oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Få kommer til Danmark på de korte uddannelser

28. maj 2019

Der er store forskelle på fordelingen af de ind- og udgående udvekslingsophold på uddannelsernes hovedområder. En markant forskel findes på de korte videregående uddannelser, som kun udgjorde 3 pct. af alle indgående udvekslingsophold. For de udgående ophold var korte videregående uddannelser repræsenteret med 14 pct. Til sammenligning er over halvdelen af de indgående udvekslingsophold placeret på de lange videregående uddannelser. For de danske studerende fordeler antallet af udvekslingsophold sig mere jævnt på de fire hovedområder.

Udvekslingsstuderende  2017/2018

28. maj 2019 - Nr. 206

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Udvekslingsstuderende

Kontakt

 Alexander Erik Friisnæs, tlf. 

Kilder og metode

Et udvekslingsophold er defineret som et meritgivende studie- eller praktikophold i udlandet for korte, mellemlange og lange videregående ordinære uddannelser. Udvekslingsopholdet skal være afsluttet i perioden 1. september til 31. august.Indgående udvekslingsophold dækker over studerende der kommer fra udlandet og tager en del af deres uddannelse på en dansk uddannelsesinstitution. Udgående udvekslingsophold dækker over studerende indskrevet på danske uddannelsesinstitutioner, som tager til udlandet som en del af deres uddannelse

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udvekslingsstuderende

Del sidens indhold
Detailsalget stiger i årets første måneder

27. maj 2019

Fra marts til april faldt detailsalget 0,3 pct., hvilket var fjerde måned i træk med skiftende månedlige udsving, men ser man på de seneste tre måneder, steg salget 0,6 pct. i de forrige tre måneder. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Salget af beklædning mv. faldt 5,1 pct. mens fødevarer og andre dagligvarer steg 1,2 pct. Salget af andre forbrugsvarer, der består af blandt andet elektronik, husholdningsudstyr og fritidsprodukter og salget fra danske internetbutikker faldt 0,8 pct.

Detailomsætningsindeks  april 2019

27. maj 2019 - Nr. 203

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Vest- og Sydsjællændere har længst til arbejde

24. maj 2019

Pendlere, der boede i landsdel Vest- og Sydsjælland, tilbagelagde med 30,7 km. væsentligt længere afstande for at komme på arbejde end pendlere andre steder i landet i november 2017. Det var da også i Vest- og Sydsjælland, de syv kommuner med længst gennemsnitlig pendlingsafstand lå. Pendlingsafstanden var med 35,7 km. størst for pendlere bosiddende i Vordingborg Kommune, efterfulgt af pendlere i Faxe Kommune med 32,8 km. og pendlere i Sorø Kommune med 32,1 km. Pendlere med bopæl i Stevns, Guldborgsund, Slagelse og Næstved Kommuner havde i gennemsnit også mere end 30 km. til arbejde. På landsplan var den gennemsnitlige pendlingsafstand fra bopæl til arbejdssted 21,8 km. i 2017. Det er en stigning på 0,3 km. i forhold til 2016. Pendlingsafstanden er beregnet som den korteste vejafstand fra den beskæftigedes bopælsadresse til arbejdsstedsadressen. Hjemturen indgår ikke i beregningen.

Pendling  november 2017

24. maj 2019 - Nr. 201

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Pendling

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Statistikgrundlaget er fra Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervspendling

Del sidens indhold
En ud af tre bor i etagebolig

24. maj 2019

Hver tredje person i Danmark bor i en etagebolig. Da der er stor geografisk forskel på, hvor etageboligerne findes, varierer andelen dog meget fra kommune til kommune. I Frederiksberg og Københavns Kommuner bor hhv. 94 og 86 pct. af befolkningen i en etagebolig. På tredje- til femtepladsen ligger Brøndby med 57 pct., Ishøj med 52 pct. og Gentofte med 49 pct. af befolkningen boende i etageboliger. Blandt top-10 er det kun Aarhus, der ligger uden for Københavns omegn

Boligopgørelsen  1. januar 2019

24. maj 2019 - Nr. 202

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. april 2020

Alle udgivelser i serien: Boligopgørelsen

Kontakt

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Opgørelsen over boligbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken vedrørende opvarmning viser registreret opvarmningskilde i BBR for beboede boliger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligopgørelsen

Del sidens indhold
3.600 flere lønmodtagere i marts

23. maj 2019

Antallet af personer med lønmodtagerjob var i marts 2.779.800. Det er 3.600 flere lønmodtagere end i februar, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  marts 2019

23. maj 2019 - Nr. 200

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Flere medlemmer i lønmodtagerorganisationer

22. maj 2019

Lønmodtagerorganisationerne havde 31. december 2018 registreret 1.862.700 medlemmer med arbejdsmarkedstilknytning. Det er 41.700 medlemmer flere end året før - hvilket svarer til en stigning på 2,3 pct.

Lønmodtagerorganisationernes medlemstal  31. december 2018

22. maj 2019 - Nr. 196

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Lønmodtagerorganisationernes medlemstal

Kontakt

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter hovedorganisationerne og fagforbund uden for hovedorganisationerne. Indberetningen er frivillig. Statistikken omfatter ikke selvstændigt erhvervsdrivende, studerende, efterlønsmodtagere eller pensionister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønmodtagerorganisationers medlemstal

Del sidens indhold
Arbejdsstyrken øget med 35.000 personer

22. maj 2019

I første kvartal 2019 var der 26.000 flere beskæftigede og 9.000 flere AKU-ledige i alderen 15-64 år end i samme kvartal 2018. Denne forøgelse af arbejdsstyrken på 35.000 personer modsvares af, at antallet af personer uden for arbejdsstyrken i samme aldersgruppe faldt med 26.000 i perioden. I alt var der i første kvartal 2.776.000 beskæftigede, svarende til en beskæftigelsesfrekvens på 75 pct. Det er 0,6 procentpoint højere end i samme kvartal året før. AKU-ledigheden var på 165.000 personer, svarende til 5,6 pct. af arbejdsstyrken, eller 0,2 procentpoint højere end året før. Det viser tal fra Arbejdskraftundersøgelsen (AKU).

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  1. kvt. 2019

22. maj 2019 - Nr. 197

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. september 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Korn- og svinepriser steg i første kvartal

22. maj 2019

Trods stigende korn- og svinepriser blev jordbrugets bytteforhold forringet med 1,3 pct. i forhold til fjerde kvartal 2018. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på jordbrugets salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen. Landmændenes salgspriser på korn, grøntsager og prydplanter samt svin steg i første kvartal 2019, mens priserne på kvæg og mælk faldt. Prisen på korn steg 2,3 pct., grøntsager og prydplanter steg 18,9 pct. og svin steg med 1,3 pct. fra fjerde kvartal 2018 til første kvartal 2019, mens priserne på kvæg og mælk faldt med hhv. 2,7 og 8,6 pct.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  1. kvt. 2019

22. maj 2019 - Nr. 198

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. september 2019

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Inflationen falder i Danmark - og stiger i EU

22. maj 2019

I april faldt inflationen i Danmark til 0,9 pct. fra 1,2 pct. i marts, mens den i EU steg til 1,9 pct. fra 1,6 pct. i marts. Den danske kerneinflation (inflation ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer) var i april 0,7 pct. og dermed lavere end kerneinflationen i EU (1,6 pct.) og euroområdet (1,4 pct.). Modsat kerneinflationen i EU og Euroområdet faldt den danske kerneinflation i april. Det er i høj grad prisændringer på tøj og elektronik, der forklarer faldet i den danske kerneinflation i april.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  april 2019

22. maj 2019 - Nr. 199

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2019

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden stiger

21. maj 2019

Forbrugertilliden ligger på 5,9 i maj mod 3,7 i april. Forbrugertilliden er dermed steget siden sidste måned og ligger også højere end gennemsnittet for de seneste seks måneder, som er 3,9. Stigningen i forbrugertilliden er bredt funderet, idet alle indikatorer med undtagelse af indikatoren, der belyser købelysten til varige forbrugsgoder, er steget i maj. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  maj 2019

21. maj 2019 - Nr. 193

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Fald i slagtningerne af svin

21. maj 2019

Svineslagtningerne faldt med 2,3 pct. til 4,4 mio. svin i første kvartal 2019 sammenlignet med første kvartal 2018, mens antallet af eksporterede levende svin steg med knap 4 pct. til 3,7 mio. svin, hvoraf de 98 pct. er smågrise på omkring 32 kg. Den totale produktion af svin i første kvartal blev 8,1 mio. svin. Prisen på slagtesvin var 8,30 kr. pr. kg i januar, men især i april og maj er priserne steget kraftigt til over 11 kr. pr. kg. I de seneste ti år er en tilsvarende høj pris ellers kun set i sommeren 2017 og i 2012-2013. I erhvervet forventes yderligere prisstigninger i 2019 især pga. situationen med svinepest i Kina.

Animalsk produktion (kvt.)  1. kvt. 2019

21. maj 2019 - Nr. 195

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. september 2019

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Landbrugets økonomi markant forringet i 2018

21. maj 2019

Landbrugets bruttofaktorindkomst for 2018 er foreløbigt opgjort til 23,1 mia. kr. Det er 6,1 mia. kr. lavere end året før, svarende til en nedgang på knap 21 pct., men bedre end i 2015 og 2016. Flere faktorer har haft stor betydning for udviklingen i 2018. Tørken trak høstudbytterne ned og havde dermed en negativ indvirkning på udviklingen i mængden af den vegetabilske produktion. Det blev dog delvist udlignet af højere priser på de vegetabilske salgsprodukter. Værdien af den animalske produktion faldt også, hvilket primært skyldes lavere priser, mens mængderne steg lidt.

Landbrugets bruttofaktorindkomst  2018

21. maj 2019 - Nr. 194

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Landbrugets bruttofaktorindkomst

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Opgørelsen af landbrugets bruttofaktorindkomst følger kalenderåret. Opgørelsen udarbejdes efter EU's fælles retningslinjer og omfatter landbrug, gartneri, pelsdyravl, jagt og biavl. Bruttofaktorindkomsten angiver det beløb, der er til rådighed til aflønning af den samlede arbejds- og kapitalindsats i landbrugssektoren, herunder afskrivninger, forrentning af egen- og fremmedkapital, lønninger og vederlag for landbrugernes egen arbejdsindsats mv. Alle beløb er opgjort i løbende priser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugets bruttofaktorindkomst (Afsluttet)

Del sidens indhold
Forventet fald i bilsalget i april efter rekord i marts

16. maj 2019

Tilgangen af nye personbiler i april 2019 var på 16.600 (sæsonkorrigeret). Det er 29 pct. færre end i marts. Faldet er forventet, da salget i marts var meget højt pga. forventede afgiftsstigninger i april, som dog ikke blev realiseret. Salget til husholdningerne faldt med 37 pct., mens det faldt med 15 pct. til erhvervene sammenlignet med marts. Den samlede tilgang i februar-april 2019 var 9 pct. højere end i november 2018 - januar 2019. Det dækker over en stigning på 11 pct. til husholdningerne og 7 pct. til erhvervene. Der er i denne artikel fokus på dieselbiler og miljøzoner.

Nyregistrerede motorkøretøjer  april 2019

16. maj 2019 - Nr. 190

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Scenekunst og idræt får flest kulturmidler

16. maj 2019

Den største andel på 15 pct. af Kulturministeriets udbetalinger gik i 2018 til scenekunst - svarende til en samlet udbetaling på 1,3 mia. kr. På andenpladsen lå i lighed med året før idræt, der samlet blev udbetalt 1,0 mia. kr. til, svarende til en andel på 12 pct. På tredjepladsen lå folkeoplysning og folkehøjskoler, der dækkede 10 pct. af Kulturministeriets udbetalinger, svarende til 0,9 mia. kr. Kulturministeriet udbetalte i 2018 i alt 8,9 mia. kr. til kulturelle formål i Danmark og i udlandet, svarende til 1,1 pct. af de samlede statslige driftsudgifter. Dette er en stigning på 2,7 pct. i forhold til året før, hvor de samlede udbetalinger udgjorde 8,7 mia. kr. Stigningen siden 2016 skyldes først og fremmest, at administrationen af støtten til aktiviteter for det danske mindretal syd for grænsen i 2016 blev overført fra Undervisningsministeriet til Kulturministeriet.

Kulturministeriets udbetalinger  2018

16. maj 2019 - Nr. 191

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Kulturministeriets udbetalinger

Kontakt

 Isabel Maria dos Santos Cardoso, tlf. 61 50 11 61

Kilder og metode

Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen for Kulturministeriets udbetalinger.Tallene bygger på udbetalingsoplysninger fra Kulturministeriet, statsregnskabet og Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks registeroplysninger om personer og virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturministeriets udbetalinger

Del sidens indhold
Offentligt forskningsbudget stiger for 3. år i træk

16. maj 2019

De samlede offentlige bevillinger til forskning og udvikling er for 2019 budgetteret til 22,6 mia. kr. Det svarer til 0,98 pct. af Økonomi- og Indenrigsministeriets gældende skøn for BNP. I forhold til 2018 stiger det offentlige forskningsbudget med 0,2 mia. kr., når der er taget højde for prisudviklingen. Det er en stigning på 1,0 pct. Stigningen fortsætter for tredje år i træk efter et fald på 6,7 pct. fra 2015 til 2016.

Offentligt forskningsbudget  2019

16. maj 2019 - Nr. 192

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Offentligt forskningsbudget

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Det offentlige forskningsbudget omfatter oplysninger om de budgetterede udgifter til forskning og udvikling, som ministerierne har indberettet til Finansministeriet. Herudover har Danmarks
Statistik indhentet oplysninger fra Danmarks Grundforskningsfond og Nordisk Ministerråd, bevillinger fra EU, samt
beregnet forskningsbudget for kommuner og regioner. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen
og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Det offentlige forskningsbudget

Del sidens indhold
6 mio. indbyggere i Danmark i 2026

16. maj 2019

Den seneste befolkningsfremskrivning fra primo 2019 viser, at det samlede befolkningstal forventes at vokse med 268.000 personer - eller 4,6 pct. - frem mod 2030, hvorfor det samlede befolkningstal i Danmark forventes at runde 6 mio. i løbet af 2026. Selvom befolkningstallet forventes at stige, viser fremskrivningen, at befolkningtilvæksten forventes at være aftagende i samme periode. Det skyldes, at nettoindvandringen forventes at fortsætte med at falde på kort sigt. Den faldende befolkningstilvækst afspejler sig også på kommunalt niveau.

Befolkningsfremskrivninger  2019-2060

16. maj 2019 - Nr. 189

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Befolkningsfremskrivninger

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Yderligere information om fremskrivningen samt den anvendte metode og forudsætninger findes i statistikdokumentationen om
befolkningsfremskrivning, på emnesiden Befolkningsfremskrivning samt på www.dreamgruppen.dk. Anvendt lovgrundlag: Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningsfremskrivning

Del sidens indhold
0,3 pct. vækst i BNP-indikatoren

15. maj 2019

BNP-indikatoren peger på en sæsonkorrigeret realvækst på 0,3 pct. i første kvartal 2019 sammenlignet med fjerde kvartal 2018. Fremgangen i økonomien synes dermed at fortsætte, om end mere afdæmpet end foregående kvartal. Serviceerhverv bidrager særligt til den positive vækst. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint. Usikkerheden på BNP-indikatoren må forventes at være større. Læs mere om beregningen af indikatoren i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

BNP-indikator  1. kvt. 2019

15. maj 2019 - Nr. 186

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. august 2019

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Firmaernes salg faldt i marts

15. maj 2019

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 2,8 pct. fra februar til marts, mens det indenlandske salg ekskl. energi faldt 1,7 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Næsten halvdelen af det samlede fald på 9,4 mia. kr. udgøres af branchegrupperne industri, som faldt 2,7 mia. kr., og transport, som faldt 2,1 mia. kr. Faldet skal dog ses i lyset af, at der i starten af år 2017 forekom et enestående stort salg, hvilket kan påvirke sæsonkorrektionen.

Firmaernes køb og salg  marts 2019

15. maj 2019 - Nr. 187

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Stigende producent- og importprisindeks på månedsbasis

15. maj 2019

Det samlede producentprisindeks for varer er i april steget med 0,7 pct. set i forhold til forrige måned, hvilket er den højeste månedsstigning siden oktober 2018, hvor den var 0,8 pct. Stigningen skyldes hovedsaligt en månedsstigning i prisindekset for danskproducerede varer til hjemmemarked på 1,2 pct., mens prisindekset for danskproducerede varer til eksport kun er steget med 0,2 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 0,6 pct., hvilket er den højeste månedsstigning siden juni 2018, hvor månedsstigningen var 1,1 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  april 2019

15. maj 2019 - Nr. 188

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Fortsat flest med høj A-indkomst i Allerød

13. maj 2019

I 2018 var den gennemsnitlige A-skattepligtige indkomst for personer over 14 år 284.000 kr. I Allerød havde 56 pct. af borgerne en A-indkomst over dette beløb. Det gør - ligesom året før - Allerød til den kommune med den største andel borgere med en A-indkomst over landsgennemsnittet. På anden- og tredjepladsen ligger Egedal (55 pct.) og Furesø (53 pct.). Den anden ende af spektret domineres i 2018 af ø-kommuner med Langeland som kommunen med den laveste andel af borgere med A-indkomst over gennemsnittet, nemlig 31 pct. Forskellene skyldes primært kommunernes forskellige sammensætning af socioøkonomiske grupper. Således er andelen, der får over halvdelen af deres A-indkomst fra løn, 62 pct. i Allerød mod blot 40 pct. på Langeland.

Indkomststatistik (A-indkomst)  2018

13. maj 2019 - Nr. 185

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Indkomststatistik (A-indkomst)

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Foruden A-indkomst findes også tabeller med tal for de samlede indkomster for personer og familier samt mål for indkomstulighed. Populationen i opgørelserne er personer med bopæl i Danmark primo og ultimo året i alderen over 14 år. A-indkomst dækker kun over løn og skattepligtige overførsler. Opgørelsen inkluderer fx ikke indkomst fra selvstændig virksomhed, afkast af aktier eller skattefrie ydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomststatistik
Chokoladepriser trækker forbrugerpriserne ned

10. maj 2019

Det samlede forbrugerprisindeks steg 1,0 pct. i april i forhold til samme måned sidste år. Det er et lille fald i forhold til marts, hvor den årlige stigning var 1,2 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer samt andre varer og tjenester, der trækker den årlige stigning i april ned i forhold til marts. Det er hhv. prisændringer på chokolade, ost og is samt et markant prisfald på bl.a. toiletpapir og sæbe, der inden for de to grupper trækker mest ned i årsstigningen i forhold til måneden før. Omvendt trækker transport op i årsstigningen i forhold til marts, hvilket bl.a. skyldes prisstigninger på flyrejser i påskeugen, der lå i april måned.

Forbruger- og nettoprisindeks  april 2019

10. maj 2019 - Nr. 183

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Flere passagerer i danske havne

10. maj 2019

Ændret 14. maj 2019 kl. 09:55

Ved offentliggørelsen var ca. 2,1 mio. indenrigspassagerer i første tabel opgjort som udenrigspassagerer i årene 2016-2018. Det totale antal passagerer i de tre år er uændret udover afrundingsændring. Ændringer er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af passagerer på passager- og færgeruter til og fra danske havne steg i 2018 med 2 pct. I alt rejste 43,4 mio. passagerer gennem danske havne. Ikke kun færgeruterne har haft god vækst i 2018. Også for krydstogtskibene har det været et godt år, se mere under figuren. I 2018 havde de danske havne en mindre fremgang i den håndterede godsmængde på 1 pct. Den samlede mængde gods, der gik gennem havnene i 2018, var 96 mio. ton. De seneste fire år har godsmængderne igennem de danske havne været relativt konstante.

Skibsfart (år)  2018

10. maj 2019 - Nr. 184

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Varer og tjenester trækker overskuddet ned

9. maj 2019

I marts var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 11,1 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal. Det er et fald på 1,7 mia. kr. i forhold til februar og skyldes et fald i overskuddet på varer og tjenester.

Betalingsbalancen over for udlandet  marts 2019

9. maj 2019 - Nr. 182

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Eksporten af varer faldt i marts

9. maj 2019

Vareeksporten faldt med 5,6 pct. i marts særligt som følge af fald i medicinalvarer og maskiner. Set over de seneste tre måneder er eksporten dog steget med 1,4 pct., særligt på grund af øget eksport af maskiner og næringsmidler i januar. Importen faldt i marts med 2,1 pct. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  marts 2019

9. maj 2019 - Nr. 179

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Lille fald i eksport af tjenester

9. maj 2019

Eksporten af tjenester faldt med 0,8 pct. i i første kvartal 2019, mens importen samlet set var næsten uændret. Det viser kvartalstallene for udenrigshandel med tjenester, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  1. kvt. 2019

9. maj 2019 - Nr. 181

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. august 2019

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Vallensbæk har størst andel småbørn

9. maj 2019

De 0-5-årige udgør 6,3 pct. af Danmarks befolkning pr. 1. april 2019. I Vallensbæk Kommune er andelen af småbørn størst. Der udgør aldersgruppen 8,0 pct., mens kun 3,6 pct. af Langeland Kommunes befolkning er mellem 0 og 5 år. I alle de fem ø-kommuner er det kun mellem 3,3 og 4,7 pct., der er småbørn. Otte ud af ti kommuner med størst andel af småbørn ligger i og omkring Hovedstaden, mens Skanderborg og Rebild kommer ud på hhv. anden- og sjettepladsen med 7,8 og 7,4 pct. For fem år siden udgjorde de 0-5-årige 6,5 pct. af Danmarks befolkning.

Befolkningens udvikling  1. kvt. 2019

9. maj 2019 - Nr. 180

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. august 2019

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
I 2018 var 41 pct. af hotelovernatningerne grønne

8. maj 2019

I 2018 blev 41 pct. af samtlige hotelovernatninger i Danmark tilbragt på hoteller med et Green Key-certifikat. Green Key er en miljøcertificering, som administreres af hotellernes brancheorganisation, HORESTA, og som gives til virksomheder, der skal leve op til særlige miljøkrav. Certificeringen gælder for et år ad gangen. Det typiske hotel med en Green Key-certificering ligger i København, har en kapacitet på mindst 500 senge og en næsten ligelig fordeling af ferie- og forretningsrejsende. I 2018 var der ifølge HORESTA i alt 126 Green Key-certificerede hoteller i Danmark og Grønland, hvoraf 119 indgik i den månedlige overnatningsstatistik for hoteller i Danmark med mindst 40 senge. Statistikken dækker i alt 556 hoteller.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  marts 2019

8. maj 2019 - Nr. 177

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Karakterer har betydning for uddannelsesvalg

8. maj 2019

87 pct. af 30-35-årige med fuldført videregående uddannelse og karaktergennemsnit fra deres gymnasiale uddannelse på over 9 havde i 2018 fuldført en form for akademisk uddannelse. For dem med et karaktergennemsnit på under 5, var det 24 pct., der i 2018 havde fuldført en akademisk uddannelse. For personer med et lavt karaktergennemsnit er det i stedet korte og mellemlange videregående uddannelser, der er populære. Personer med et karaktergennemsnit over 5 vælger derimod oftere en akademisk uddannelse frem for en kort eller mellemlang videregående uddannelse.

Fuldførte videregående uddannelser  2017/2018

8. maj 2019 - Nr. 176

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2020

Alle udgivelser i serien: Fuldførte videregående uddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på uddannelsesinstitutionernes indberetning til Elevregisteret. Uddannelser og kurser taget i udlandet indgår ikke i Elevregisteret og indgår derfor ikke i denne opgørelse. Gruppen af personer med ukendt uddannelsesniveau består hovedsagligt af indvandrere. I nogle tilfælde har en studerende taget flere uddannelser på flere niveauer. Kun den seneste uddannelse er talt med i denne opgørelse. Elevregistret
er et forløbsregister, hvor man kan følge den enkelte studerende gennem dennes uddannelseskarriere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Feriehusovernatninger for marts holder niveau

8. maj 2019

Korrigeret for normale sæsonudsving var antallet af feriehusovernatninger i marts måned på niveau med måneden før. Ser man på udviklingen i de danske overnatninger, så faldt disse med 5 pct., hvilket blev opvejet af en stigning i de udenlandske overnatninger på 1 pct.

Feriehusudlejning  marts 2019

8. maj 2019 - Nr. 178

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Frugt og grøntsager trækker økologisalg op

7. maj 2019

Detailsalget af økologiske varer steg 14 pct. på ét år og udgjorde 12,9 mia. kr. i 2018 mod 11,3 mia. kr. i 2017. Frugt og grønt udgjorde alene 38 pct. af den samlede stigning. Økologisk is og margarine er blandt højdespringerne i de mindre varegrupper.

Detailomsætningen af økologiske fødevarer  2018

7. maj 2019 - Nr. 173

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Statistikken er baseret på indberetninger fra de store supermarkedskæder samt de størstegrossisters salg til øvrige butikskæder, købmænd og kiosker (omregnet til detailsalg). Internethandel fra disse samt større, ikke-specialiserede internetbutikker er omfattet. Gård- og stalddørssalg og salg fra specialbutikker (fx grønthandlere) er ikke omfattet. Omsætningen er inklusiv moms. Kilopriser på økologiske varer udregnes ud fra forholdet mellem samlet omsætning og mængde. Der er ikke forudsat uændret sammensætning af forbruget, som i fxForbrugerprisindekset.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Del sidens indhold
Forpagtning i landbruget runder 1 mio. ha

7. maj 2019

Forpagtning bliver stadig mere udbredt i landbruget. Langt de fleste landmænd ejer det meste af den jord, de dyrker, og selveje har været en væsentlig del af landbrugernes identitet siden de store landboreformer i slutningen af det 18. århundrede. Men i de seneste årtier har forpagtning været i fremgang og rundede i 2018 1 mio. ha svarende til næsten 40 pct. af landbrugsarealet. I 1982 var blot 17 pct. af jorden forpagtet.

Landbrugs- og gartneritællingen  18. maj 2018

7. maj 2019 - Nr. 174

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Landbrugs- og gartneritællingen

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Landbrugs- og gartneritællingen er en stikprøvetælling med deltagelse af landbrug i Danmark. Siden 1995 er oplysninger om afgrøder og forpagtning hentet fra landmændenes ansøgning om arealstøtte. Før den tid blev disse oplysninger indhentet ved spørgsmål på spørgeskemaet. Tællingerne i 1982, 1983, 1985, 1987, 1989, 1999, 2010 og 2020 var totaltællingerne med deltagelse af alle landbrugs- og gartneribedrifter i Danmark, og de øvrige tællinger stikprøver med en varierende udvalgsandel, typisk omkring 25-30 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Afmatning for industrien i EU ses ikke i Danmark

7. maj 2019

Det samlede produktionsindeks for industrien steg med 1,0 pct. i marts. Produktionen i industrien varierer typisk en del fra måned til måned. Set over perioden januar-marts 2019, er den steget med 0,5 pct. sammenlignet med de foregående tre måneder, når der ses bort fra medicinalindustrien, som var præget af særlige forhold i december (se Nyt fra Danmarks Statistik 2019:37). Dermed præger afmatningen i den europæiske industri ikke på samme måde Danmark. Industriens produktion og omsætning er den statistik, der tidligst offentliggør tal indberettet af industriens virksomheder. Den giver dermed det første 'hårde' pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  marts 2019

7. maj 2019 - Nr. 175

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Flere konkurser, men færre tabte job i april

6. maj 2019

Der var 224 konkurser i april blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er knap 2 pct. flere end i marts. Konkurserne medførte 861 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, eller 19 pct. færre end i marts. I perioden februar-april 2019 var der 26 pct. flere konkurser end i november 2018 - januar 2019, men jobtabet var 15 pct. lavere. I denne måneds artikel er der fokus på konkurser i byggebranchen.

Konkurser  april 2019

6. maj 2019 - Nr. 172

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Anmeldelser om tyveri falder fortsat

6. maj 2019

Det samlede antal anmeldelser om tyveri fortsætter med at falde. Der blev i årets første kvartal anmeldt 24.875 tyverier, når der er korrigeret for sæsonudsving. Antallet er faldet med 6,5 pct. i forhold til forrige kvartal. Faldet de seneste år skyldes særligt færre anmeldelser af tyveri af nummerplader, tyveri fra lomme/taske/bagage samt tyveri af taske/bagage, hvilke indgår i kategorien andre tyverier. Derudover kan faldet formentlig forklares med indbruds-paragraffen § 276a, som trådte i kraft 1. januar 2018. Med denne paragraf registreres en række anmeldelser nu som indbrud, hvor det tidligere var tyveri.

Kriminalitet (kvt.)  1. kvt. 2019

6. maj 2019 - Nr. 169

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Forsat få tvangsauktioner trods stigning i april

6. maj 2019

Med 195 tvangsauktioner i april mod 182 måneden før er antallet af tvangsauktioner steget med 7 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. På trods af stigningen fra marts til april, var der alligevel 11 færre tvangsauktioner i tremånedersperioden februar-april 2019, sammenlignet med  perioden november 2018 - januar 2019. Det lave antal tvangsauktioner de seneste måneder betyder, at man, hvis man ser bort fra enkeltstående måneder de seneste par år, skal helt tilbage til første halvdel af 2008 for at finde et tilsvarende lavt niveau, som den seneste tid har budt på.

Tvangsauktioner  april 2019

6. maj 2019 - Nr. 171

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Flest besøg på de kulturhistoriske museer

6. maj 2019

Ændret 03. juli 2019 kl. 15:36

Efter offentliggørelsen er der foretaget ændringer i museumskategorierne så den stemmer overens med Slots- og Kulturstyrelsens kategorisering. Rettelserne for 2017 er foretaget på baggrund af en genindberetning. Derudover har vi justeret i blandet-kategorien på baggrund af Slots- og Kulturstyrelsens officielle liste.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I alt 15,1 mio. gæster besøgte danske museers udstillinger i 2018. Det svarer til, at hver dansker besøgte en udstilling knap tre gange i løbet af året. Over halvdelen (54 pct.) af de registrerede besøg var en udstilling på et kulturhistorisk museum, hvilket er ca. dobbelt så mange som på kunstmuseerne (27 pct.). Kun 3 pct. var på et naturhistorisk museum. Fra 2017 registreres også besøgende, som kun har været i bygningen, set på varer i museumsshoppen eller spist på caféen. I 2018 var der i alt 16,3 mio. besøg på besøgsstedet, og heraf var der lidt over 1 mio., der besøgte museernes bygning, café, restaurant eller shop, men altså ikke så udstillingen.

Museer  2018

6. maj 2019 - Nr. 170

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Museer

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Museumsstatistikken omfatter alle statsanerkendte museer (godkendt af Kulturarvsstyrelsen jf. museumsloven) og statsejede museer. Derudover indeholder opgørelsen en række museer, der er ejet af en museumsforening eller i privateje. De zoologiske anlæg, botaniske haver og akvarier indberetter tilsvarende årlige oplysninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Museer

Del sidens indhold
Vilde dyr ses med børnene

3. maj 2019

Voksne med børn er oftere i zoologisk have end voksne uden børn. Hver fjerde i parforhold med børn har besøgt et zoologisk anlæg eller dyrepark. Andelen er 22 pct. blandt enlige med et eller flere børn, mens kun 15 pct. af par uden børn og 13 pct. enlige uden børn så på dyrene i zoologiske haver eller dyreparker i deres fritid. Generelt ses det, at personer, som bor sammen med en partner og har børn, også i højere grad tager i sommerland, cirkus og oplevelsescentre. Blandt alle familietyper er forlystelses-og temaparker mest populært efterfulgt af zoologiske haver og dyreparker. Også i forlystelsesparker gælder det, at flere par (34 pct.) og enlige (33 pct.) med børn har været på besøg. Hver femte enlige uden børn og 17 pct. i parforhold uden børn har været i en forlystelses- eller temapark.

Kulturvaner (tillæg)  3. kvt. 2018 besøg i zoologiske anlæg, temaparker mv.

3. maj 2019 - Nr. 167

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. september 2020

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (tillæg)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen, som gennemføres hvert kvartal. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024, men undersøgelsen har været gennemført siden 1964. Der spørges hvert kvartal ca. 15.000 personer blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen over 16 år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold