde alle over 10.000 ansatte; den mindste ca. 140. Af top-1.000 virksomhederne var 746 koncerner, mens 254 var enkeltstående firmaer.

Koncerner i Danmark  2014

21. september 2016 - Nr. 399

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. september 2018

Alle udgivelser i serien: Koncerner i Danmark

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er registerbaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Det Erhvervsstatistiske Register, Generel Firmastatistik og årsregnskaber. Offentlig virksomhed mv. ekskluderes. En koncern er en gruppe af danske firmaer (to eller flere), som er knyttet sammen på baggrund af et direkte eller indirekte ejerskab større end 50 pct., eller hvis der er kontrollerende indflydelse. Danske firmaer, der er forbundet gennem udenlandske firmaer, opfattes således også som koncernforbundne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Koncerner i Danmark

Del sidens indhold
Antallet af fremmedadoptioner er faldet

20. september 2016

Kun 107 børn blev i 2015 adopteret til forældre, de ikke kendte i forvejen, mod 139 børn i 2014. I 2009, som de seneste offentliggjorte adoptionstal er fra, blev 464 børn adopteret ved såkaldt anonym fremmedadoption - dvs. fire gange så mange som i 2015. I 2015 kom 98 af de fremmedadopterede børn fra udlandet, mens det i 2014 gjaldt 123 børn. Begge år kom de fleste udenlandske børn fra Sydafrika - 28 børn i 2014 og 25 børn i 2015.

Adoptioner  2015

20. september 2016 - Nr. 396

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Adoptioner

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Statistikken er baseret på indberetning af adoptioner fra Ankestyrelsen koblet med data fra befolkningsregisteret.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Inflationen er nul i Danmark, mens EU er 0,3 pct.

20. september 2016

I august var inflationen i Danmark 0,0 pct. I EU var inflationen 0,3 pct., mens den i euroområdet var 0,2 pct. Måneden før var inflationen 0,1 pct. i Danmark, mens den var 0,2 pct. i både EU og euroområdet. I EU er det priser på teletjenester og fjernvarme, der bidrager mere til inflationen end i Danmark. I Danmark er det især leje af sommerhuse og tjenester i forbindelse med kultur, der bidrager mere til inflationen end i EU. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, hvilket er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i august 0,5 pct. i Danmark, 0,7 pct. i EU og 0,8 pct. i euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  august 2016

20. september 2016 - Nr. 397

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Det lønner sig at være mand og arbejde med penge

16. september 2016

Lønmodtagere på det danske arbejdsmarked havde i 2015 en gennemsnitlig timeløn på 252 kr. For kvinder var den 233 kr. og for mænd 269 kr. Mænd tjente således i gennemsnit 36 kr. mere i timen end kvinder, svarende til 15 pct. I to tredjedele af alle arbejdsfunktioner blandt almindelige lønmodtagere uden ledelsesansvar tjente mænd i gennemsnit mindst 5 pct. mere end kvinder. Lønforskellen i mændenes favør var særligt stor inden for arbejdsfunktioner, der er kendetegnet af høje lønninger, fx inden for finans og økonomi, marketing og PR, samt advokater, dommere og læger.

Lønstruktur  2015

16. september 2016 - Nr. 394

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Lønstruktur

Kontakt

Bao Chau Do, tlf. 30 62 50 74

Sam Blanch, tlf. 23 63 60 44

Kilder og metode

Begrebet løngab angiver forskellen mellem mænds og kvinders løn set i forhold til mænds løn, ud fra den standardberegnede timefortjeneste. Begrebet månedsløn har den tekniske betegnelse standard¬beregnet månedsfortjeneste. Lønbegrebet udledes af den standardberegnede timefortjeneste ved at opregne til månedsfortjeneste på baggrund af en 37 timers arbejdsuge. Den standardberegnede månedsfortjeneste beregnes ved at gange den standardberegnede timefortjeneste med 160,33. Den standardberegnede timefortjeneste inkluderer grundløn, kvalifikations- og individuelle tillæg, pension, feriebetalinger og særlig feriegodtgørelse, personalegoder, genetillæg og uregelmæssige betalinger såsom engangstillæg og bonus. I datagrundlaget i denne artikel indgår unge lønmodtagere under 18 år eller elever ikke. Arbejdsfunktioner i statistikbanken er baseret på Disco-08 klassifikationen, der kan findes på www.dst.dk/disco-08. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønstruktur

Del sidens indhold
Mere gods på vejene

16. september 2016

Danske lastbilers transportarbejde (gods gange distance) steg 12 pct. fra andet kvartal 2015 til andet kvartal 2016. Det samlede transportarbejde i andet kvartal var på 4,3 mia. tonkm. Det samlede transportarbejde er i det seneste løbende år steget 2,6 pct. i sammenligning med det foregående år.

Godstransport med danske lastbiler  2. kvt. 2016

16. september 2016 - Nr. 395

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2016

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Prisen på danske og importerede varer stiger

15. september 2016

Det samlede producentprisindeks for varer steg med 1,6 pct. i tre-måneders perioden juni-august 2016 i forhold til de foregående tre måneder marts-maj 2016. I samme periode steg importprisindekset for varer med 0,5 pct. Siden august 2015 er producentprisindekset for varer faldet med 1,9 pct., mens importprisindekset er faldet med 1,3 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  august 2016

15. september 2016 - Nr. 393

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Vi ser lyst på fremtiden

15. september 2016

Danskerne er i det store og hele rigtig godt tilfredse med deres liv, og de har en stærk tro på fremtiden. På en skala mellem 0 og 10 scorer den voksne danske befolkning i gennemsnit 7,5 på tilfredshed her og nu, mens de fem år frem i tiden forventer en gennemsnitlig tilfredshed på 8,2.

Livskvalitetsindikatorer  2015

15. september 2016 - Nr. 391

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Livskvalitetsindikatorer

Kontakt

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Livskvalitetsundersøgelsen bygger på skemainterview af voksne danskere. Resultaterne bliver sammenholdt med anden fakta om for eksempel danskernes indkomst, helbred, uddannelse og arbejde.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Livskvalitetsindikatorer
Firmaernes samlede salg steg fra maj til juli

14. september 2016

Firmaernes samlede salg steg med 1,8 pct. i månederne maj til juli sammenlignet med månederne februar til april. Firmaernes indenlandske salg steg i samme periode med 1,4 pct. Opgørelsen af salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  juni og juli 2016

14. september 2016 - Nr. 390

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Mælkeproduktionen stiger trods lavere pris

14. september 2016

Efter mælkekvotens ophør 1. april 2015 er mælkeproduktionen øget i Danmark, men i samme periode er mælkeprisen faldet. Den samlede mælkeproduktion steg 0,9 pct. i 2. kvartal i forhold til samme kvartal sidste år, mens den økologiske mælkeproduktion steg med 9,7 pct. I andet kvartal var 9,3 pct. af mælken økologisk.

Animalsk produktion (kvt.)  2. kvt. 2016

14. september 2016 - Nr. 388

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2016

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Bytteforhold er det ringeste siden 2005

14. september 2016

Jordbrugets bytteforhold er forringet med 12,9 pct. i andet kvartal 2016 i forhold til samme kvartal sidste år. Dermed er bytteforholdet det ringeste i hele perioden, der måler tilbage til 2005. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen. Priserne på jordbrugets salgsprodukter faldt med 12,5 pct. i forhold til samme kvartal sidste år, mens det samlede prisindeks for forbrug og investeringer steg med 0,5 pct. Det samlede fald i salgspriserne skyldes især animalske salgsprodukter, der udgør 72 pct. af det samlede salg. Her var det særligt priserne på pelsskind, der med næsten en halvering af prisen, som trak salgspriserne ned.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  2. kvt. 2016

14. september 2016 - Nr. 389

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2016

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Nye biler kører 7,5 km længere pr. liter end i 2006

13. september 2016

I de seneste ti år har danskerne fået mange flere små biler, flere kører på diesel, og rigtig mange leaser nu deres bil. Sammen med bilernes tekniske udvikling har disse faktorer ændret de nye bilers gennemsnitlige energieffektivitet markant. Set under et kører de nye biler i 2016 23,2 km/l mod 15,7 km/l for ti år siden. De nye personbiler, som husholdningerne har leaset i år, kører i gennemsnit 26,0 km på en liter brændstof, mens deres købte biler kører 23,1 km/l. For ti år siden kørte deres leasede biler kun 14,9 km/l, mens deres købte biler kørte 15,9 km/l.

Energieffektiviteten for nyregistrerede biler  2016

13. september 2016 - Nr. 385

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2017

Alle udgivelser i serien: Energieffektiviteten for nyregistrerede biler

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Målet for energieffektiviteten km/l er fastlagt i et EU-regelsæt, som også fastsætter standardiserede målinger, som alle nye personbiler skal gennemgå. Målet er et sammenvejet udtryk for brændstoffor-bruget for en fast kombination af kørselstyper og -længder (by- og landevejskørsel mv.) med bestemte hastigheder. Emissionsmålingerne er ligeledes EU-fastlagte..

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Særligt unge elever falder fra erhvervsuddannelser

13. september 2016

De yngste studerende falder oftest fra på erhvervsuddannelserne. Blandt de studerende, som var op til 19 år, da de begyndte deres erhvervsuddannelse i 2010, var 40 pct. faldet fra fem år senere. 32 pct. af de studerende, som begyndte deres erhvervsuddannelse, da de var mellem 30-34 år, var faldet fra fem år senere. Af de 51.116 studerende, der i 2010 begyndte en erhvervsuddannelse, havde 37 pct. inden for fem år forladt gruppen af erhvervsuddannelser uden at have fuldført en erhvervsuddannelse. 11 pct. af tilgangsårgangen er stadig i gang, mens 52 pct. havde fuldført en erhvervsuddannelse. Generelt har fem-års-frafaldet for de studerende, der påbegynder i gruppen af erhvervsuddannelser, været stigende. 30 pct. for 2005 årgangen, 37 pct. for 2010 årgangen.

Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper  2014/2015

13. september 2016 - Nr. 387

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Tallene stammer fra overgangsregistret, som er en bearbejdet version af Elevregistret. Overgangsregistret ser på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser. Uddannelsesskift inden for en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. Uddannelsesstatus opgøres i gruppen efter et og fem år i forhold til studiestart i gruppen. Opgøres frafaldet over en længere periode, vil andelen af studerende, der gennemfører eller falder fra derfor ændre sig. I forbindelse med den årlige opdatering af tallene vil der erfaringsmæssigt ske ændringer i tallene tilbage i tiden. Fx kan studerende som har afbrudt en uddannelsesgruppe skifte status fra afbrudt til igangværende, når der indberettes nye tal næste år. Særligt de seneste år må derfor betragtes som foreløbige.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overgangsregistret
Hver femte er ansat i et udenlandsk ejet firma

13. september 2016

19 pct. af lønmodtagerne i den private sektor var i 2014 ansat i et udenlandsk ejet firma. Det er den samme andel som i 2013. De næsten 3.900 udenlandsk ejede firmaer i Danmark udgjorde 1 pct. af det samlede antal firmaer og beskæftigede 263.000 fuldtidsansatte i 2014. Omsætningen var på 822 mia. kr., hvilket svarer til 23 pct. af den samlede omsætning i den private sektor.

Tabeller fra Statistikbanken

Oversigt i Statistikbanken


                    Udenlandsk ejede firmaer

branche, land og enhed

2019-2023


                    Udenlandsk ejede firmaer

lande og enhed

2019-2023

Vis flere »
« Minimer
Publikationer

Arbejdssteder og job

Erhvervslivet og verdensmålene
                    8. oktober 2020
                

Erhvervslivet og verdensmålene - Danmark og nabolande
                    4. marts 2022
                

Nordic countries in Global Value Chains
                    12. januar 2017
                

Små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering
                    18. november 2015
                

The Danish business sector and the sustainable development goals
                    27. januar 2021
                

65 år i tal - Danmark siden 2. verdenskrig
                    29. april 2014
                

Anden information

Se også emnesiden

Seneste nyt om
                Internationale virksomheder
            

20. januar 2026

2. oktober 2025

21. august 2024

15. august 2024
Hovedstaden løber med jobbene

12. september 2016

Kun landsdelene Byen København og Københavns omegn har nu et højere antal lønmodtagere end før finanskrisen. Lønmodtagerbeskæftigelsen toppede i starten af 2008 og siden første kvartal 2008 er antallet af lønmodtagere steget med 31.700 i Byen København, svarende til en stigning på 7,7 pct. og med 10.300 i Københavns omegn, svarende til en stigning på 3,2 pct. I alle øvrige landsdele er antallet af lønmodtagere faldet, og i landsdelene Bornholm og Vest- og Sydsjælland har der været en nedgang på mere end 10 pct. Tallene i denne offentliggørelse er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  2. kvt. 2016

12. september 2016 - Nr. 383

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Forbrugerpriserne steg mindre i august

12. september 2016

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,2 pct. i august i forhold til samme måned sidste år. I juli var den årlige stigning i forbrugerprisindekset 0,3 pct. I forhold til sidste måned har lavere årlige prisændringer på bl.a. leje af sommerhuse, bøger og flyrejser trukket årsstigningen ned. I august steg priserne på tjenester, som udgøres af bl.a. husleje, tandlæge, transport- og kulturtjenester, forsikringer samt bankgebyrer, med 1,6 pct. i forhold til samme måned sidste år. I samme periode faldt priserne på varer, som udgøres af bl.a. mad, tøj, møbler, biler, benzin og elektronik, med 1,1 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  august 2016

12. september 2016 - Nr. 382

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Fortsat faldende offentlig beskæftigelse

12. september 2016

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service faldt fra første til andet kvartal 2016 med 1.500 beskæftigede omregnet til fuld tid. Det er et fald på 0,2 pct. Den offentlige beskæftigelse var dermed 31.300 lavere, end da den var på sit højeste niveau nogensinde for seks år siden. Alle tallene er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  2. kvt. 2016

12. september 2016 - Nr. 384

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Flere tyske gæster i feriehusene

9. september 2016

Korrigeret for normale sæsonudsving steg antallet af overnatninger i udlejede feriehuse i juli med 1,4 pct. sammenlignet med måneden før. Stigningen skyldes 2,1 pct. flere udenlandske overnatninger og 0,8 pct. færre danske overnatninger end måneden før. Stigningen kommer udelukkende fra det tyske marked, som er meget vigtigt for danske feriehusudlejere.

Feriehusudlejning  juli 2016

9. september 2016 - Nr. 381

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Sjælland har højeste og laveste kontanthjælpsandel

9. september 2016

Opgørelsen var desværre fejlbehæftet pga. indberetning af forkerte visitationskategorier for kontanthjælpsmodtagere. Se den samtidige revision af Nyt nr. 410 Arbejdsløsheden august 2016. Alle rettelser er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Nordsjælland var i juni den landsdel, der havde den laveste andel modtagere af kontanthjælp, idet 3,8 pct. af befolkningen mellem 16 og 64 år modtog kontanthjælp. Derefter kommer Østsjælland med 4,0 pct. og Vestjylland med 4,1 pct. Størst andel af kontanthjælpsmodtagere var der i Vest- og Sydsjælland med 6,0 pct. af befolkningen, efterfulgt af Fyn med 5,6 pct. og Bornholm med 5,2 pct. I hele landet modtog 4,9 pct. af befolkningen kontanthjælpsydelser.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  2. kvt. 2016

9. september 2016 - Nr. 380

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2016

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Hoteller sætter juli-rekord på syvende år

9. september 2016

Antallet af overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem faldt samlet med 0,7 pct. i juli sammenlignet med måneden før, når man korrigerer for normale sæsonudsving. Hotellerne havde en stigning på 0,9 pct., mens overnatningerne i feriecentre faldt med 5 pct. På trods af det samlede fald i juli er der flere overnatninger end sidste år, og dermed fortsætter de senere års jævnt stigende tendens. Set i faktiske tal havde hotellerne 1 pct. flere overnattende gæster end sidste år, hvilket er en stigning til et nyt rekordniveau for 7. år i træk i årets travleste måned.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  juli 2016

9. september 2016 - Nr. 379

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Importen af varer falder - eksporten er uændret

8. september 2016

I juli var eksporten uændret, mens importen faldt 2,2 pct. Den uændrede eksport dækker dog over øget eksport af maskiner, mens salget af kemikalier og kemiske produkter, herunder lægemidler, faldt. Set over de seneste tre måneder er eksporten af lægemidler dog steget. Bortset fra en stigning i importen af halvfabrikata var der nedgang i importen inden for alle varegrupper. Overskuddet på handelsbalancen var i juli på 8,2 mia. kr. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  juli 2016

8. september 2016 - Nr. 374

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Andelen af ledige stillinger er uændret

8. september 2016

Den sæsonkorrigerede andel af ledige stillinger var i andet kvartal på 1,8 pct. og dermed uændret i forhold til kvartalet før. Antallet af ledige stillinger steg med 200 og var i andet kvartal på 29.200. I forhold til samme kvartal året før er andelen af ledige stillinger steget med 0,3 procentpoint. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger  2. kvt. 2016

8. september 2016 - Nr. 375

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2016

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Overskuddet steg en smule i juli

8. september 2016

I juli var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 12,1 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 0,3 mia. kr. i forhold til juni. Stigningen skyldes især et øget overskud på varer som følge af, at importen faldt 1,0 mia. kr., mens eksporten faldt 0,5 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  juli 2016

8. september 2016 - Nr. 376

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Industriproduktion når højeste niveau i otte år

8. september 2016

Den samlede industriproduktion steg med 1,9 pct. i juli og er nu på niveau med april 2008, som er det højeste niveau hidtil. Industriproduktionen i Tyskland og Holland har ligeledes nået et niveau, der er på højde med niveauet fra midten af 2000'erne, mens Sverige og Storbritanniens industriproduktion fortsat ligger under dette niveau. Produktionen i perioden maj-juli er 1,2 pct. højere end i perioden februar-april. Produktionen var 3,4 pct. større end i juli 2015 i faktiske tal.

Industriens produktion og omsætning  juli 2016

8. september 2016 - Nr. 378

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Bilsalget stagnerer på et højt niveau

8. september 2016

Tilgangen af nye personbiler i august var på 17.900, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 1 pct. færre end i juli. Tilbagegangen var jævnt fordelt på husholdningerne og erhvervene. Tilgangen af nye biler i perioden juni-august var 1 pct. lavere end i marts-maj. Tilgangen til husholdningerne steg med 1 pct., mens den til erhvervene faldt 3 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  august 2016

8. september 2016 - Nr. 377

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Lønmodtagere med høj indkomst arbejder mest

7. september 2016

Den faktiske ugentlige arbejdstid var i andet kvartal 2016 på 38,2 timer i alt blandt lønmodtagere ansat på fuld tid, mens den aftalte ugentlige arbejdstid var 37,7 timer. Jo højere løn blandt fuldtidsansatte lønmodtagere desto højere var den faktiske og den aftalte ugentlige arbejdstid. Fuldtidsansatte lønmodtagere udgjorde 74 pct. af lønmodtagerne. Den aftalte ugentlige arbejdstid dækker over det antal timer, der ifølge personen er aftalt med arbejdsgiver, og den faktiske ugentlige arbejdstid er det konkrete timeantal, som personen angiver at have arbejdet i referenceugen. Her er eksempelvis taget hensyn til fravær til lægebesøg, overtidsarbejde o.l. i opgørelsen. Dette viser tal fra den kvartalsvise arbejdskraftundersøgelse, AKU.

Arbejdskraftundersøgelsen (tema)  2. kvt. 2016

7. september 2016 - Nr. 372

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (tema)

Kontakt

Wendy Takacs Jensen, tlf. 51 79 47 14

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper i alle europæiske lande. Der er siden 2010 blevet spurgt ind til sort arbejde i Arbejdskraftundersøgelsen én gang årligt. Metoden til at afgrænse sort arbejde er i overensstemmelse med Nationalregnskabets metode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Brug af jernbane til godstransport stiger

7. september 2016

Sidste år blev det samlede godstransportarbejde på jernbane 2,6 mia. tonkm, hvilket er en stigning på 6 pct. siden 2014. De danske virksomheder sendte mere gods med jernbanen, hvilket gav en stigning i transportarbejdet i national transport på 20 pct. og i den internationale transport fra Danmark på 30 pct. Langt hovedparten af jernbanegodset på danske skinner er dog fortsat transit gennem Danmark (82 pct.). Jernbanen håndterer kun omkring 3 pct. af Danmarks samlede nationale og internationale godsmængder, hvor lastvognstrafikken står for 63 pct. 1 tonkm er det transportarbejde, der udføres, når 1 ton gods flyttes 1 kilometer.

Jernbanetransport (år)  2015

7. september 2016 - Nr. 373

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2017

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (år)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km. Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jernbanetransport
Niveauet for konkurser er stadig lavt i august

6. september 2016

Der var 187 konkurser i august blandt aktive virksomheder mod 182 i juli, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 2 pct. flere. I perioden juni-august var der 16 pct. færre konkurser end i de foregående tre måneder. Der er over de seneste tre måneder gået 11 pct. færre job tabt i gennemsnit hver måned i de virksomheder, som er blevet ramt af konkurs end i de foregående tre måneder. I august gik der 811 fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt, hvilket er 40 pct. færre end i juli.

Konkurser  august 2016

6. september 2016 - Nr. 370

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Lidt færre tvangsauktioner

6. september 2016

I august blev der bekendtgjort 206 tvangsauktioner mod 218 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Det svarer til et fald på 6 pct. I perioden juni-august 2016 var der 722 tvangsauktioner mod 712 i marts-maj 2016. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  august 2016

6. september 2016 - Nr. 369

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Omkostninger til boligbyggeri stiger

6. september 2016

De samlede omkostninger ved nybyggeri af boliger er steget med 0,5 pct. fra første kvartal til andet kvartal 2016. I samme periode steg byggeomkostningerne for etageboliger med 0,7 pct., mens byggeomkostningerne for enfamiliehuse steg med 0,4 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  2. kvt. 2016

6. september 2016 - Nr. 371

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2016

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Virksomhedernes e-salg stiger støt

1. september 2016

E-salg udgør en støt stigende andel af omsætningen i virksomheder med mindst ti ansatte. I 2012 var andelen 16. pct., og i 2015 steg den til 23 pct. Størstedelen kommer fra EDI-salg, som udgør 16 pct. af den samlede omsætning, mens web-salg genererer 7 pct. I begge tilfælde er bidraget til virksomhedernes samlede omsætning dog steget de seneste år, hvor EDI-salg bidrog med 14 pct. og web-salg med 5 pct. i 2014. EDI-salg er fra ordrer afgivet automatisk fra virksomhed til virksomhed via system-til-system løsninger, mens web-salg er fra ordrer afgivet af private og virksomheder via hjemmesider eller apps.

It-anvendelse i virksomheder  2016

1. september 2016 - Nr. 368

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. september 2017

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder

Kontakt

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Kilder og metode

It-anvendelse i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca. 4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke-finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Storkøkkeners økologisalg indhenter detailhandlen

31. august 2016

Denne offentliggørelse er fejlbehæftet. Der var desværre fejl i dataleverancerne til Danmarks Statistik for opgørelserne 2015 og 2016. Resultater for 2015 er nedjusteret med 14 pct. og 2016 er nedjusteret 15 pct. Rettede tal kan findes på www.statistikbanken.dk/oeko7 og /oeko8.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Salget af økologiske føde- og drikkevarer til foodservice udgjorde 1.661 mio. kr. i 2015 - en markant stigning på 27 pct. i forhold til 2014. Økologiske varer udgjorde 7,6 pct. af det samlede salg af madvarer til foodservice i 2015. Dermed begynder foodservicesektoren at indhente detailhandlen, hvor den økologiske andel af fødevaresalget var 8,4 pct. i 2015. Foodservice omfatter servering af mad fra køkkener i institutioner, restauranter, kantiner, caféer, udbringning mv.

Salg af økologiske varer til foodservice  2015

31. august 2016 - Nr. 367

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. august 2017

Alle udgivelser i serien: Salg af økologiske varer til foodservice

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Kurt-Kristian Bech, tlf. 51 16 91 99

Kilder og metode

Der er en vis usikkerhed knyttet til resultaterne, da ikke alle virksomheder kender den økologiske omsætning præcist. Salget fordelt på kundegrupper er baseret på skøn fra virksomhederne. Tal for seneste periode er foreløbige frem til næste offentliggørelse. Fødevarestyrelsens økologiske spisemærke viser andelen af økologiske indkøbte føde- og drikkevarer: guld (90-100 pct.), sølv (60-90 pct.) og bronze (30-60 pct.). Antal spisemærker siger ikke noget om størrelsen af spisestederne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Salg af føde- og drikkevarer til foodservice