oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Industrien forventer øget beskæftigelse

22. november 2024

Virksomhedernes forventninger til beskæftigelsen de kommende tre måneder har generelt stabiliseret sig i løbet af året, hvor industrien har de mest positive forventninger til udviklingen. Her er nettotallet for forventningerne på 9 i november måned, mens det for serviceerhverv er på 4. Positive nettotal angiver i procentpoint, hvor mange flere, der forventer stigende beskæftigelse end faldende beskæftigelse. Detailhandlen har taget et dyk på månedsbasis, så nettotallet nu er -1. For bygge og anlæg er der mere udbredt forventninger om faldende beskæftigelse, hvilket er almindeligt for årstiden, men udsigten er dog bedre end i efteråret i både 2023 og 2022.

Konjunkturbarometer for erhvervene  november 2024

22. november 2024 - Nr. 336

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2024

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Flere grønne jobs - især inden for videnservice

22. november 2024

Der var flere beskæftigede med grønne varer og tjenester i 2023 end året før. Antallet af beskæftigede, opgjort som årsværk, er vokset fra ca. 84.000 i 2022 til ca. 88.500 i 2023, en stigning på lidt under 6 pct. Stigningen ses især inden for videnservice, der blandt andet omfatter rådgivning og forskning, hvor den grønne aktivitet voksede med ca. 20 pct. til 15.700 årsværk. Ligeledes var der betydelige stigninger inden for industri og energiforsyning på hhv. 7 pct. og 12 pct. Udviklingen afspejler formentligt et øget fokus på grøn omstilling, især inden for energiforsyning og energianvendelse, samt at den samlede beskæftigelse i samfundet er steget. Resultaterne for 2023 er foreløbige og opgørelsen er generelt behæftet med usikkerhed.

Grønne varer og tjenester  2023

22. november 2024 - Nr. 337

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Grønne varer og tjenester

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at give en økonomisk belysning af den markedsmæssige indsats på miljøområdet. Der skelnes mellem aktiviteter til miljøbeskyttelse og aktiviteter, som betyder reduceret brug af knappe ressourcer. Økonomien måles alene i første produktionsled. Tallene baserer sig både på eksisterende statistikker og en særskilt spørgeskemaundersøgelse. Der er en betydelig usikkerhed knyttet til resultaterne. Resultaterne for aktuelt år er foreløbige og vil blive revideret til endelige tal i ved næste offentliggørelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Grønne varer og tjenester

Del sidens indhold
Forbrugertilliden på niveau med oktober

21. november 2024

Forbrugertillidsindikatoren er i november minus 9,3, hvilket er omtrent samme niveau som sidste måned, hvor den var minus 8,9. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er minus 7,0. Det næsten uændrede niveau for forbrugertilliden skyldes, at tilbagegangen i forbrugernes syn på Danmarks nuværende og fremtidige økonomiske situation bliver udlignet af fremgangen i forbrugernes syn på familiens fremtidige økonomiske situation samt købelysten. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  november 2024

21. november 2024 - Nr. 333

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2024

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
4.300 flere lønmodtagere i september

21. november 2024

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse steg i september med 4.300 personer i forhold til august. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. I september havde 3.029.400 personer et lønmodtagerjob. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 3.700 personer højere end i august, og i sektoren offentlig forvaltning og service steg antallet af lønmodtagere i september med 600. Se afsnittet: Revision i forhold til sidste offentliggørelse. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2024

21. november 2024 - Nr. 335

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Størst andel midlertidigt ansatte for unge og ældre

21. november 2024

Midlertidige ansættelser er mere udbredt blandt unge lønmodtagere i alderen 15-29 år end i andre aldersgrupper. 31 pct. af de 15-29-årige lønmodtagere var i tredje kvartal 2024 ansat på en midlertidig kontrakt. Til sammenligning var 16 pct. af de 65-74-årige midlertidigt ansatte, mens andelen var 10 pct. blandt lønmodtagere i alderen 30-44 år og 4 pct. blandt de 45-64-årige. Særligt de studerende har en høj andel, idet lidt under hver anden er midlertidigt ansat. Også når studerende fraregnes, er andelen af de 15-29-årige med midlertidige ansættelser højere end i nogen anden aldersgruppe, nemlig 24 pct.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2024

21. november 2024 - Nr. 334

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Pæn fremgang for dansk økonomi i 3. kvartal 2024

20. november 2024

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 1,2 pct. i tredje kvartal 2024, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Væksten i dansk økonomi var primært drevet af en væsentlig fremgang i industrien, hvor særligt medicinalindustrien har været hoveddrivkraften. Omvendt havde søtransporten en betydelig negativ effekt på væksten. Endvidere var der faldende import og uændret eksport. Blandt efterspørgselskomponenterne var der fremgang i både det private og offentlige forbrug samt investeringer. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet og revisioner siden seneste offentliggørelse under Særlige forhold.

Nationalregnskab  3. kvt. 2024

20. november 2024 - Nr. 332

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2024

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Fonde uddelte 10,6 mia. kr. til forskning i 2023

19. november 2024

Danske fonde gav tilsagn om bevillinger til forskning for 10,6 mia. kr. i 2023. Det er et mindre fald fra 2022, hvor der blev bevilget 11,4 mia. kr. De erhvervsdrivende fonde står for 78 pct. af forskningsbevillingerne med uddelinger på 8,3 mia. kr. Fordelt på videnskaber blev der givet mest til sundhedsforskning, der modtog 6,2 mia. kr. i fondsmidler. Sammenlignet med 2022 er bevillingerne til sundhedsvidenskab steget, mens bevillingerne til naturvidenskab og teknisk videnskab er faldet. Niveauet for de øvrige videnskaber er uændret.

Fondes aktiviteter  2023

19. november 2024 - Nr. 331

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. november 2025

Alle udgivelser i serien: Fondes aktiviteter

Kontakt

Sara Tvile Marker, tlf. 23 74 28 36

Kilder og metode

Tallene er baseret på en spørgeskemaundersøgelse blandt danske fonde og foreninger. Bevillinger er de midler der er givet tilsagn om i året. Disse kan blive udbetalt i bevillingsåret, eller i efterfølgende år. Udbetalinger er de midler der er udbetalt fra fonden i året, uanset om de er bevilliget i året eller i tidliere år. 
Fonde med virksomhedsformerne  Erhvervsdrivende fond, samt Fonde og andre selvejende institutioner. Alle fonde med disse virksomhedsformer indgår i populationen, såfremt de tilhører den private sektor. Stikprøven udvælges og opregnes i forhold til fondens anvendelse af fradragsretten under fondsbeskatningsloven. Hertil suppleres med en gruppe af enheder - fx patientforeninger - der agerer som fonde. Disse indgår i statistikken sammen med de almene fonde.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fondes aktiviteter

Del sidens indhold
Ringe kornhøst efter vådt forår

18. november 2024

Kornproduktionen steg 7 pct. i 2024 til 7,6 mio. tons i forhold til 2023. Resultatet var dog stadig 16 pct. under normalhøsten på 9,1 mio. tons og den næstlaveste kornproduktion siden tørkeåret 2018. Ved normalhøst forstås gennemsnittet af tiåret 2014-2023. Nedbør både forår og sommer, bidrog til det lave høstresultat (se nøgletal fra DMI). Produktionen af raps faldt 14 pct., og bælgsæd faldt 15 pct. i forhold til 2023, begge især pga. et mindre tilsået areal.

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2024

18. november 2024 - Nr. 330

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. november 2025

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
Producentprisindekset stiger på årsbasis

15. november 2024

Producentprisindeks for varer steg i oktober med 6,3 pct. i forhold til samme måned sidste år. Forrige måned steg indekset med 6,0 pct. på årsbasis. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 2,0 pct. Forrige måned faldt importprisindekset med 2,2 pct. på årsbasis.

Producent- og importprisindeks for varer  oktober 2024

15. november 2024 - Nr. 329

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2024

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Fald i import af økologiske varer, stigning i eksport

14. november 2024

Importen af økologiske varer faldt 4 pct. fra 5,2 mia. kr. i 2022 til 5,0 mia. kr. i 2023. Det er første gang siden statistikkens start i 2003, at importen er faldet. Eksporten steg omvendt 4 pct., nemlig fra 3,4 mia. kr. i 2022 til 3,5 mia. kr. i 2023.

Udenrigshandel med økologiske varer  2023

14. november 2024 - Nr. 328

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2025

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med økologiske varer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Udenrigshandel med økologiske varer er baseret på indberetninger fra bedrifter og virksomheder, som er godkendt af Fødevarestyrelsen eller Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø til handel med økologiske varer. Statistikken vedrører fødevarer og foderstoffer, der kan være økologiske. Opgørelsen er gennemført siden 2003. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har bidraget til finansiering af undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med økologiske varer

Del sidens indhold
Den tilladte byggeaktivitet steg i tredje kvartal

13. november 2024

Arealet af tilladt byggeri steg med 32 pct. fra andet til tredje kvartal. Der var tale om en stigning til 2,03 mio. m2 i tredje kvartal 2024 fra 1,54 mio. m2 i kvartalet forinden. I samme periode steg det påbegyndte byggeri til 1,59 mio. m2 fra 1,56 mio. m2, svarende til en stigning på 2 pct., mens det fuldførte byggeri steg til 1,99 mio. m2 fra 1,85 mio. m2, svarende til en stigning på 8 pct. Der var færre boliger i alle tre byggefaser. Antallet af tilladte boliger faldt med 4 pct., antallet af påbegyndte boliger faldt med 16 pct., og antallet af fuldførte boliger faldt med 4 pct. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, hvilket primært påvirker det påbegyndte byggeri og i mindre grad det tilladte og fuldførte byggeri. Korrektionen bliver lavet på baggrund af en estimationsmodel, baseret på det historiske forsinkelsesmønster.

Byggeaktivitet  3. kvt. 2024

13. november 2024 - Nr. 327

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Byggeaktivitet

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten
Indikator tyder på stort set uændret ledighed

12. november 2024

Ledighedsindikatoren viser en stigning på 100 personer i ledigheden fra september til oktober. Stigningen er sammensat af 300 flere ledige på dagpenge og 100 færre ledige på kontanthjælp. Tallene er afrundede, opgjort i fuldtidsledige og sæsonkorrigerede.

Ledighedsindikator  oktober 2024

12. november 2024 - Nr. 325

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2024

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Færre nye biler i oktober

12. november 2024

Der blev registreret 15.600 nye personbiler i oktober 2024 opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 2,4 pct. færre end i september. Tilgangen til husholdningerne steg 0,5 pct., mens den faldt 6,8 pct. i erhvervene. Det samlede antal registreringer af nye biler i august-oktober 2024 var 2,2 pct. højere end i maj-juli 2024. I husholdningerne var der en stigning på 3,5 pct., mens tilgangen i erhvervene var uændret.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2024

12. november 2024 - Nr. 326

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2024

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Lille stigning i inflationen i oktober

11. november 2024

I oktober steg det samlede forbrugerprisindeks med 1,6 pct. i forhold til samme måned året før. I september var den tilsvarende stigning 1,3 pct. Ændringen i inflationen mellem september og oktober skyldes bl.a. prisstigninger på elektricitet fra september til oktober i år. Tjenester er i gennemsnit steget 2,1 pct. det seneste år, hvilket hovedsageligt skyldes prisstigninger på husleje. Varer er i gennemsnit steget 1,0 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisstigninger på fødevarer og elektricitet. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,5 pct. i oktober, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I september havde kerneinflationen en årsstigning på 1,6 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2024

11. november 2024 - Nr. 323

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2024

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Eksporten af varer faldt i september

11. november 2024

I september faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 2,1 pct. til 172,7 mia. kr. Den samlede import faldt med 0,4 pct. til 142,9 mia. kr. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget med 3,7 pct., mens importen er steget med 0,1 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  september 2024

11. november 2024 - Nr. 324

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2024

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Over 1 mio. campingovernatninger i september

8. november 2024

I september 2024 var der lige over 1 mio. overnatninger på de danske campingpladser. Det er første gang med så mange campingovernatninger i en september måned. Campingovernatningerne steg med 11 pct. i forhold til september 2023, hvilket svarer til en stigning på 107.000 overnatninger. Der var fremgang for både de danske og de udenlandske overnatninger, idet de danske overnatninger steg med 8 pct., mens de udenlandske steg med 19 pct. Til sammenligning steg hotelovernatningerne med 2 pct., og den stigning var sammensat af et fald i danske overnatninger på 48.000 og en stigning i udenlandske overnatninger på 78.000. Overnatningerne i feriehuse steg ligeledes med 2 pct. i september 2024 i forhold til samme måned året før.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  september 2024

8. november 2024 - Nr. 322

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2024

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Hver skattepligtig betalte 105.138 kr. i slutskat

8. november 2024

Den gennemsnitlige slutskat for skattepligtige personer udgjorde 105.138 kr. i 2023. Det er en stigning på 4,9 pct. i forhold til året før. De skattepligtige personer i Gentofte, Rudersdal og Hørsholm kommuner betalte mest i skat med en gennemsnitlig slutskat på over 185.000 kr. Vest for Storebælt var Billund, Favrskov, Middelfart, Rebild, Silkeborg, Skanderborg og Vejen de eneste kommuner, hvor skattebetalingen oversteg 105.000 kr. Slutskat er summen af indkomstskat, aktieskat og ejendomsværdiskat, og en skattepligtig person er en person med indkomst, der i indkomståret har fast bopæl her i landet eller opholder sig i landet i mere end seks måneder.

Indkomstskat for personer  2023

8. november 2024 - Nr. 321

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. november 2025

Alle udgivelser i serien: Indkomstskat for personer

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på optællinger fra Skattestyrelsens slutligningssystem, og herfra kommer de begreber og værdier, som indgår i statistikken. For indkomståret 2023 og 2024 bygger oplysningerne på data fra oktober 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomstskat for personer

Del sidens indhold
Faldende industriproduktion i september

7. november 2024

Industriens samlede produktion faldt 4,9 pct. fra august til september, men set over hele tredje kvartal er produktionen steget 2,1 pct. sammenlignet med det foregående kvartal. Ses der bort fra medicinalindustrien, så faldt produktionen med 2,2 pct. fra august til september, mens den steg 0,8 pct. i tredje kvartal sammenlignet med andet kvartal. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  september 2024

7. november 2024 - Nr. 319

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2024

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Fald i antal konkurser fra september til oktober

7. november 2024

Der var 193 erklærede konkurser i oktober blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 12,6 pct. færre end i september. Konkurserne i oktober medførte 1.049 tabte job. I perioden august-oktober var antallet af konkurser i aktive virksomheder 1,1 pct. højere end i maj-juli, mens jobtabet i faktiske tal var 8,5 pct. højere. Denne artikel har fokus på omfanget af konkurser blandt de mest udbredte virksomhedsformer, den ramte omsætning og tabte job samt konkursramte virksomheders gennemsnitlige levetid på konkurstidspunktet.

Konkurser  oktober 2024

7. november 2024 - Nr. 320

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2024

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Uændret tilbagefald til kriminalitet

7. november 2024

31 pct. af de personer, der blev løsladt fra afsoning i fængsel eller blev fundet skyldige i en lovovertrædelse, blev dømt for ny kriminalitet en eller flere gange i løbet af de to efterfølgende år i 2020. Tilbagefaldsprocenten angiver, hvor stor en andel af de personer løsladt fra afsoning eller fundet skyldig i en lovovertrædelse, der i løbet af de to efterfølgende år bliver dømt for ny kriminalitet. For hele perioden fra 2007 til 2020 ligger tilbagefaldsprocenten på omkring 30 pct.

Tilbagefald til kriminalitet  2020-2022

7. november 2024 - Nr. 318

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. oktober 2025

Alle udgivelser i serien: Tilbagefald til kriminalitet

Kontakt

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Kilder og metode

Statistikken om tilbagefald til kriminalitet omhandler personer, der i et givent år er blevet løsladt efter afsoning i fængsel mv., eller som har fået en fældende strafferetlig afgørelse, dog eksklusive ubetingede frihedsstraffe. Hvis disse personer begår en ny lovovertrædelse inden for to år, betragtes det som tilbagefald til ny kriminalitet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Tilbagefald til kriminalitet

Del sidens indhold
Antallet af tvangsauktioner er fortsat lavt i oktober

6. november 2024

Antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner var 118 i oktober, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er en stigning på 11,3 pct. i forhold til september, hvor der var 106 tvangsauktioner. Antallet er, på trods af stigningen, fortsat på et lavt niveau. For perioden august-oktober 2024 var det samlede antal tvangsauktioner 342, hvilket er en stigning på 2,4 pct. i forhold til den foregående periode maj-juli 2024, hvor der var 334 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  oktober 2024

6. november 2024 - Nr. 317

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2024

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Folkeskolebibliotekerne udlånte 12,1 mio. bøger

1. november 2024

Folkeskolebibliotekerne udlånte i 2023 12,1 mio. fysiske bøger. Det svarer til, at der i gennemsnit blev udlånt 24 fysiske bøger pr. elev på landets folkeskolebiblioteker. Det højeste antal udlån af fysiske bøger pr. elev var i kommunerne Ringkøbing-Skjern og Kolding, hvor der i gennemsnit blev udlånt 44 fysiske bøger pr. elev. Eleverne i den vestlige del af Danmark låner i gennemsnit flere fysiske bøger end eleverne i den østlige del.

Biblioteker (tillæg)  2023

1. november 2024 - Nr. 316

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Biblioteker (tillæg)

Kontakt

Trine Jensen, tlf. 20 13 88 17

Kilder og metode

Statistikken bygger på filindberetninger fra bibliotekernes administrationssystemer. Formålet med folkeskolebiblioteksstatistikken er at belyse folkeskolebibliotekernes aktiviteter.

Læs mere om kilder og metoder vedr. statistikken i statistikdokumentationen om biblioteker

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Biblioteker
Ledigheden steg med 1.000 i september

31. oktober 2024

Fra august til september steg ledigheden med 1.000 fuldtidspersoner til 88.400, hvilket er den højeste månedlige stigning i ledigheden siden januar 2023. I september er antallet af ikke-aktiverede ledige steget med 1.300, mens antallet af aktiverede ledige er faldet med 300.

Arbejdsløsheden (md.)  september 2024

31. oktober 2024 - Nr. 315

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2024

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Omregnede normeringer for 2023

30. oktober 2024

Danmarks Statistik offentliggør for første gang omregnede normeringstal, som tager højde for tre korrektioner, som er fastsat i bekendtgørelse nr. 1809 af 28. december 2023. Tallene viser, at normeringerne for de kommunale og selvejende daginstitutioner og institutionslignende puljeordninger var 2,9 for de 0-2 årige (vuggestue) og 5,9 for de 3-5 årige (børnehave) i 2023. I dagplejen var normeringen 3,2 på landsplan. En normering på 6 udtrykker, at en medarbejder passer 6 børn, og lavere tal viser, at medarbejderen passer færre børn.

Børnepasning før skolestart  2023

30. oktober 2024 - Nr. 314

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2025

Alle udgivelser i serien: Børnepasning før skolestart

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Normeringstallet er en beregning af de samlede pasningsressourcer på både kommunalt og forældrebestyrelse niveau i forhold til antal børn, og beregnes for kommunale og selvejende daginstitutioner, ved at dividere antal børn med personale, begge i fuldtidsenheder. Det er kun pædagogisk personale som pædagogiske ledere, pædagoger, assistenter mv., der medregnes. Normeringstallet er opgjort som en brutto-normering, hvor personalets samlede opgaver som børnetid, forældresamtaler mv. indgår i opgørelsen, og der tages ikke højde for åbningstider. Hverken for børn eller personale fratrækkes sygdom eller ferie, men for personalet foretages barselskorrektion. Vikarforbrug og støttepersonale indgår også i normeringsberegningen.Tal for privatinstitutioner opgøres separat, og udgives som statistikken PBOERN dog uden normeringsberegning.Læs mere om metoden i statistikdokumentationen. Se også emnesiden

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnepasning før skolestart
Sygefraværet faldt i 2023

30. oktober 2024

Fraværet som følge af egen sygdom var i 2023 på 10,2 dage i gennemsnit pr. fuldtidsansat, når man ser på tværs af sektorer. Dette er et fald i forhold til 2022 på 0,7 dage. I 2022 nåede fraværet som følge af egen sygdom et historisk højt niveau. I 2023 var det fortsat højere end før COVID-19 pandemien. Det største fald i fraværet som følge af egen sygdom ses i regionerne, hvor sygefraværet i 2022 lå på 15,6 dage, mens det i 2023 lå på 14,4 dage, hvilket er et fald på 1,2 dage. Det mindste fald ses i Virksomheder og organisationer, hvor faldet i sygefraværet var 0,6 dage. Sektoren Virksomheder og organisationer er den sektor, der har det laveste sygefravær.

Fravær fra arbejde  2023

30. oktober 2024 - Nr. 313

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2025

Alle udgivelser i serien: Fravær fra arbejde

Kontakt

Nete Nielsen, tlf. 

Summer Cook, tlf. 30 68 39 52

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen med bl.a. definitioner af fraværsdagsværk, fraværsperioder og fraværsprocent.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde
Høj økonomisk vækst i Region Hovedstaden

28. oktober 2024

Region Hovedstadens bruttonationalprodukt (BNP) voksede med 5,0 pct. i 2023, når der korrigeres for prisudvikling. De øvrige regioner oplevede langt fra lige så høj vækst. I Region Syddanmark voksede BNP med 2,5 pct. Væksten i Region Sjælland var på 0,2 pct. I Region Nordjylland og Region Midtjylland var væksten negativ med vækstrater på henholdsvis -1,0 pct. og -0,4 pct.

Regionalfordelt nationalregnskab  2023

28. oktober 2024 - Nr. 312

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2025

Alle udgivelser i serien: Regionalfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Kilder og metode

Det regionalfordelte nationalregnskab omfatter en opgørelse af bruttonationalproduktet og andre nationalregnskabsvariable for regioner og landsdele samt for kategorien uden for region. I kategorien uden for region placeres aktiviteter, der ikke kan henføres til en enkelt region, primært udvinding af olie og naturgas. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber
Flere beskæftigede indvandrere og efterkommere

28. oktober 2024

Indvandrere og efterkommeres beskæftigelse steg fra 474.400 i 2022 til 498.000 beskæftigede i 2023, svarende til en stigning på 23.500 beskæftigede eller 5,0 pct. Stigningen er fordelt på 5.800 indvandrere og efterkommere fra vestlige lande og 17.700 fra ikke-vestlige lande. Samtidig er beskæftigelsen med et lille fald på 1.300 fra 2022 til 2023 stort set uændret for personer med dansk oprindelse. Over de seneste ti år har indvandrere og efterkommere bidraget mest til beskæftigelsesvæksten. I perioden 2013 til 2023 er den samlede beskæftigelse steget fra 2.693.900 i 2013 til 3.112.500 i 2023. Beskæftigelsen for indvandrere og efterkommere er i samme periode steget fra 258.500 til 498.000.

Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet  november 2023

28. oktober 2024 - Nr. 311

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2026

Alle udgivelser i serien: Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet ud fra 'Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). RAS er en totalopgørelse af befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS)

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)
Detailsalget steg en smule i september

25. oktober 2024

Det samlede detailsalg steg 0,1 pct. fra august til september, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Det næsten uændrede niveau i det samlede detailsalg dækker over stigninger i salget af fødevarer og andre dagligvarer samt andre forbrugsvarer på hhv. 0,2 pct. og 0,5 pct. og et fald i salget af beklædning mv. på 2,7 pct. Detailsalget i alt for tredje kvartal 2024 lå dermed 0,6 pct. over andet kvartal 2024 samt 2,4 pct. over tredje kvartal 2023. I denne offentliggørelse er der fokus på salget i årets første tre kvartaler sammenlignet med sidste år.

Detailomsætningsindeks  september 2024

25. oktober 2024 - Nr. 309

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. november 2024

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Væksthusgartnerier går fra naturgas til fjernvarme

25. oktober 2024

De danske væksthusgartnerier er gået fra naturgas til fjernvarme, når det gælder valg af energitype. I perioden fra 2014-2020 udgjorde fjernvarme gennemgående lidt under halvdelen af det samlede energiforbrug. I 2023 er andelen imidlertid steget til 74 pct., mens andelen af naturgas i samme periode faldt fra 37 pct. til 15 pct., altså omtrent en halvering. Øvrige typer af energi som fx olie og kul udgør 11 pct. Det samlede forbrug af energi til opvarmning er faldet med 10 pct. fra 2020 til 2023. Faldet skyldes mindre væksthusareal og en forbedret energieffektivitet.

Væksthusproduktion  2023

25. oktober 2024 - Nr. 308

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. oktober 2027

Alle udgivelser i serien: Væksthusproduktion

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Vækstproduktionen er opgjort som en kombination af oplysninger fra landbrugs- og gartneritællingen og regnskabsstatistikken for jordbrug. Alle bedrifter med væksthuse er omfattet af landbrugs- og gartneritællingen, mens det er en stikprøve af disse, som indgår i regnskabsstatistikken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Danmark havde EU's største overskud i 2023

25. oktober 2024

Danmark havde i 2023 et overskud på de offentlige finanser (ØMU-saldoen) på 92,7 mia. kr. svarende til 3,3 pct. af BNP. Overskuddet er det største blandt EU-landene målt i forhold til BNP. Danmark har haft overskud på de offentlige finanser siden 2016 og har haft det største overskud i forhold til BNP blandt EU-landene siden 2019. 4 ud af de 27 EU-lande havde overskud på de offentlige finanser i 2023. De 27 EU-lande havde samlet set et underskud på 3,5 pct. af BNP, mens de 20 eurolande havde et underskud på 3,6 pct. af BNP.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2023 (oktober-indberetning)

25. oktober 2024 - Nr. 310

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. april 2025

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Fald i jordbrugets investeringer i 2023

24. oktober 2024

Jordbrugets investeringer faldt med 1,6 mia. kr. i 2023 til 6,7 mia. kr. i forhold til året før, målt i faste priser, dvs. renset for inflation. Det svarer til et fald på 19 pct. De lavere investeringer kan fordeles på 1,4 mia. kr. i maskiner og inventar samt 0,2 mia. kr. i bygninger, grundforbedringer mv. Investeringsniveauet er det næstlaveste i perioden 2010 og frem.

Jordbrugets investeringer  2023

24. oktober 2024 - Nr. 307

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. oktober 2025

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets investeringer

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af investeringer og afskrivninger omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug, der fra 2020 omfatter bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 186.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2024 forhøjet med 0,87 pct. for bygningsinvesteringer og for investeringer i maskiner og inventar, hvorved der også er taget højde for, at investeringsaktiviteten er lavere på små bedrifter. Jordbrug omfatter landbrug og gartneri. I statistikdokumentationen Jordbrugets investeringer er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder ved opgørelserne af investeringer og afskrivninger i jordbruget. Se også mere på emnesiden Jordbrugets investeringer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jordbrugets investeringer

Del sidens indhold
Industrien forventer at investere mere til næste år

24. oktober 2024

I oktober er der spurgt ind til investeringsforventninger i industrien og i serviceerhvervene. Det gælder for begge områder, at der generelt er flere virksomheder, der forventer at øge frem for at reducere investeringerne i 2025 sammenlignet med 2024. I industrien er nettotallet 15 for 2025, mens det for serviceerhverv er 7. Nettotallet angiver andelen, der forventer øgede investeringer fratrukket andelen, der forventer reducerede investeringer. Der er også spurgt til, hvad de primære formål med investeringerne er, og det er for både serviceerhverv og industrien erstatning af nedslidt materiel eller udstyr, der er det hyppigste formål med hhv. 38 og 34 pct. inden for de to brancheområder. Herefter følger udvidelse af produktionskapaciteten, der fylder mere i industrien med 26 pct. mod 22 pct. i serviceerhvervene, mens rationalisering af driften og andre formål, fx miljø og sikkerhed hver fylder omkring 20 pct. for begge erhverv.

Konjunkturbarometer for erhvervene  oktober 2024

24. oktober 2024 - Nr. 306

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2024

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Tilbagegang i forbrugertilliden

23. oktober 2024

Forbrugertillidsindikatoren er i oktober minus 8,9, hvilket er en tilbagegang i forhold til sidste måned, hvor den var minus 6,8.  Det er omtrent det samme som gennemsnittet for de seneste seks måneder som er minus 6,6. Tilbagegangen skyldes hovedsageligt forbrugernes syn på deres egen nuværende og fremtidige økonomiske situation. Den eneste indikator, der er steget en smule, er Danmarks fremtidige økonomiske situation. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  oktober 2024

23. oktober 2024 - Nr. 305

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2024

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
1.500 færre lønmodtagere i august

21. oktober 2024

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse i august var på 3.021.700 personer, hvilket er 1.500 færre end måneden før. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 1.900 personer lavere end i juli. I sektoren offentlig forvaltning og service steg antallet af lønmodtagere i august med 400. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  august 2024

21. oktober 2024 - Nr. 304

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen fastholder højt niveau

18. oktober 2024

I tredje kvartal 2024 var der 196.900 beskæftigede inden for bygge og anlæg. Det er et fald på 0,3 pct. i forhold til andet kvartal 2024, hvor der var 197.500 beskæftigede. Sammenlignet med samme kvartal året før er der tale om en stigning på 1,2 pct. Faldet er størst hos El-installatører og Byggeentreprenører, der begge har fald på 0,9 pct. i forhold til andet kvartal 2024. Restgruppen Anden bygge- og anlægsvirksomhed oplever som den eneste gruppe en stigning, der over samme periode er på 2,0 pct. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  3. kvt. 2024

18. oktober 2024 - Nr. 303

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Jordbrugets gæld faldt fortsat i 2023

18. oktober 2024

Den samlede gæld for det danske jordbrug er for 2023 opgjort til 263 mia. kr., hvilket var 22 mia. kr. eller 8 pct. mindre end i 2022. Set over de seneste fem år er jordbrugets gæld reduceret med 71 mia. kr. i løbende priser.

Jordbrugets renter og gæld  2023

18. oktober 2024 - Nr. 302

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. oktober 2025

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets renter og gæld

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af renter og gæld er i løbende priser og omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug (landbrug og gartneri). Statistikken omfatter fra 2020 bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 187.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2023 forhøjet med 4,54 pct., hvor der er taget højde for, at gælden pr. hektar er lavere på små bedrifter. Gælden, som er opgjort til kontantværdi ved udgangen af året, inkluderer også gæld vedrørende stuehuse og andre ikke jordbrugsmæssige aktiver.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold