oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Overnatninger genvinder halvdelen af det tabte

10. februar 2022

Overnatningerne på hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem og i lystbådehavne er på vej tilbage efter COVID-19. Samlet var der 29,6 mio. overnatninger i 2021, hvilket er en fremgang på 20 pct. i forhold til 2020. Med fremgangen er overnatningerne tilbage på niveau med 2013, og har dermed genvundet knap halvdelen af de tabte overnatninger siden rekord-niveauet i 2019. Det er især hotellerne, der kæmper for at komme tilbage på det tidligere niveau. Trods en fremgang på 33 pct. fra 2020 til 2021 endte hotellerne 2021 med et fald på 5,4 mio. overnatninger i forhold til 2019. Campingpladserne oplevede derimod en fremgang på 900.000 overnatninger fra 2019 til 2021. Feriehusene endte med rekordår i 2021, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:38.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  december 2021

10. februar 2022 - Nr. 40

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Færre begyndte på en bachelor i 2021

9. februar 2022

26.700 personer påbegyndte en bacheloruddannelse i 2021. Det er det laveste antal nye studerende på bacheloruddannelser siden 2010. Det højeste antal nye studerende på bacheloruddannelser var i 2013, hvor 29.500 personer begyndte. På øvrige typer videregående uddannelser (korte og mellemlange) var der i 2021 flere nye studerende end i 2020. 33.000 personer påbegyndte en mellemlang videregående uddannelse, hvilket er ny rekord.

Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark  2020/2021

9. februar 2022 - Nr. 36

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Tallene stammer fra Elevregistret. Ph.d.-uddannelser indgår ikke i tallene. Bacheloruddannelser inkluderer ikke professionsbacheloruddannelser, da disse registreres under mellemlange videregående uddannelser. Tallene for det seneste år er foreløbige og erfaringsmæssigt sker der en korrektion i forbindelse med næste års indberetning. Se nærmere information på emnesiden Fuldtidsuddannelser, i statistikdokumentationerne grundskoleuddannelser, erhvervsuddannelser, gymnasiale uddannelser, korte videregående uddannelser, mellemlange videregående uddannelser og bachelor og lange videregående uddannelser, på Uddannelsesstatistikkens manual (pdf), og i notatet Dokumentation af dataindsamlingen til Elevregistret (pdf).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bachelor og lange videregående uddannelser

Erhvervsuddannelser

Grundskoleuddannelser

Gymnasiale uddannelser

Korte videregående uddannelser

Mellemlange videregående uddannelser

Del sidens indhold
Eksporten faldt i december

8. februar 2022

I december faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 2,1 pct. Den samlede import steg med 1,0 pct. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget 9,5 pct., mens importen er steget 7,6 pct. Overskuddet på betalingsbalancens løbende poster faldt i december med 4,3 mia. kr. til 18,0 mia. kr. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  december 2021

8. februar 2022 - Nr. 33

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Færre søer i svinebestanden

8. februar 2022

Bestanden af søer i Danmark var 1.020.000 stk. 1. januar 2022, hvilket er 1,4 pct. lavere end på samme tidspunkt sidste år. Heraf var der 207.000 diegivende søer, som i gennemsnit havde 12,5 pattegrise, dvs. 2.592.000 pattegrise. Strukturelt har den danske sobestand svinget i et snævert interval mellem 997.000 og 1.051.000 søer de seneste ti år.

Svinebestanden  1. januar 2022

8. februar 2022 - Nr. 35

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. august 2022

Alle udgivelser i serien: Svinebestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Svinebestanden bliver opgjort på grundlag af en stikprøvetælling blandt alle landbrugsbedrifter med svin. Bestanden kan være påvirket af forskydninger i slagtningerne i forbindelse med helligdage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Svinebestanden

Del sidens indhold
Industrien er kommet godt igennem pandemien

8. februar 2022

Siden februar 2020, som var den sidste måned før COVID-19 pandemien for alvor ramte Europa og USA, er industriproduktionen i Danmark steget med 8,9 pct. i december, hvilket er højere end både USA, Storbritannien, Tyskland, Sverige og det samlede EU-27 (uden Storbritannien). Produktionen i USA ligger 2,0 pct. over februar 2020, mens den i Sverige og det samlede EU ligger hhv. 4,6 og 0,9 pct. over. Den tyske industriproduktion ligger 8,0 pct. under februar 2020, mens produktionen i Storbritannien ligger 2,2 pct under. Dermed ser det ud til, at den danske industri er kommet relativt bedst ud af pandemien på trods af produktionsfaldet i december. Det kan hænge sammen med det faktum, at medicinalindustrien udgør 20,1 pct. af den danske industri. Storbritannien, Tyskland, Sverige samt det samlede EU har ikke offentliggjort tal for december ved udarbejdelsen af denne opgørelse, og sammenligningerne er derfor baseret på tal for november.

Industriens produktion og omsætning  december 2021

8. februar 2022 - Nr. 34

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Færre konkurser og tabte job i januar

7. februar 2022

Der var 176 erklærede/kundgjorte konkurser i januar blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 7,0 pct. færre end i december. Konkurserne medførte 555 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 20,0 pct. færre end i december. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden november-januar var 7,8 pct. højere end i august-oktober, mens jobtabet var 3,9 pct. højere. Afviklingen af iværksætterselskaberne fra 15. oktober har vist sig i form af et betydeligt antal tvangsopløsninger i januar, men endnu ikke i form af konkurser.

Konkurser  januar 2022

7. februar 2022 - Nr. 32

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Det lave antal af tvangsauktioner fortsætter i 2022

4. februar 2022

Med 105 tvangsauktioner i januar mod 96 måneden før er antallet af tvangsauktioner steget med 9 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. På trods af stigningen i januar fortsætter det lave niveau af tvangsauktioner, som man så i 2021, ind i 2022. Ser man på de to seneste tremånedersperioder, lå det samlede antal tvangsauktioner i november 2021 - januar 2022 på 305 mod 340 tvangsauktioner i perioden august-oktober 2021.

Tvangsauktioner  januar 2022

4. februar 2022 - Nr. 30

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Fald i det fuldførte byggeri i fjerde kvartal

4. februar 2022

Det samlede fuldførte etageareal i fjerde kvartal 2021 endte på 1,83 mio. m2, hvilket er et fald på 1 pct. i forhold til tredje kvartal. Faldet ses i fuldførelsen af beboelsesbygninger og erhvervsbygninger, mens de øvrige bygningstyper steg. Der blev fuldført 8.703 boliger i fjerde kvartal, hvilket er et fald på 4 pct. i forhold til tredje kvartal. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving, medmindre andet er angivet. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, men opgørelsen af den seneste byggeaktivitet skal generelt tages med forbehold, da datagrundlaget er usikkert.

Byggeaktivitet  4. kvt. 2021

4. februar 2022 - Nr. 31

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Byggeaktivitet

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten
Ledigheden faldt yderligere i december

31. januar 2022

Fra november til december faldt ledigheden med 9.400 til 70.900 personer. Det svarer til et fald i ledighedsprocenten fra 2,8 til 2,5 pct. af arbejdsstyrken, hvilket er det laveste niveau siden september 2008. Ledigheden er nu mere end halveret siden den toppede i maj 2020 under den første bølge af COVID-19. Faldet i december skyldes 8.800 færre ikke-aktiverede og 600 færre aktiverede ledige. Ledigheden i december ligger ekstraordinært lavt som følge af ændret mønster for ferieafholdelse foranlediget af den nye ferielovgivning.

Arbejdsløsheden (md.)  december 2021

31. januar 2022 - Nr. 28

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Boligpriserne stiger mindre nu end i foråret 2021

31. januar 2022

På landsplan var den årlige prisstigning på enfamiliehuse i november på 4,2 pct., mens priserne på ejerlejligheder steg 3,4 pct., når prisudviklingen måles i forhold til samme måned året før. Det er en noget lavere prisstigning end i foråret 2021, hvor den årlige boligprisstigning toppede under COVID-19 perioden med 17 pct. for enfamiliehuse og 15 pct. for ejerlejligheder. Der har været årlige prisstigninger på både enfamiliehuse og ejerlejligheder i alle årets første elleve måneder. Det seneste årlige prisfald på enfamiliehuse var i marts 2020 med et fald på 0,4 pct. For ejerlejligheder var det seneste årlige prisfald i august 2019 med et fald på 0,6 pct.

Ejendomssalg (md.)  november 2021

31. januar 2022 - Nr. 29

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Manglen på arbejdskraft i industrien når nye højder

28. januar 2022

Andelen af virksomheder, der melder om mangel på arbejdskraft i industrien, steg fra 38 pct. i fjerde kvartal 2021 til 42 pct. i første kvartal 2022 og slog dermed endnu engang rekorden. Manglen på arbejdskraft er dog ulige fordelt mellem industribrancherne, hvilket ses i figuren nedenfor, som dækker de fem industribrancher med flest beskæftigede. For bygge- og anlægsbranchen steg andelen fra 41 pct. til 46 pct. og nærmer sig dermed igen efterårets rekordniveauer. I serviceerhvervet faldt andelen en smule fra 38 til 35 pct. Her var det primært turismebranchen, der trak ned med et dyk fra 52 til 33 pct., men det er også en branche, der er særligt påvirket, når der sker ændringer i de COVID-19-relaterede restriktioner.

Konjunkturbarometer for erhvervene  januar 2022

28. januar 2022 - Nr. 27

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Antallet af anmeldte indbrud falder fortsat

27. januar 2022

I de senere år har der været en faldende tendens i anmeldte indbrud. Dette fortætter i årets fjerde kvartal hvor der var 6.840 anmeldelser, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det svarer til et fald på 12 pct. i forhold til tredje kvartal. Fordelt på de tre indbrudskategorier, er indbrud i beboelser faldet med 17 pct., indbrud i ubeboede bebyggelser faldet med 11 pct. og indbrud i forretning, virksomhed mv. faldet med 4 pct. Udviklingen i anmeldelsesstatistikken under COVID-19 krisen i 2020 og 2021 har udløst større udsving i forhold til det normale forløb, hvorfor de sæsonkorrigerede tal er forbundet med større usikkerhed end normalt. Se mere herom i statistikdokumentationen.

Kriminalitet (kvt.)  4. kvt. 2021

27. januar 2022 - Nr. 26

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2022

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Fortsat færre kvæg i Danmark

26. januar 2022

Bestanden af kvæg i Danmark er nu under 1,5 mio. stk. Det seneste år er bestanden faldet 1,3 pct. til 1.479.779 stk., og på 20 år er den faldet 20 pct. På 50 år er den faldet 45 pct., 7. januar 1971 året før Danmark stemte sig ind i EF, var bestanden på 2.678.000 stk. Hundyr, i form af køer og kvier, udgør ca. 85 pct. af bestanden, da langt det meste af kvæget bruges til produktion af mælk. De fleste kvier bliver til malkekøer, mens lidt over halvdelen af tyrene bliver slagtet, inden de er et år gamle. Derudover er der en lille eksport af kvæg til avl, tyrekalve til opfedning samt slagtedyr.

Kvægbestanden  31. december 2021

26. januar 2022 - Nr. 25

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Kvægbestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Kvægbestanden bliver opgjort på grundlag af oplysninger fra Det Centrale Husdyrbrugs-Register (CHR) og Kvægdatabasen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvægbestanden

Del sidens indhold
Detailsalget faldt i december

26. januar 2022

Detailhandlen i december 2021 var samlet set 4,5 pct. lavere end november, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Udviklingen kan være påvirket af, at detailhandlen i december blev pålagt en række restriktioner mod COVID-19, bl.a. genindførelse af arealkrav og mundbind samt øgede samfundssmitte kan have holdt forbrugere hjemme. Den nedadgående tendens i detailhandlen afspejles i forbrugerforventningerne, hvor forbrugerne vurderer, at det fortsat ikke er fordelagtigt at anskaffe større forbrugsgoder, se Nyt fra Danmarks Statistik 2021:462. Konjunkturbarometer for detailhandel viser tilsvarende et fald i virksomhedernes forventning til den fremtidige omsætning, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:1.

Detailomsætningsindeks  december 2021

26. januar 2022 - Nr. 23

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Det ikke-udnyttede arbejdskraftpotentiale er 10 pct.

26. januar 2022

I tredje kvartal 2021 udgjorde det ikke-udnyttede arbejdskraftpotentiale 10,0 pct. af den udvidede arbejdsstyrke i Danmark, og det lå dermed under EU-gennemsnittet på 13,5 pct. Det danske arbejdskraftpotentiale var lavere end i nabolandene Sverige (17,5 pct.) og Finland (16,5 pct.). Spanien (23,8 pct.), Italien (21,9 pct.) og Grækenland (20,2 pct.) havde i tredje kvartal det højeste ikke-udnyttede arbejdskraftpotentiale, mens Tjekkiet havde det laveste potentiale (3,6 pct.). Det viser sæsonkorrigerede tal fra Arbejdskraftsundersøgelsen (AKU) offentliggjort af Eurostat. Definitionen af det ikke-udnyttede arbejdskraftpotentiale kan findes under Kilder og metode.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  3. kvt. 2021

26. januar 2022 - Nr. 24

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Inflationen falder i Danmark og stiger i EU

25. januar 2022

Inflationen i Danmark faldt i december 2021 til 3,4 pct. fra 3,8 pct. i november 2021. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande (uden Storbritannien) fra 5,2 pct. til 5,3 pct. I euroområdet steg inflationen til 5,0 pct. i december fra 4,9 pct. i november. I Danmark er det i høj grad prisændringer på brændstof og fødevarer, der trækker inflationen ned i december i forhold til måneden før. Brændstof trækker også ned i inflationen i EU i forhold til måneden før, men dette mere end opvejes af bl.a. prisstigninger på fødevarer. I Danmark faldt fødevarepriserne fra november til december. Kerneinflationen (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) i Danmark var uændret på 1,5 pct. i december i forhold til måneden før. I samme periode i EU-27 (uden Storbritannien) steg kerneinflationen til 3,1 pct. fra 2,9 pct., og i euroområdet steg den til 2,7 pct. fra 2,6 pct. Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  december 2021

25. januar 2022 - Nr. 22

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2022

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Mere end 2,9 mio. lønmodtagere i november

21. januar 2022

I november 2021 steg antallet af lønmodtagere med 17.000 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,6 pct. sammenlignet med oktober. I november var der dermed 2.915.000 lønmodtagere, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser. Det er 114.000 flere personer med lønmodtagerjob end før den første nedlukning pga. COVID-19. Det svarer til en stigning på 4,1 pct. siden februar 2020.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  november 2021

21. januar 2022 - Nr. 20

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden fortsat negativ

21. januar 2022

Forbrugertilliden for januar måned ligger på minus 1,5, og niveauet er således uændret i forhold til december, hvor den lå på minus 2,1. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er fortsat positiv og ligger på 1,7. Det uændrede niveau for forbrugertilliden kan primært tilskrives en stigning i forbrugernes vurderinger af familiens nuværende økonomiske situation, samt stigningen i købelysten. Samtidig er der et fald i forbrugernes vurdering af Danmarks nuværende økonomiske situation. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  januar 2022

21. januar 2022 - Nr. 21

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Færre elever på musikskolerne i 2020/2021

20. januar 2022

Aktiviteten for de indskrevne elever i landets musikskoler er faldet markant i den seneste sæson. Den samlede aktivitet, som var faldet 3 pct. fra 2018/2019 til 2019/2020, faldt yderligere med knap 9 pct. fra 2019/2020 til 2020/2021. Det er især sammenspil, som har oplevet en tilbagegang - knap 12 pct. - fra forrige til seneste sæson, men også instrumentundervisningen og forskoleholdene har haft betydelig tilbagegange på hhv. 10 pct. og 9 pct. Det er især en vigende tilgang af nye elever, der har drevet nedgangen i aktiviteten. Faldet blandt musikskole-elever, der har haft det samme fag i mindst to år inden sæsonstart, var på 4 pct. mens der for helt nye elever uden foregående musikskoleundervisning var et fald på næsten 16 pct. fra 2019/2020 til 2020/2021. Musikskole-elevernes andel af samtlige børn fra 6 til 16 år faldt i samme periode fra 9,4 pct. til 8,6 pct. Sæsonen 2020/2021 var præget af omfattende nedlukninger af samfundet grundet COVID-19, hvilket kan forklare det markante fald.

Musikskoler  2020/2021

20. januar 2022 - Nr. 19

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Musikskoler

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Statistikken er baseret på spørgeskemaer og indberetninger af administrative data fra landets knap 100 musikskoler, der er kommunale eller modtager kommunalt tilskud. Data for musikskolernes tilskud og udgifter til fx lønninger er indsamlet af Slots- og Kulturstyrelsen. Eleverne er opgjort som såkaldte aktivitetselever, dvs. at det er det samlede antal tilmeldinger til undervisningen, der opgøres uden hensyn til, om det sker som ene- eller holdundervisning.Statistikken afspejler primært elever indskrevet på musikskolernes sang- og instrumentundervisning samt samspils- og forskolehold. Musikskolerne underviser også i institutioner og skoler samt udbyder en række udadvendte informations- og motivationsaktiviteter i fx kulturhuse og på folkebiblioteker. Disse aktiviteter er kun i begrænset omfang dækket af statistikken. For at forbedre beskrivelsen af disse aktiviteter, er der derfor igangsat et udviklingsarbejde med deltagelse af musikskolernes organisationer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Musikskoler

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen steg i fjerde kvartal

20. januar 2022

Byggebeskæftigelsen var i fjerde kvartal 2021 på 188.800 personer, hvilket er en stigning på 1 pct. i forhold til niveauet fra tredje kvartal på 186.800 personer. Byggebeskæftigelsen er den tidligste indikator for beskæftigelsen inden for bygge og anlæg, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske forhold. Efter næsten uafbrudt vækst i byggebeskæftigelsen siden 2013 faldt denne i foråret 2020 grundet kortvarige restriktioner mod COVID-19. Dette fald blev indhentet i slutningen af 2020, hvorefter byggebeskæftigelsen er steget yderligere til det nuværende niveau. Niveauet nærmer det hidtidige topniveau for statistikken fra 2007. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  4. kvt. 2021

20. januar 2022 - Nr. 18

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Forbrugsmønstret før og under COVID-19

19. januar 2022

Året 2020 udmærker sig ved, at landet i lange perioder var lukket ned på grund af COVID-19, hvilket afspejler sig i forbrugsmønsteret for 2020. Det samlede forbrug for en gennemsnitshusstand målt i faste priser faldt i 2020 i forhold til 2018 med 4.700 kr. til 313.400 kr. pr. husstand. Udgiften til transporttjenester, der blandt andet indeholder forbrug til bus, metro og tog, faldt med 47 pct. set i forhold til 2018 for en gennemsnitshusstand. Udgifterne til posten boligbenyttelse lå i 2020 uændret i forhold til 2018. Dette skyldes hovedsageligt, at udgiften til vand og elektricitet faldt blandt andet som følge af de lave priser på især elektricitet i 2020. Nedlukningen af Danmark gjorde, at posten fritid, restauranter mv. for en gennemsnitshusstand faldt med 12 pct. fra 2018 til 2020. Forbruget på fødevarer, beklædning mv. for gennemsnitshusstande var uændret under COVID-19. Selv om forbruget på posten andet var relativ uændret, var det i forhold til 2018 hovedsageligt udgifter til møbler, husholdningsudstyr mv., der steg i 2020. Når man ikke kunne komme ud og rejse, kunne det tyde på, at man anvendte pengene på køb af møbler mv. i stedet.

Forbrugsundersøgelsen  2020

19. januar 2022 - Nr. 17

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

For at lette fortolkningen er forbruget nedskaleret til 1.000 kr., hvilket gør det muligt tydeligere at sammenligne forbrugsmønstre på tværs af husstandstyper. Forbrugsundersøgelsen 2024 er baseret på en stik¬prøve på 2.651 private husstande, og de indsamlede oplysninger er omregnet til pris- og mængdeniveauet i 2024. Yderligere oplysninger om datakilder, metode og beregningsprincipper kan findes i statistikdokumentationen om Forbrugsundersøgelsen samt på emnesiden Forbrugsundersøgelsen. Her kan man også se usikkerhedsberegninger for undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Flest personer i 15 år fik nyt fornavn i 2021

19. januar 2022

I 2021 fik 6.281 personer et nyt fornavn. Det var det højeste antal siden navneloven blev lavet om i 2006, hvor 6.315 personer skiftede fornavn. To ud af tre, der fik et nyt fornavn i 2021, var kvinder. Gennem de seneste 20 år har dette været niveauet for fordelingen mellem mænd og kvinder i forhold til, hvem der har fået et nyt fornavn.

Navne - hele befolkningen  1. januar 2022

19. januar 2022 - Nr. 16

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Navne - hele befolkningen

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Oplysningerne om navne bygger på et udtræk fra CPR. Navnestatistikken omfatter alle personer, der er bosat i Danmark 1. januar.
I CPR-registeret kan man kun have ét efternavn. Resten af de navne, en person har, betragter vi som fornavne. Fornavne adskilt af et mellemrum betragtes som hvert sit selvstændige navn.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Navne
Kommunerne budgetterer med flere penge til ældre

18. januar 2022

Kommunerne budgetterer med nettodriftsudgifter på 390,0 mia. kr. i 2022. Det er en stigning på 7,2 mia. kr. fra 2021 i løbende priser eller 1,9 pct. Generelt gælder, at udgifterne til de store velfærdsområder vokser nogenlunde lige så meget som de samlede nettodriftsudgifter ift. budget 2021. Udgifterne til seniorpension og førtidspension samt tilbud til ældre er vokset relativt mere end resten af budgettet i 2021, hvilket fortsætter udviklingen fra tidligere budgetter. De forventede udgifter til kontante ydelser i form af bl.a. sygedagpenge, kontanthjælp, dagpenge til forsikrede ledige er lavere i budget 2022 end i 2021, men højere end i 2020, som blev besluttet før COVID-19-pandemien. Budgetterne er kommunernes forventede udgifter i oktober året før budgetåret, og kan ikke umiddelbart sammenlignes med regnskaberne.

Kommunale og regionale budgetter  2022

18. januar 2022 - Nr. 15

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Kommunale og regionale budgetter

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over de kommunale budgetter udarbejdes i årets budgetterede pris- og lønniveau på grundlag af detaljerede budgetoplysninger for de enkelte kommuner. Indberetningsniveauet, som er fælles for alle kommuner, er autoriseret af Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Budgetterne er kommunernes forventede udgifter i oktober året før budgetåret og kan ikke umiddelbart sammenlignes med regnskaberne.Flere oplysninger findes på emnesiderne Kommunernes regnskaber og budgetter og Regionernes regnskaber og budgetter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner
Producent- og importpriser for varer stiger fortsat

17. januar 2022

Det samlede producentprisindeks for varer er i december 2021 steget med 33,0 pct. i forhold til samme måned sidste år. Stigningen i producentprisindekset er 3,9 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset steg med 29,1 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 15,5 pct. Stigningen er 1,2 procentpoint større end sidste måned, hvor indekset steg med 14,3 pct. For begge indeks er denne måneds årsstigninger de største i indeksenes historie. Begge indeks er blevet beregnet siden januar 2005.

Producent- og importprisindeks for varer  december 2021

17. januar 2022 - Nr. 14

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Firmaernes salg fortsat på et højt niveau

14. januar 2022

Ændret 14. januar 2022 kl. 08:30

Desværre var det indenlandske salg angivet til at stige i første afsnit, men det var et fald. Ændringen er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 1,4 pct. fra oktober til november. De største procentvise stigninger ses i brancherne transport, finansiering og forsikring samt landbrug, der havde fremgang på hhv. 11,1 pct., 6,2 pct. og 5,4 pct. Det indenlandske salg faldt fra oktober til november med 1,4 pct. Set over tremånedersperioden september-november steg firmaernes samlede salg ekskl. energi med 5,0 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  november 2021

14. januar 2022 - Nr. 13

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Bestanden af elbiler og plugin hybrider fordoblet

12. januar 2022

Tilgangen af nye og importerede brugte elbiler og pluginhybrider i 2021 har mere end fordoblet bestandene siden 2020. Antallet af elbiler ved årsskiftet er 66.600 mod 31.900 for et år siden, mens der er 77.900 plugin hybrider mod 29.700 ultimo 2020. De to drivmiddeltyper står for 5,2 pct. af dagens bestand på 2,79 mio. personbiler mod 2,4 pct. for et år siden.

Nyregistrerede motorkøretøjer  december 2021

12. januar 2022 - Nr. 9

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Bedste november for alle overnatningsformer

12. januar 2022

Der var i november 2021 i alt 1,9 mio overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem. Stigningen  svarer til 1,1 mio. eller 127 pct. flere overnatninger i november end i samme måned 2020. Dermed ender det samlet med at blive den bedste november siden statistikkens start. Enkeltvis oversteg hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem også deres tidligere rekorder for november. På hotellerne var der i alt 1,4 mio. overnatninger, hvilket er en stigning på 800.000 i forhold til sidste år og 86.000 flere end den hidtidige rekord fra 2019. Der var i alt 263.000 overnatninger på feriecentrene, en stigning på 87 pct. i forhold til 2020. Overnatningerne på campingpladser og vandrerhjem steg med hhv. 21 og 233 pct. November var også rekordmåned for feriehusene, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:12. Udviklingen skal ses i lyset af restriktrionerne mod COVID-19 i 2020.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  november 2021

12. januar 2022 - Nr. 11

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Flest gik på tvang på Sydhavsøerne og i Randers

12. januar 2022

Lolland, Randers og Guldborgsund blev med hhv. 58, 55 og 52 tvangsauktioner de kommuner i 2021, der havde flest bekendtgjorte tvangsauktioner. Dermed topper de listen over de kommuner, der oplevede flest tvangsauktioner i løbet af året. På trods af, at Lolland og Guldborgsund endnu engang toppede listen over flest tvangsauktioner, havde de alligevel hele 45 pct. og 56 pct. færre tvangsauktioner i forhold til året før, mens Randers havde en stigning på 22 pct. I det hele taget blev 2021 året med det laveste antal tvangsauktioner siden finanskrisens begyndelse i 2008. I alt blev der for hele året 2021 bekendtgjort 1.402 tvangsauktioner, hvilket er et fald på 34 pct. i forhold til 2020.

Tvangsauktioner  december 2021

12. januar 2022 - Nr. 10

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Feriehusudlejning sætter rekord inden december

12. januar 2022

Ved udgangen af november måned har der i 2021 været 21,1 mio. overnatninger i de udlejede danske feriehuse. Dermed sætter feriehusudlejningen ny rekord for flest overnatninger for et år allerede inden året er omme. Den tidligere rekord for flest overnatninger er fra 2019, hvor der for hele året i alt var 20,7 mio. overnatninger. Fremgangen skyldes især, at danskere har holdt ferie hjemme i 2021. I alt har danske gæster overnattet 10,7 mio. gange i perioden januar til november. I 2020 var der for hele året 9,0 mio. danske overnatninger, mens der var 5,3 mio. danske overnatninger i 2019, hvilket var niveauet før COVID-19.

Feriehusudlejning  november 2021

12. januar 2022 - Nr. 12

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Fald i eksport af økologiske fødevarer

11. januar 2022

Eksporten af økologiske varer faldt 8 pct. fra 3,0 mia. kr. i 2019 til 2,8 mia. kr. i 2020. Importen steg modsat 1 pct. fra 4,8 til 4,9 mia. kr., hvilket dog er en opbremsning af de forrige års vækst. Det var især svigtende salg til det asiatiske marked, der trak eksporten ned. COVID-19 må antages at have påvirket udviklingen i såvel eksport som import, fx pga. transportproblemer.

Udenrigshandel med økologiske varer  2020

11. januar 2022 - Nr. 8

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2022

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med økologiske varer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Udenrigshandel med økologiske varer er baseret på indberetninger fra bedrifter og virksomheder, som er godkendt af Fødevarestyrelsen eller Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø til handel med økologiske varer. Statistikken vedrører fødevarer og foderstoffer, der kan være økologiske. Opgørelsen er gennemført siden 2003. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har bidraget til finansiering af undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med økologiske varer

Del sidens indhold
Benzin og smør sænker forbrugerprisstigningen

10. januar 2022

I december 2021 steg det samlede forbrugerprisindeks med 3,1 pct. i forhold til samme måned året før. Måneden før lå årsstigningen i forbrugerprisindekset på 3,4 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for transport, herunder særligt prisændringer på benzin og diesel, der trækker årsstigningen i forbrugerprisindekset ned i december i forhold til måneden før. Tilsvarende trækker prisændringer på fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer årsstigningen ned fra november til december. Her er det i høj grad prisfald på smør og sodavand i december, som gør sig gældende. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,5 pct. i december, hvilket er et fald i forhold til måneden før, hvor årsstigningen var 1,6 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  december 2021

10. januar 2022 - Nr. 5

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Maskin- og medicinalindustri trak produktionen op

10. januar 2022

Industriens samlede produktionsindeks steg 3,0 pct. i november - primært pga. pæne stigninger i hhv. maskin- og medicinalindustri. Produktionen svinger en del på månedsbasis, men set over perioden september-november så steg produktionen 0,3 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I forhold til november 2020 er produktionsindekset steget med 12,2 pct. i ikke-sæsonkorrigerede tal.

Industriens produktion og omsætning  november 2021

10. januar 2022 - Nr. 7

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Eksport og import stiger igen i november

10. januar 2022

I november steg den samlede eksport af varer og tjenester med 3,7 pct. Den samlede import steg med 3,3 pct. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget 8,9 pct., mens importen er steget 7,4 pct. Overskuddet på betalingsbalancens løbende poster steg i november med 0,6 mia. kr. til 21,4 mia. kr. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  november 2021

10. januar 2022 - Nr. 6

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold