oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Stort set uændret forbrugerkredit

4. november 2014

I tredje kvartal var den samlede forbrugerkredit på 19,7 mia. kr. Det er en lille stigning på 0,6 pct. i forhold til kvartalet før. Stigningen er på alle former for forbrugerkredit på nær kredit ydet via benzinkort. I samme periode faldt bankers og realkreditinstitutters samlede udlån til husholdningerne med 0,6 pct.

Forbrugerkredit  3. kvt. 2014

4. november 2014 - Nr. 552

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerkredit

Kontakt

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

Forbrugerkredit omfatter kredit ydet af firmaer, som ikke modtager indlån, fx finansierings-selskaber. Betegnelsen udbydere af forbrugerkredit dækker i denne statistik:
Egentlige finansieringsselskaber og kontoringe, der finansierer køb af varer hos flere forskellige forhandlere og i flere forskellige butikker eller butikskæder.
Forhandlere og butikker, som alene tilbyder deres egne kunder finansiering.
For købekorts vedkommende er fx kreditkort udstedt af indkøbscentre, butikskæder, benzinselskaber samt visse internationale kreditkort med i opgørelsen. Hævekort udstedt af pengeinstitutter er ikke med i opgørelsen.
Selskaber i pengeinstitutsektoren, som ikke modtager indlån, er også omfattet af opgørelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Fortsat lav beskæftigelse for nye EUD'er

3. november 2014

Efter den økonomiske krise startede, er beskæftigelsesfrekvensen for de nyuddannede unge, der har taget en erhvervsuddannelse (EUD), overordnet faldet. Før krisen var ca. 90 pct. af de nyuddannede i arbejde, mens det fem år efter har stabiliseret sig på et niveau, hvor ca. 75 pct. er i beskæftigelse, efter de har fuldført deres erhvervsuddannelse. Dette er et fald på omtrent 15 procentpoint. Den samlede beskæftigelsesfrekvens for de nyuddannede fra erhvervsskolerne i 2012 var 74 pct.

Fra erhvervsuddannelse til arbejdsmarked  2012

3. november 2014 - Nr. 551

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Fra erhvervsuddannelse til arbejdsmarked

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Sygepleje og sundhed nu største vikarydelse

3. november 2014

I 2013 udgjorde sygepleje og sundhed 28 pct. af den samlede omsætning på 11 mia. kr. i vikarbureauer og anden personaleformidling. Det var en stigning i andelen på 7 procentpoint fra 2012 til 2013. Dermed er sygepleje og sundhed blevet den største vikarydelse. Produktion og bygge/anlæg var den næststørste vikarydelse med 27 pct. af omsætningen. Transport, lager og logistik var tredjestørst og stod for 12 pct. af omsætningen.

Serviceydelser for serviceerhverv  2013

3. november 2014 - Nr. 549

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. november 2015

Alle udgivelser i serien: Serviceydelser for serviceerhverv

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Serviceydelser for serviceerhverv er en årlig spørgeskemaundersøgelse, der fra tællingsåret 2023 udgør totaltælling for virksomheder med mindst 20 ansatte inden for en række serviceerhverv. Tidligere har der været tale om en stikprøvebaseret tælling, der blev opregnet til hele populationen i Regnskabsstatistikken for private byerhverv. Virksomhederne bliver bedt om at angive en fordeling af omsætningen på de enkelte serviceydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceydelser for serviceerhverv

Del sidens indhold
Fortsat underskud på den offentlige saldo

3. november 2014

Underskuddet på de offentlige finanser var i 2013 på 20,0 mia. kr. Til sammenligning var der et underskud i 2011 på 38,0 mia. kr. og et underskud i 2012 på 68,4 mia. kr. Det relativt store underskud i 2012 skyldes bl.a. den ekstraordinære tilbagebetaling af efterlønsbidrag, som beløber sig til 28 mia. kr. Det relativt beskedne underskud i 2013 skal ses i sammenhæng med omlægninger af kapitalpensionsordningen, som har givet et ekstraordinært merprovenu i omegnen af 33 mia. kr.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2013 (november-version)

3. november 2014 - Nr. 550

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Færre beskæftigede med litteratur og bøger

31. oktober 2014

Beskæftigelsen inden for kulturerhvervet litteratur og bøger faldt fra 2011 til 2012 med 5,5 pct. til 4.564 ansatte. Beskæftigelsen faldt også indenfor musik med 5,2 pct. og på biblioteker med 3,8 pct. Derimod steg beskæftigelsen på museer med 3,6 pct. til 4.356 stillinger omregnet til fuld tid i 2012. Idræt, som er det største kulturerhverv målt på beskæftigelse, steg med 1,1 pct. i perioden. Med et fald på 0,8 pct. er den samlede beskæftigelse i alle kulturerhverv stort set uændret fra 2011 til 2012.

Kulturens erhvervsstruktur og arbejdsmarked  2012

31. oktober 2014 - Nr. 547

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2015

Alle udgivelser i serien: Kulturens erhvervsstruktur og arbejdsmarked

Kontakt

Søren Østerballe, tlf. 23 42 32 97

Kilder og metode

Populationen dannes på bagrund af en række sekscifrede brancher, som er defineret som kulturerhverv. Brancherne er opdelt i en række overordnede kulturemner. Der er yderligere foretaget en opdeling af kulturemnerne i kerneaktivitet og støtteaktivitet. Definitionerne tager udgangspunkt i anbefalinger fra ESS-net og er i samarbejde med Kulturministeriet tilpasset til danske behov.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturens erhvervsstruktur og arbejdsmarked

Del sidens indhold
Danmarks ØMU-underskud blandt de mindste i EU

31. oktober 2014

Af de 28 EU-lande havde Danmark sidste år det fjerdemindste offentlige underskud. Det danske underskud var på 0,7 pct. af BNP (bruttonationalproduktet). Danmark var dermed et af de 18 lande, som havde et underskud, der højst udgjorde 3 pct. af BNP, sammen med blandt andre Sverige og Finland. Set under ét havde EU-landene et underskud på 3,2 pct. af BNP, mens eurolandene havde et underskud på 2,9 pct. Ifølge ØMU-kriterierne, der er fastlagt i EU-traktaten, er 3 pct. under normale omstændigheder grænsen for det offentlige underskud (ØMU-saldoen).

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2013 (oktober-indberetning)

31. oktober 2014 - Nr. 548

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. april 2015

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Fortsat høje forventninger i detailhandlen

30. oktober 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er stadig positiv, men er faldet fra 16 i september til 12 i oktober. Positive vurderinger af faktisk omsætning og især af forventet omsætning holder indikatoren oppe, mens vurderingen af lagerbeholdningen trækker nedad. Indikatoren er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  oktober 2014

30. oktober 2014 - Nr. 546

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2014

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Industriens konjunkturindikator rutscher nedad

30. oktober 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er faldet fra minus 9 i september til minus 16 i oktober og er langt fra sidste års og forårets opadgående tendens. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Af indikatorens tre komponenter er produktionsforventningerne fortsat positive. Derimod udvikler ordrebeholdningen sig negativt, og færdigvarelagrene vurderes som for store.

Konjunkturbarometer for industri  oktober 2014

30. oktober 2014 - Nr. 544

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2014

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Lille hop opad i serviceerhvervene

30. oktober 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhvervene er steget fra 5 i september til 9 i oktober. Hermed er konjunkturværdien på niveau med værdierne omkring årsskiftet og endda det højeste siden de skarpe dyk i 2011. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  oktober 2014

30. oktober 2014 - Nr. 545

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2014

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Lille fald i konjunkturindikator for byggeriet

30. oktober 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er på minus 12 i oktober mod minus 11 i september. Beskæftigelsesforventningerne er neutrale, hvilket er et lille fald fra september. Sammen med et lille fald i ordrebeholdningerne trækker det nedad. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  oktober 2014

30. oktober 2014 - Nr. 543

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2014

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Stort set uændret ledighed

30. oktober 2014

Bruttoledigheden faldt fra august til september med 100. Dermed var der 133.100 fuldtidsledige i september. Ledighedsprocenten var uændret på 5,0 pct. af arbejdsstyrken. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den seneste registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  september 2014

30. oktober 2014 - Nr. 542

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2014

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
8 pct. af virksomhederne eksporterer varer

29. oktober 2014

Antallet af eksporterende virksomheder har været ret stabilt i perioden efter finanskrisen. Det viser en ny årlig statistik - Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika - som Danmarks Statistik for første gang offentliggør i dag. Statistikken viser, at 25.000 virksomheder i Danmark eksporterede varer i 2013. Det svarede til 8 pct. af alle aktive virksomheder. 53.000 virksomheder importerede varer, hvilket udgør 17 pct. Det høje antal importvirksomheder afspejler bl.a., at langt flere af de små virksomheder har import, men ikke eksport. Den nye statistik er baseret på samkørsel af oplysninger om udenrigshandel med varer med den generelle firmastatistik. Tallene for 2013 er foreløbige og vil blive revideret i 2015.

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika  2013

29. oktober 2014 - Nr. 541

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika

Kontakt

Pernille Leth Hougaard, tlf. 20 34 26 74

Aron Tsegay Besrat, tlf. 21 84 82 78

Kilder og metode

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika er baseret på samkørsel af oplysninger om udenrigshandel med varer, udenrigshandel med tjenester og oplysninger om de enkelte virksomheder i erhvervsregister samt statistikerne over udenlandske firmer i Danmark og danske datterselskaber i udlandet. 
Statistikken over udenrigshandel med tjenester er baseret på en stikprøve, hvor udvalgte virksomheder indberetter tjenestehandel med udlandet, og de resterende virksomheders handel opregnes på baggrund af statistisk metode. Derfor er det kun de virksomheder, som indberetter direkte til statistikken, der kan tilknyttes virksomhedskarakteristika, mens den opregnede andel ender i gruppen ukendt. Endvidere indgår der i ukendt en række øvrige kilder, som ikke er baseret på direkte indberetning fra virksomhederne, herunder rejseposten, offentlige tjenester, fragt inkluderet i varehandel, privates køb fra udlandet. Se mere om udenrigshandel med tjenester i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester efter virksomhedskarakteristika

Udenrigshandel med varer efter virksomhedskarakteristika
Grønne varer og tjenester for 165 mia. kr.

27. oktober 2014

Den samlede omsætning af grønne varer og tjenester var 165 mia. kr. i 2013. "Grøn" vil i denne sammenhæng sige, at man enten sparer på ressourcer som energi, vand m.m. eller direkte beskytter miljøet ved at hindre udslip. Ressourcebesparelser udgjorde med 119 mia. kr. hovedparten af den grønne omsætning. Inden for de omfattede branchegrupper svarer de 165 mia. kr. til en ottendedel af den samlede omsætning. Statistikken er ny og har til formål at belyse indsatsen på miljøområdet bredere end hidtil. Tallene er foreløbige.

Grønne varer og tjenester  2013

27. oktober 2014 - Nr. 540

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Grønne varer og tjenester

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at give en økonomisk belysning af den markedsmæssige indsats på miljøområdet. Der skelnes mellem aktiviteter til miljøbeskyttelse og aktiviteter, som betyder reduceret brug af knappe ressourcer. Økonomien måles alene i første produktionsled. Tallene baserer sig både på eksisterende statistikker og en særskilt spørgeskemaundersøgelse. Der er en betydelig usikkerhed knyttet til resultaterne. Resultaterne for aktuelt år er foreløbige og vil blive revideret til endelige tal i ved næste offentliggørelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Grønne varer og tjenester

Del sidens indhold
Stagnerende udvikling for det ledende aktieindeks

24. oktober 2014

Det ledende danske aktieindeks, OMXC20 CAP, faldt en smule fra andet til tredje kvartal. Kursen faldt fra 810 i juni til kurs 807 i september, hvilket svarer til et fald på 0,4 pct. Midcap- og Smallcap-indeksene faldt ligeledes begge med hhv. 5,0 pct. og 4,8 pct. Kursen for totalindekset OMXC steg fra kurs 610 i juni til kurs 623 i september svarende til en stigning på 2,1 pct.

Rente- og kursudvikling  3. kvt. 2014

24. oktober 2014 - Nr. 539

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Rente- og kursudvikling

Kontakt

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Del sidens indhold
Jordbrugets gæld reduceret med 6 mia. kr.

23. oktober 2014

Kontantværdien af jordbrugets samlede gæld ultimo 2013 er opgjort til 346 mia. kr. Gælden er dermed faldet med 1,8 pct. i forhold til 2012. Det høje gældsniveau for jordbruget kan ses i forhold til jordbrugets samlede bruttoproduktion, som i 2013 var på 81,8 mia. kr. Dermed var jordbrugets gæld mere end fire gange så stor som den årlige bruttoproduktion. Renten er dog historisk lav, hvilket gør at jordbruget har lettere ved at håndtere gælden, hvorfor de også har været i stand til at betale den ned.

Jordbrugets renter og gæld  2013

23. oktober 2014 - Nr. 536

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. november 2015

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets renter og gæld

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af renter og gæld er i løbende priser og omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug (landbrug og gartneri). Statistikken omfatter fra 2020 bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 187.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2023 forhøjet med 4,54 pct., hvor der er taget højde for, at gælden pr. hektar er lavere på små bedrifter. Gælden, som er opgjort til kontantværdi ved udgangen af året, inkluderer også gæld vedrørende stuehuse og andre ikke jordbrugsmæssige aktiver.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Fortsat færre malkekøer

23. oktober 2014

Der var 553.000 malkekøer 30. september, hvilket er et fald på 4 pct. i forhold til samme tidspunkt sidste år. Det er det laveste antal malkekøer siden indførelsen af mælkekvoten i 1984. Faldet skyldtes, at mælkeproducenterne pga. højere ydelse pr. ko prøver at tilpasse produktionen af mælk til årets mælkekvote ved at slagte flere køer. Den samlede danske mælkekvote er i år på samme niveau som sidste års kvote, men til trods for flere slagtninger (statistikbanken.dk/ANI41) er mælkeproduktionen (statistikbanken.dk/ANI71) større end sidste år. Lige nu tyder det på, at den danske kvote bliver overskredet, hvilket medfører en superafgift til alle producenter, som leverer mere mælk end deres individuelle kvote. EU afskaffer mælkekvoten i 2015.

Kvægbestanden  30. september 2014

23. oktober 2014 - Nr. 538

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Kvægbestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Kvægbestanden bliver opgjort på grundlag af oplysninger fra Det Centrale Husdyrbrugs-Register (CHR) og Kvægdatabasen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvægbestanden

Del sidens indhold
Jordbrugets investeringer steg igen

23. oktober 2014

Finanskrisen i 2008 forårsagede store fald i investeringer, som kan aflæses i jordbrugets samlede investeringer i faste aktiver, såsom driftsbygninger og maskiner. I 2013 steg investeringerne for andet år i træk. I løbende priser steg de samlede investeringer med 1,3 mia. kr. i forhold til 2012, en stigning på 16 pct. Investeringerne i 2013, målt i faste 2010-priser, ligger dog stadig kun på omtrent det halve af 2008.

Jordbrugets investeringer  2013

23. oktober 2014 - Nr. 537

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. november 2015

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets investeringer

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af investeringer og afskrivninger omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug, der fra 2020 omfatter bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 186.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2024 forhøjet med 0,87 pct. for bygningsinvesteringer og for investeringer i maskiner og inventar, hvorved der også er taget højde for, at investeringsaktiviteten er lavere på små bedrifter. Jordbrug omfatter landbrug og gartneri. I statistikdokumentationen Jordbrugets investeringer er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder ved opgørelserne af investeringer og afskrivninger i jordbruget. Se også mere på emnesiden Jordbrugets investeringer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jordbrugets investeringer

Del sidens indhold
Svag stigning i forbrugertilliden

23. oktober 2014

I oktober steg forbrugertilliden svagt til 8,2 efter faldet i september, hvor den lå på 7,1. Indikatoren ligger på niveauet fra før sommeren. Gennemsnittet for det seneste halve år er 9,1. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  oktober 2014

23. oktober 2014 - Nr. 535

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2014

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Danmark har tredjelaveste andel selvstændige i EU

22. oktober 2014

Andelen af beskæftigede i Danmark, der arbejder som selvstændige, var 8,3 pct. i andet kvartal. Danmark havde dermed den tredjelaveste andel af selvstændige blandt EU's 28 medlemslande. Estland lå lavest med 8,0 pct. selvstændige, efterfulgt af Luxembourg med 8,2 pct. Sverige har med 9,4 pct. den fjerdelaveste andel selvstændige. EU-gennemsnittet var 14,3 pct. Det viser de seneste tal fra den fælleseuropæiske arbejdskraftundersøgelse Labour Force Survey.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  2. kvt. 2014

22. oktober 2014 - Nr. 534

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Detailsalget faldt i september, især for beklædning

22. oktober 2014

Fra august til september faldt detailsalget 0,9 pct. Salget af beklædning mv. faldt hele 7,1 pct. Selvom beklædning mv. svinger mere end de andre varegrupper, så er dette fald det største målt i statistikken siden 2000. Salget af fødevarer og andre dagligvarer faldt 0,1 pct., mens salget af andre forbrugsvarer faldt 0,3 pct. i september. Fra andet til tredje kvartal faldt detailsalget 0,3 pct. Tallene er renset for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  september 2014

22. oktober 2014 - Nr. 533

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2014

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Uændret inflation i Danmark, lidt lavere i EU

21. oktober 2014

Inflationen i september var i Danmark 0,3 pct. I EU var inflationen 0,4 pct., mens den i euroområdet var 0,3 pct. I august var inflationen 0,3 pct. for Danmark, 0,5 pct. for EU og 0,4 pct. for euroområdet. Den lidt højere inflation i EU end i Danmark skyldes bl.a., at prisændringer på tøj og ikke-alkoholiske drikkevarer bidrager mere til inflationen i EU end i Danmark. Inflationen beregnes som den årlige udvikling i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  september 2014

21. oktober 2014 - Nr. 531

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. november 2014

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Personer uden uddannelse er oftest på hospitalet

21. oktober 2014

Personer, der alene har en grundskoleuddannelse, eller hvor uddannelsesniveauet er uoplyst, er i gennemsnit en tredjedel oftere indlagt på hospitalet end gennemsnittet. Mænd uden uddannelse er indlagt 33 pct. oftere end gennemsnittet af mænd i den erhvervsaktive alder, mens tallet er 34 pct. for kvinder. Tallene er standardiserede, dvs. der er korrigeret for, at køn- og aldersfordelingen ikke er ens for de forskellige uddannelsesniveauer, hvilket gør det muligt at sammenligne på tværs af grupperne.

Sygehusbenyttelse  2013

21. oktober 2014 - Nr. 532

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Sygehusbenyttelse

Kontakt

Line Neerup Handlos, tlf. 26 64 03 00

Kilder og metode

Statistik om sygehusbenyttelse er baseret på Landspatientregisteret fra Sundhedsdatastyrelsen koblet med baggrundsdata fra andre registre fra Danmarks Statistik. Statistikken omfatter indlæggelser og ambulante ophold på offentlige og private sygehuse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sygehusbenyttelse

Del sidens indhold
Fortsat færre anmeldte indbrud i beboelser

17. oktober 2014

Der blev anmeldt 9.222 tilfælde af indbrud i beboelser i tredje kvartal, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er et fald på 2 pct. i forhold til sidste kvartal og 28 pct. lavere end i fjerde kvartal 2009, hvor antallet toppede med næsten 13.000 anmeldelser. Antallet i tredje kvartal er desuden det laveste antal i seks år og nærmer sig det niveau, der var gældende i perioden før 2007, hvor antallet af anmeldte indbrud lå på 7.000-9.000 i kvartalet. Indbrud i beboelser omfatter indbrud i villa, landejendom, lejlighed og værelse.

Kriminalitet (kvt.)  3. kvt. 2014

17. oktober 2014 - Nr. 530

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Lavere priser end sidste år

15. oktober 2014

Siden september sidste år er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 2,0 pct. I samme periode er importprisindekset for varer faldet med 1,2 pct. Fra august til september er det samlede producentprisindeks steget med 0,4 pct., mens importprisindekset er steget med 0,3 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  september 2014

15. oktober 2014 - Nr. 529

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. november 2014

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen næsten uændret

13. oktober 2014

Byggebeskæftigelsen lå på 147.800 personer i tredje kvartal, og det er 300 lavere end i andet kvartal, når der tages højde for normale sæsonudsving. Det svarer til et fald på 0,2 pct., som kom efter et fald på 0,6 pct. i andet kvartal. I første kvartal steg beskæftigelsen med 2,9 pct. Anlægsarbejde var den type arbejde, der faldt mest i tredje kvartal med en nedgang på 6,0 pct. I kategorien nybyggeri faldt beskæftigelsen 3,4 pct.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  3. kvt. 2014

13. oktober 2014 - Nr. 528

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Industriproduktionen steg i august

10. oktober 2014

Industriproduktionen var 1,0 pct. højere i august end i juli, hvis man opgør den uden medicinalindustrien. Sammenlignes perioden juni-august med de foregående tre måneder, faldt den samlede industriproduktion uden medicinalindustrien 1,2 pct. Hvis medicinalindustrien medregnes, steg industriproduktionen 5,2 pct. i august efter et stort fald på 6,4 pct. i juli. De dramatiske udsving skyldes især særligt store udsving i medicinalindustrien, hvor den opgjorte produktion steg med 32,0 pct. i august efter et fald på 32,9 pct. i juli. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  august 2014

10. oktober 2014 - Nr. 526

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2014

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Firmaernes salg steg svagt i august

10. oktober 2014

Firmaernes samlede salg var 0,6 pct. større i august end i juli, mens det indenlandske salg var 1,1 pct. højere. Salget er opgjort eksklusive energi og korrigeret for normale sæsonudsving. Stigningen i det samlede salg kommer efter en stigning på 0,7 pct. fra juni til juli. Stigningen i det indenlandske salg kommer efter en stigning på 0,2 pct. fra juni til juli. I de seneste tre måneder (juni-august) er det samlede salg faldet med 0,9 pct. i forhold til de foregående tre måneder (marts-maj), mens det indenlandske salg er faldet med 0,6 pct.

Firmaernes køb og salg  august 2014

10. oktober 2014 - Nr. 527

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. november 2014

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Stabil stigning i forbrugerpriserne

10. oktober 2014

Det samlede forbrugerprisindeks steg i september 0,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Måneden før var den årlige stigning ligeledes 0,5 pct. Højere årlige prisændringer på bl.a. tøj og bøger har isoleret set trukket årsstigningen lidt op i forhold til sidste måned, mens lavere årlige prisændringer på bl.a. fjernvarme har trukket årsstigningen nedad.

Forbruger- og nettoprisindeks  september 2014

10. oktober 2014 - Nr. 525

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2014

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Igen stort overskud på betalingsbalancen

9. oktober 2014

I august var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 14,7 mia. kr., hvilket er 1,1 mia. kr. højere end samme måned sidste år. I forhold til august sidste år er varer steget 0,8 mia. kr., mens tjenester er steget 0,3 mia. kr. Overskuddet på indkomst er faldet 0,3 mia. kr., mens underskuddet på løbende overførsler er faldet 0,3 mia. kr. I forhold til juli steg overskuddet på de løbende poster med 3,7 mia. kr., hvilket kan tilskrives stigninger i overskuddet på varer og tjenester. Med denne udgivelse offentliggøres betalingsbalancen for første gang efter nye internationale retningslinjer. Reviderede tal for 2005-2013 samt en detaljeret beskrivelse af de nye retningslinjer og deres effekt fremgår af Statistiske Efterretninger nr. 2014:10, der er gratis tilgængelig på Danmarks Statistiks hjemmeside.

Betalingsbalancen over for udlandet  august 2014

9. oktober 2014 - Nr. 521

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2014

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Bilsalget for nedadgående

9. oktober 2014

Der blev samlet set registreret 9 pct. færre nye personbiler i september i forhold til august, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Der var 4 pct. færre nyregistreringer i husholdningerne og 13 pct. færre i erhvervene. I tredje kvartal var det samlede antal nyregistreringer 2 pct. lavere end i andet kvartal. Husholdningernes nyregistreringer var 5 pct. lavere, mens erhvervenes lå 1 pct. højere.

Nyregistrerede motorkøretøjer  september 2014

9. oktober 2014 - Nr. 523

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2014

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Humanister går senere i gang med kandidaten

9. oktober 2014

Studerende med en fuldført bachelorgrad på de humanistiske uddannelser går noget senere i gang med deres kandidatuddannelse end andre fagområder. Blandt studerende, der fuldførte deres bachelorgrad i 2013, fortsatte 80 pct. af de humaniorastuderende på deres kandidatuddannelse umiddelbart efter bachelorgraden. Herefter kommer de samfundsfaglige med en andel som går direkte videre på 87 pct. I den anden ende af skalaen ligger sundhed med 98 pct. og jordbrugsvidenskab med 96 pct.

Overgang fra bachelor til kandidat  2013

9. oktober 2014 - Nr. 524

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Overgang fra bachelor til kandidat

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Skoleåret er perioden 1. oktober til 30. september året efter.

De brugte forkortelser for uddannelsesinstitutionerne refererer til Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Handelshøjskolen i København (CBS) samt Roskilde Universitet (RUC).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Olie gav markante fald i eksport og import-rettet

9. oktober 2014

Ændret 10. oktober 2014 kl. 11:29

Der er desværre konstateret fejl i Udenrigshandel med varer, som blev offentliggjort 9. oktober 2014. Fejlen vedrører de sæsonkorrigerede tal. Rettelserne er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Eksporten faldt med 1,7 pct. og importen med 5,3 pct. i august. Begge fald skal dog ses i lyset af en meget stor handel med olie måneden før. Ser man således bort fra brændsels- og smørestoffer var eksporten uændret, mens importen faldt 3,0 pct. I august havde handelsbalancen dermed et overskud på 7,4 mia. kr. I de seneste tre måneder er eksporten faldet 1,1 pct. og importen 1,3 pct. Det viser tallene eksklusive skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  august 2014

9. oktober 2014 - Nr. 522

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2014

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Stor stigning i feriehusovernatninger i august

8. oktober 2014

I august var der i alt 21 pct. flere overnatninger i udlejede feriehuse end i juli, når tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Det er det højeste niveau for august, siden statistikken startede i 2004. Fremgangen skal ses på baggrund af et fald på 6 pct. i juli. Antallet af udenlandske overnatninger steg med 31 pct. efter en nedgang på 3 pct. i juli, mens danske overnatninger faldt med 5 pct. i august. I perioden juni-august var der en stigning på 12 pct. i antallet af feriehusovernatninger sammenlignet med de forudgående tre måneder marts-maj.

Feriehusudlejning  august 2014

8. oktober 2014 - Nr. 520

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2014

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Flere overnatninger i august

8. oktober 2014

Det samlede antal overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem steg i august med 3 pct. i forhold til måneden før. Der var 8 pct. flere overnatninger på  feriecentre og 3 pct. flere på vandrerhjem, mens hotellerne havde 1 pct. flere overnatninger end i juli. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. I tre-månedersperioden juni-august var det samlede antal overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem næsten uændret i forhold til de forugående tre måneder marts-maj, opgjort i sæsonkorrigerede tal.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  august 2014

8. oktober 2014 - Nr. 519

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2014

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Fald i udslippet af CO2i 2012

7. oktober 2014

Det samlede udslip af CO2 fra danske økonomiske aktiviteter faldt fra 84,8 mio. tons i 2011 til 78,1 mio. tons i 2012, når der ses bort fra udslippene fra forbrænding af biomasse. Faldet i udslippet på næsten 8 pct. var større end det samtidige fald i bruttonationalproduktet, BNP, på 0,4 pct. (opgjort i 2010-priser, kædede værdier). Udslippene fra biomasse steg med 4 pct. i 2012. Ses der også bort fra de store udslip, der er knyttet til danske transportaktiviteter i udlandet mv., faldt udslippene fra 44,0 mio. tons i 2011 til 39,4 mio. tons CO2 i 2012.

Miljøøkonomisk regnskab (tillæg)  2012 luftemissioner

7. oktober 2014 - Nr. 517

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2015

Alle udgivelser i serien: Miljøøkonomisk regnskab (tillæg)

Kontakt

Ingeborg Vind, tlf. 24 83 51 49

Kilder og metode

Opstillingen af regnskabet for udslip til luft foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter. Emis-sionskoefficienterne indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Miljøøkonomisk regnskab for Danmark (Afsluttet)

Del sidens indhold
Stigning i fysisk nettoimport

7. oktober 2014

Dansk økonomis nettoimport af varer (fysisk handelsbalance) steg med 2 mio. tons fra 2012 til 2013. Nettoimporten udgjorde dermed 20,6 mio. tons eller 3,7 tons pr. dansker i 2013. Det dækker over, at de udenlandskproducerede varer, der blev brugt af danske virksomheder eller husholdninger, tilsammen vejede 58,4 mio. tons, mens udlandet brugte 37,8 mio. tons danskproducerede varer. Den fysiske handelsbalance er opgjort som vægten af importen minus vægten af eksporten af alle varer til Danmark. Olieprodukter, der anvendes af danske virksomheder til internationale transportaktiviteter i udlandet medregnes til importen.

Miljøøkonomisk regnskab (tillæg)  2013 materialestrømme

7. oktober 2014 - Nr. 516

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2015

Alle udgivelser i serien: Miljøøkonomisk regnskab (tillæg)

Kontakt

Ingeborg Vind, tlf. 24 83 51 49

Kilder og metode

Opstillingen af regnskabet for udslip til luft foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter. Emis-sionskoefficienterne indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Miljøøkonomisk regnskab for Danmark (Afsluttet)

Del sidens indhold
Hver husstand betalte 16.700 kr. i miljøskatter

7. oktober 2014

Hver husstand betalte i gennemsnit 16.700 kr. i miljøskatter sidste år, svarende til 43,9 mia. kr. i alt. Dermed kom 55 pct. af statens miljøskatteindtægter på 79,2 mia. kr. direkte fra husholdningerne. Størstedelen af husholdningernes miljøskattebetaling var energiafgifter på 25,9 mia. kr. og transportskatter på 15,7 mia. kr.

Miljøøkonomisk regnskab (tillæg)  2013 miljørelaterede skatter

7. oktober 2014 - Nr. 515

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2015

Alle udgivelser i serien: Miljøøkonomisk regnskab (tillæg)

Kontakt

Ingeborg Vind, tlf. 24 83 51 49

Kilder og metode

Opstillingen af regnskabet for udslip til luft foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter. Emis-sionskoefficienterne indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Miljøøkonomisk regnskab for Danmark (Afsluttet)

Del sidens indhold
Størst andel langtidsledige i 3F

7. oktober 2014

I maj 2014 var langtidsledigheden i de danske a-kasser forholdsmæssigt størst i Faglig Fælles a-kasse (3F), hvor 1,8 pct. eller 4.600 personer var langtidsledige.  Den laveste andel af langtidsledige var der i Danske Sundhedsorganisationer (DSA) med en andel af langtidsledige på 0,1 pct. eller 100 langtidsledige. Andelen af langtidsledige i en a-kasse opgøres som antallet af langtidsledige i forhold til antallet af forsikringsaktive i a-kassen. Tal for langtidsledige efter a-kasse er opgjort i faktiske tal, mens de øvrige omtalte langtidsledighedstal er korrigeret for normale sæsonudsving.

Langtidsledigheden  marts-maj 2014

7. oktober 2014 - Nr. 518

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Langtidsledigheden

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Kilder og metode

Langtidsledige opgøres som personer, der har været bruttoledige i mindst et år. Personer som har haft et eller flere huller i ledighedsforløbet, tælles med som langtidsledige, hvis hullet er mindre end 29 dage og hvis personen ikke samtidig har haft mere end ti timers lønmodtagerbeskæftigelse. Som noget nyt opgøres ledighedsforløb der er kortere eller længere end et år. Du kan således se i statistikbanktabellerne, hvor mange personer der har været bruttoledige i mindst hhv. 26, 39, 52, 78, 104, 130 og 156 uger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold