oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Byggebeskæftigelsen fastholder højt niveau

15. oktober 2021

Byggebeskæftigelsen var i tredje kvartal 2021 på 186.900 personer, og fastholder dermed niveauet fra andet kvartal på 186.400 personer. Byggebeskæftigelsen er den tidligste indikator for beskæftigelsen inden for bygge og anlæg. Efter uafbrudt vækst i byggebeskæftigelsen siden 2013 faldt denne i foråret 2020 grundet restriktioner mod COVID-19. Dette fald blev indhentet i slutningen af 2020, hvorefter byggebeskæftigelsen er steget yderligere til det nuværende niveau. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  3. kvt. 2021

15. oktober 2021 - Nr. 373

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Flest handel- og transportfirmaer i koncerner

15. oktober 2021

I 2019 var 70.400 reelt aktive firmaer, med 899.700 fuldtidsansatte i alt, en del af en koncern. Dette svarer til 45 pct. af firmaerne og 69 pct. af den samlede beskæftigelse i den del af den generelle firmastatistik, der indgår i koncernstatistikken. Inden for branchegruppen handel og transport mv. var der i alt 18.500 aktive firmaer, som var en del af en koncern, og de havde 298.300 beskæftigede. Dette svarer til en fjerdedel af alle reelt aktive firmaer i koncerner og en tredjedel af alle ansatte hos reelt aktive firmaer i koncerner i 2019.

Koncerner i Danmark  2019

15. oktober 2021 - Nr. 375

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2022

Alle udgivelser i serien: Koncerner i Danmark

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er registerbaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Det Erhvervsstatistiske Register, Generel Firmastatistik og årsregnskaber. Offentlig virksomhed mv. ekskluderes. En koncern er en gruppe af danske firmaer (to eller flere), som er knyttet sammen på baggrund af et direkte eller indirekte ejerskab større end 50 pct., eller hvis der er kontrollerende indflydelse. Danske firmaer, der er forbundet gennem udenlandske firmaer, opfattes således også som koncernforbundne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Koncerner i Danmark

Del sidens indhold
Producent- og importpriser for varer stiger fortsat

15. oktober 2021

Det samlede producentprisindeks for varer er i september 2021 steget med 19,0 pct. i forhold til samme måned sidste år. Stigningen i producentprisindekset er den største årsstigning siden juli 2008. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 11,8 pct., hvilket er den største stigning i indeksets historie. Stigningerne for både det samlede producentprisindeks og importprisindekset skal ses i sammenhæng med, at indeksene var på et lavt niveau i september 2020 som følge af nedlukningen af Danmark i marts 2020 pga. COVID-19.

Producent- og importprisindeks for varer  september 2021

15. oktober 2021 - Nr. 374

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2021

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Anmeldelser for vold mod privatperson stiger igen

14. oktober 2021

I årets tredje kvartal blev der anmeldt knap 6.600 voldsforbrydelser i alt, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det svarer til en stigning på næsten 3 pct. i forhold til anmeldte voldsforbrydelser i andet kvartal 2021. Stigningen skyldes særligt flere anmeldelser for vold mod privatperson, som steg 8 pct. Vold mod privatperson omfatter simpel vold, alvorligere vold og særlig alvorlig vold og straffes efter §§ 244, 245 og 246 i straffeloven. Antallet af anmeldte voldsforbrydelser mod privatperson har været markant lavere end normalt under COVID-19, men lader nu til at bevæge sig tilbage til niveauet før COVID-19. Udviklingen i anmeldelses-statistikken under COVID-19-krisen i 2020 og 2021 har udløst større udsving i forhold til det normale forløb, hvorfor de sæsonkorrigerede tal er forbundet med større usikkerhed end normalt. Se mere herom i statistikdokumentationen.

Kriminalitet (kvt.)  3. kvt. 2021

14. oktober 2021 - Nr. 372

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Firmaernes salg i august er forsat på et højt niveau

13. oktober 2021

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 1,2 pct. fra juli til august. Udviklingen var båret af et stigende salg inden for brancherne transport på 3,0 pct., industri på 0,7 pct. samt bygge og anlæg på 4,0 pct. Det indenlandske salg ekskl. energi steg med 1,8 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. I denne offentliggørelse ses nærmere på branchen teater, musik og kunst, der forsat er under niveauet før COVID-19-pandemien.

Firmaernes køb og salg  august 2021

13. oktober 2021 - Nr. 371

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. november 2021

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Lille fremgang i bilsalget i september

11. oktober 2021

Der blev registreret 15.600 nye personbiler i september opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 0,8 pct. flere end i august. Tilgangen til husholdningerne lå 4,3 pct. lavere i september end i august, mens tilgangen til erhvervene lå 8,0 pct. højere. Det samlede sæsonkorrigerede salg i tredje kvartal var 8,0 pct. lavere end i andet kvartal. For husholdningernes vedkommende var faldet på 12,7 pct., mens erhvervene faldt 1,1 pct. Der ses nedenfor nærmere på fordelingen af de nye biler på drivmidler, hvor elbilerne og plugin hybriderne nu står for næsten halvdelen af registreringerne. Usikkerheden ved handelstallene som følge af COVID-19 og bilbranchens forsynings- og leveringsproblemer er behandlet sidst i artiklen.

Nyregistrerede motorkøretøjer  september 2021

11. oktober 2021 - Nr. 370

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2021

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Tjenester trækker udenrigshandlen op

11. oktober 2021

I august steg den samlede eksport af varer og tjenester med 0,8 pct. Den samlede import steg 1,4 pct. Stigningerne er forårsaget af stigninger i handlen med tjenester. Den samlede eksport og import er steget set over de seneste tre måneder. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  august 2021

11. oktober 2021 - Nr. 368

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2021

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Elektricitet trækker forbrugerprisindekset op

11. oktober 2021

I september 2021 steg det samlede forbrugerprisindeks med 2,2 pct. i forhold til samme måned året før. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden november 2012, hvor årsstigningen var 2,3 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for boligbenyttelse, elektricitet og opvarmning, herunder særligt prisstigninger på elektricitet, der trækker mest op i årsstigningen i forbrugerprisindekset i september. Årsstigningen på 15,2 pct. for elektricitet er den højeste årlige stigning siden december 2008. For varegruppen gas ligger årsstigningen i september 2021 på 52,8 pct., hvilket er den højeste årlige stigning siden juli 1980. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,3 pct. i september, hvilket er en stigning i forhold til måneden før, hvor årsstigningen var 1,0 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  september 2021

11. oktober 2021 - Nr. 369

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2021

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
2020 var et godt år for gartnerierne

8. oktober 2021

Der var fremgang i indtjeningen for heltidsgartnerierne fra 2019 til 2020, idet driftsresultatet i gennemsnit steg fra 775.000 kr. til 914.000 kr., svarende til en stigning i afkastningsgraden fra 4,7 til 5,3 pct. Statistikken omfatter såvel økologiske som konventionelle gartnerier.

Regnskabsstatistik for gartneri  2020

8. oktober 2021 - Nr. 367

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for gartneri

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve og dækker jordbrugsbedrifter, hvor mindst halvdelen af standardoutput kommer fra gartneriprodukter. Data indsendes til EU's informationsnet for landøkonomisk bogføring, der sammenstiller landenes data.
Heltidsgartneri har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer.
Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. 
Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med en beregnet timeløn.
Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct.
Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapitalen efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug
Flere overnatninger på herberger og forsorgshjem

8. oktober 2021

Antallet af personer, der har opholdt sig i længere tid på herberger eller forsorgshjem er steget de seneste år. Antal personer, der har overnattet i 31-365 dage, er steget med 27 pct. fra 2010. Særligt ses en stigning i gruppen af personer, som har boet på herberger eller forsorgshjem hele året, 0g gruppen som har boet 120-364 dage. For personer, som har boet der hele året, er antallet steget fra 350 i 2010 til 500 i 2020, hvilket svarer til en stigning på 43 pct. Omvendt er antal personer med færre end 31 overnatninger faldet med 29 pct. i perioden fra 2010 til 2020. Denne udvikling betyder, at de gennemsnitlige antal overnatninger pr. person er steget siden 2010. I 2010 boede en person gennemsnitlig 102 dage på et herberg eller forsorgshjem, mens de i 2020 boede der i 129 dage.

Herberger og forsorgshjem  2020

8. oktober 2021 - Nr. 365

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. november 2022

Alle udgivelser i serien: Herberger og forsorgshjem

Kontakt

Sille Amalie Kristensen, tlf. 20 11 52 16

Kilder og metode

Herberger og forsorgshjem dækker over ophold på herberg og forsorgshjem efter §110 i Serviceloven, målrettet personer med særlige sociale problemer, som ikke har eller ikke kan opholde sig i egen bolig, og som har behov for botilbud og for tilbud om aktiverende støtte, omsorg og efterfølgende hjælp.Herbergerne og forsorgshjemmene mv. har godkendt deres indberetning for 2021. Kun godkendte indberetninger bliver inkluderet i statistikken, og ved manglende eller afviste indberetninger er landstotalen baseret på en opregning. I 2021 har ingen herberger eller forsorgshjem afvist data.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Herberger og forsorgshjem

Del sidens indhold
Flere økologiske heltidslandbrug de seneste fem år

8. oktober 2021

Antallet af fuldt omlagte økologer steg i 2020 til 741 bedrifter eller 9 pct. af det samlede antal heltidslandbrug. Økologien er særligt udbredt blandt bedrifter med fjerkræ (20 pct.) og mælkeproduktion (15 pct.), men det gælder for økologien som helhed, at omlægningen har været kraftigere i femårsperioden 2015-2020 sammenlignet med femårsperioden 2010-2015.

Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug  2020

8. oktober 2021 - Nr. 366

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve på 167 ud af en population på 1.464 fuldt omlagte økologiske landbrugsbedrifter med en minimumsomsætning (Standard Output) på 25.000 euro. I statistikdokumentation om Regnskabsstatistik for jordbrug findes mere information om kilder og metoder. Data indsendes til EUs informationsnet for landøkonomisk bogføring (FADN), der sammenstiller landenes data i FADN databasen.

Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. 

Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsind¬sats og investerede kapital. 

Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med 223,50 kr. i timen. 

Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. 

Soliditetsgrad viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Kulturministeriet udbetalte 12,7 mia. kr. i 2020

7. oktober 2021

Kulturministeriet udbetalte 12,7 mia. kr. til kulturelle formål i 2020 svarende til ca. 2.170 kr. pr. indbygger. Det er en samlet stigning på 2,7 mia. kr. eller 27 pct. i forhold til året før. Stigningen skyldes primært udbetalinger af hjælpepakker som følge af COVID-19, samt voksende udbetalinger vedr. mediestøtte grundet overflytning af området til Finansloven som følge af afskaffelsen af medielicensen. Udbetalingerne til DR steg med 0,9 mia. kr. i forhold til 2019 og hjælpepakkerne udgjorde 1,2 mia. kr. Den største andel af Kulturministeriets udbetalinger - 16 pct. - gik i 2020 til radio og tv, svarende til en samlet udbetaling på 2,1 mia. kr. I 2020 modtog scenekunst og idræt hhv. 12 pct. og 11 pct. af de samlede udbetalinger.

Kulturministeriets udbetalinger  2020

7. oktober 2021 - Nr. 363

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Kulturministeriets udbetalinger

Kontakt

 Isabel Maria dos Santos Cardoso, tlf. 61 50 11 61

Kilder og metode

Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen for Kulturministeriets udbetalinger.Tallene bygger på udbetalingsoplysninger fra Kulturministeriet, statsregnskabet og Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks registeroplysninger om personer og virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturministeriets udbetalinger

Del sidens indhold
Sommerens overnatninger tilbage på 2017-niveau

7. oktober 2021

I sommermånederne juni-august 2021 var der 1,8 mio. flere overnatninger i Danmark sammenlignet med samme periode sidste år, hvilket svarer til en samlet fremgang på 13 pct. I sommeren 2021 ligger antallet af overnatninger dermed på niveau med 2017, men er dog fortsat 7 pct. under niveauet i 2019, hvilket svarer til 1,1 mio. færre overnatninger. Campingpladserne skiller sig ud, da der her var en stigning på 505.000 overnatninger i sommeren 2021 sammenlignet med 2019, hvilket svarer til en stigning på 7 pct. Antallet af overnatninger på hoteller i sommeren 2021 ligger derimod 23 pct. under 2019-niveau, svarende til 1,3 mio. færre overnatninger.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  august 2021

7. oktober 2021 - Nr. 362

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2021

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Industriens produktion steg i august

7. oktober 2021

Industriens samlede produktionsindeks steg 5,1 pct. i august primært grundet lagerforskydninger i medicinalindustrien. Ses der bort fra denne branche faldt produktionen med 2,7 pct. Produktionen svinger en del på månedsbasis og set over perioden juni-august, så steg den samlede produktion 1,8 pct. i forhold til de foregående tre måneder. I samme periode var der blot en stigning på 0,1 pct., når der ses bort fra medicinalindustrien. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  august 2021

7. oktober 2021 - Nr. 364

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. november 2021

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Antallet af konkurser og tabte job er steget igen

6. oktober 2021

Der var 176 erklærede/kundgjorte konkurser i september blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 51,7 pct. flere end det rekordlave antal i august. Konkurserne medførte 1.248 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 277,0 pct. flere end i august - også rekordfå - og det højeste antal siden juli sidste år. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i tredje kvartal var 7,5 pct. lavere end i andet kvartal, mens jobtabet var 33,7 pct. højere. Udviklingen i konkurser fordelt på branchegrupper over de senere år er behandlet nærmere nedenfor.

Konkurser  september 2021

6. oktober 2021 - Nr. 361

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. november 2021

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fortsat få tvangsauktioner i september

6. oktober 2021

Med 117 tvangsauktioner i september mod 124 måneden før er antallet af tvangsauktioner faldet med 6 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed har der indtil videre i gennemsnit været 123 tvangsauktioner om måneden i 2021. Fortsætter det niveau året ud, skal man 14 år tilbage i tiden for at finde et år med et lavere månedligt gennemsnit. Helt præcist skal man tilbage til inden finanskrisens begyndelse i 2007, hvor der i gennemsnit var 116 tvangsauktioner om måneden.

Tvangsauktioner  september 2021

6. oktober 2021 - Nr. 360

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. november 2021

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Vi ser serier som aldrig før

5. oktober 2021

Før COVID-19 så 68 pct. af befolkningen på 16 år og opefter serier i løbet af en gennemsnitlig uge. En andel der på to år er vokset til 78 pct. Vores forbrug af film var også vokset, dog i mindre omfang end serieforbruget. Før pandemien så 72 pct. af personer på 16+ år film ugentligt. Denne andel var steget til 75 pct. fra 2018 til 2020. I 2020 så næsten halvdelen af befolkningen serier 3-4 dage om ugen eller oftere mens en tredjedel så film i samme omfang. Perioden 2020 var præget af omfattende nedlukninger af samfundet grundet COVID-19, hvilket kan have haft betydning for befolkningens stigende forbrug af både serier og film.

Kulturvaner (år)  2020

5. oktober 2021 - Nr. 359

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2023

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (år)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen 2024. Kulturvaneundersøgelsen gen­nemføres hvert kvartal. Kvartalerne udgives særskilt og aggregeres til årsniveau. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024. Der spørges ca. 60.000 personer om året. Årsstatistikken 2024 er baseret på resultaterne fra cirka 19.000 gennemførte interview blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Dømte for indbrud begår oftest kriminalitet igen

5. oktober 2021

Blandt personer, der i 2017 blev løsladt fra afsoning eller blev fundet skyldige i en lovovertrædelse, begik 29 pct. en ny lovovertrædelse i løbet af to år. For personer, der havde begået indbrud i beboelse, var tilbagefald til ny kriminalitet mest udbredt. Her havde 50 pct. begået en ny lovovertrædelse i løbet af de første seks måneder, yderligere 14 pct. i løbet af de efterfølgende seks næste måneder og i alt 76 pct. inden for to år. Indbrud i beboelse omfatter villaer o.l., lejligheder, værelser og landejendomme. Personer, der havde begået en seksualforbrydelse, var med 25 pct. den gruppe ud af de udvalgte nedenstående overtrædelsestyper, hvor færrest begik ny kriminalitet.

Tilbagefald til kriminalitet  2017-2019

5. oktober 2021 - Nr. 358

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Tilbagefald til kriminalitet

Kontakt

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Kilder og metode

Statistikken om tilbagefald til kriminalitet omhandler personer, der i et givent år er blevet løsladt efter afsoning i fængsel mv., eller som har fået en fældende strafferetlig afgørelse, dog eksklusive ubetingede frihedsstraffe. Hvis disse personer begår en ny lovovertrædelse inden for to år, betragtes det som tilbagefald til ny kriminalitet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Tilbagefald til kriminalitet

Del sidens indhold
Tre ud af 1.000 var i stofmisbrugsbehandling i 2020

4. oktober 2021

Der var 16.500 personer i stofmisbrugsbehandling i 2020 blandt de 85 kommuner, som har godkendt data. De 85 kommuner dækker 81 pct. af den samlede befolkning. Hermed var 0,35 pct. af befolkningen i stofmisbrugsbehandling, hvilket stort set var uændret i forhold til tidligere år. Andelen af befolkningen i stofmisbrugsbehandling varierer mellem kommunerne fra nul til 0,85 pct. i 2020. Der har været en stigning i andelen for den kommune med forholdsmæssigt flest personer i stofmisbrugsbehandling. Fx var den højeste andel i en kommune 0,61 pct. i 2015, mens den i 2019 var 0,81 pct.

Stofmisbrugsbehandling  social 2020

4. oktober 2021 - Nr. 357

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Stofmisbrugsbehandling

Kontakt

 Benedikte Beckman Nygaard, tlf. 21 19 10 53

Claus Østberg, tlf. 51 79 31 58

Kilder og metode

Statistikken omfatter data for 2015-2024 for de kommuner, som har valideret og godkendt oplysningerne om borgere i kommunal stofmisbrugsbehandling for det pågældende år.
Statistik om stofmisbrugsbehandling er baseret på Registret over Ventetider vedr. Behandlingsgaranti for Stofmisbrugere (VBGS), Register over Stofmisbrugere i Behandling (SIB) og Register til Kvalitets¬sikring af den Lægefaglige behandling (KvalHep).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Stofmisbrugsbehandling

Del sidens indhold
Ledigheden er faldet til laveste niveau i 12 år

30. september 2021

Fra juli til august faldt den sæsonkorrigerede ledighed med 5.600 til 101.300, svarende til en ledighedsprocent på 3,6 pct. Dermed er ledigheden for august 1.500 lavere, end den var umiddelbart inden COVID-19. Med det seneste ledighedsfald er ledighedsniveauet samtidig det laveste siden januar 2009.

Arbejdsløsheden (md.)  august 2021

30. september 2021 - Nr. 353

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Dansk økonomi 1,9 pct. over niveauet før krisen

30. september 2021

En kraftig vækst i andet kvartal på 2,8 pct. sendte bruttonationalproduktet (BNP) 1,9 pct. over niveauet før coronakrisen i fjerde kvartal 2019, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Dette er 1,1 procentpoint mere end i seneste offentliggørelse. Den høje vækst i andet kvartal skal ses i lyset af den forudgående nedgang i økonomien som følge af COVID-19-relaterede restriktioner. Siden seneste opgørelse af væksten i første og andet kvartal er der kommet nye kilder til, og tidligere anvendte kilder er blevet revideret. De nye informationer har opjusteret væksten i både første og andet kvartal med 0,5 procentpoint. Det mere positive billede ses bl.a. inden for industrien, hvor industriens salg af varer nu er indarbejdet, og for de tjenesteydende erhverv på baggrund af nye tal for firmaernes køb og salg. Fremgangen i økonomien afspejles også på arbejdsmarkedet, hvor beskæftigelsen og de præsterede timer begge steg med 1,9 pct. i andet kvartal. Opgørelsen af nationalregnskabet for 2021 er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien. Se mere nedenfor under Særlige forhold.

Nationalregnskab  2. kvt. 2021 revideret

30. september 2021 - Nr. 352

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2021

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Danskerne sparede mindre op i andet kvartal

30. september 2021

Opsparingsandelen i de danske husholdninger mv. endte på 6,3 pct. af disponibel indkomst i årets andet kvartal, når der ikke korrigeres for ændringer i husholdningernes pensionskassereserver. Opsparingen er dermed næsten tilbage på niveauet før coronakrisen. Opsparingen i andet kvartal var langt fra lige så høj som i første kvartal, hvor danskerne sparede 11,2 pct. af deres rådighedsbeløb op. I første kvartal påvirkede adfærdsændringer som følge af COVID-19-pandemien og nedlukninger af dele af økonomien privatforbruget betydeligt samtidig med, at statslige støtteordninger som især lønkompensation holdt hånden under beskæftigelsen og husholdningernes indkomst. Opgørelsen af nationalregnskabet for 2020 og 2021 er mere usikker end normalt, idet kildedata er behæftet med større usikkerhed end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien. Læs mere under Særlige forhold.

Sektorregnskaber  2. kvt. 2021

30. september 2021 - Nr. 355

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Sektorregnskaber

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

Sektorregnskaberne for dansk økonomi består af nationalregnskabets samlede kontoplan for husholdningerne mv. (husholdningssektoren inkl. nonprofitorganisationer rettet mod husholdningerne), selskabs- og finanssektoren, den offentlige sektor og en samlet sektor for resten af verden, som dansk økonomi er involveret i. Sektorregnskaberne viser således den økonomiske aktivitet i de indenlandske sektorer men også interaktionerne i mellem dem og udlandet. Sektorregnskaberne består af ikke-finansielle og finansielle konti og viser den økonomiske værdiskabelse, indkomst, omfordeling, forbrug, opsparing, formue og investeringer mv. i et samlet kontosystem. Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Formueindkomst øger nationalindkomsten

30. september 2021

Danmarks bruttonationalindkomst (BNI) var i 2020 på 2.408 mia. kr. Det er en nedjustering på 2,3 mia. kr. i forhold til opgørelsen i juni-versionen af nationalregnskabet. Bruttonationalproduktet (BNP) udgjorde 2.330 mia. kr. i 2020 og er 78,6 mia. kr. lavere end BNI. Især et pænt overskud af formueindkomst fra udlandet på 87,3 mia. kr. gør BNI større end BNP. Formueindkomst fra udlandet er afkast af danskernes investeringer i udlandet. Modtaget formueindkomst fra udlandet udgjorde således 177,9 mia. kr. i 2020, mens formueindkomst betalt til udlandet kun udgjorde 90,6 mia. kr. I denne opgørelse af nationalregnskabet er BNP og forsyningsbalancens øvrige hovedstørrelser ikke reviderede, og det samme gælder bl.a. også branchefordelt produktion, bruttoværditilvækst (BVT) og beskæftigelse. Denne udgave af september-versionen indeholder dog ekstraordinært også en revision af bruttofaktorindkomsten (BFI) i 2020 som følge af reviderede produktionssubsidier. Se mere under særlige forhold.

Nationalregnskab (år)  2019-2020 september-version

30. september 2021 - Nr. 354

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Lavere boligprisstigninger end i foråret

30. september 2021

Prisudviklingen for både enfamiliehuse og ejerlejligheder steg med ca. 12,5 pct. i juli målt i forhold til samme måned året før. Dermed er boligprisstigningerne fortsat tocifrede, om end lidt lavere end i foråret 2021, hvor årsstigningerne toppede siden statistikkens start i 2006.

Ejendomssalg (md.)  juli 2021

30. september 2021 - Nr. 356

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Mangel på arbejdskraft spreder sig

29. september 2021

I samtlige grupper af brancher i serviceerhvervet, er der en større andel af virksomhederne, der melder om mangel på arbejdskraft sammenlignet med august. Således er det nu 33 pct. af virksomhederne, set over hele serviceerhvervet, der melder om mangel på arbejdskraft, hvilket er en stigning fra 28 pct. i august, og dermed en ny rekord. Største stigning ses hos forlag, tele og it, hvor andelen stiger fra 21 til 32 pct. Turisme (fx hoteller og restauranter) er stadig der, hvor den største andel melder om mangel på arbejdskraft med 63 pct., mens rengøring o.a. operationel service (herunder vikarbureauer) oplever en stigning i september til 61 pct. og nærmer sig dermed samme niveau.

Konjunkturbarometer for erhvervene  september 2021

29. september 2021 - Nr. 349

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Lidt flere kvinder på kvindekrisecenter i 2020

29. september 2021

Ændret 24. november 2021 kl. 08:00

Der var desværre 47 børn for meget i opgørelsen ved offentliggørelsen. Derudover er der præciseret forskellen på denne opgørelse og Tilbudsportalen sidst i artiklen. Alle ændringer er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I løbet af 2020 boede der 2.294 kvinder på landets kvindekrisecentre. 1.838 af disse kvinder blev indskrevet i 2020. Dette er en stigning på 3 pct. i forhold til 2019, hvor der blev indskrevet 1.783 kvinder. I halvdelen af opholdene på kvindekriscentrene havde kvinden børn med. I alt blev der medbragt 2.110 børn. 1.997 kvinder havde kun et enkelt ophold, mens 297 kvinder og 234 børn oplevede mere end ét ophold i 2020. På landsplan opholdt hver kvinde sig i gennemsnit 84 døgn eller næsten tre måneder på et kvindekrisecenter i 2020. Hvert medbragt barn var i gennemsnit 86 døgn på et kvindekrisecenter. 40 pct. af kvinderne opholdt sig 30 døgn eller mindre på kvindekrisecenter, mens tilsvarende tal var 38 pct. for børnene. 121 af kvinderne og 91 af børnene havde ophold, der kun varede et døgn. Der var 66 kvinder og 53 børn, som boede på kvindekrisecenter i hele 2020.

Kvinder og børn på kvindekrisecentre  2020

29. september 2021 - Nr. 351

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Kvinder og børn på kvindekrisecentre

Kontakt

Nadia Amalie Hjortø, tlf. 

Kilder og metode

I statistikken for 2022 er 7 pct. af kvinderne og 11 pct. af børnene enten indberettet anonymt eller uden et validt CPR-nummer. For disse kvinder og børn har Danmarks Statistik ikke baggrundsoplysninger såsom bopælskommune, alder og herkomst. Hvis kvinden er indberettet anonymt, er det heller ikke muligt at se, om den samme kvinde har haft flere ophold i løbet af året. Der kan derfor være usikkerhed om de kvinder og børn, der er indberettet anonymt eller uden et validt CPR-nummer.Fra 2022 er kvindekrisecentrene blevet bedt om at godkende deres data på summarisk niveau for en 3-årig periode inden udgivelse. For statistikåret 2022 er de således blevet bedt om at godkende data for perioden 2020-2022. I statistikåret 2022 har alle kvindekrisecentre godkendt deres data.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Krisecentre

Del sidens indhold
Flere modtagersocialpædagogisk støtte

29. september 2021

Ændret 14. oktober 2021 kl. 14:45

Overskriften er ændret fra Flere modtager handicaprelaterede ydelser til Flere modtager socialpædagogisk støtte. For at skabe det mest præcise sammenligningsgrundlag over tid, er antallet af modtagere reduceret, da to nye ydelsestyper er taget ud siden offentliggørelsen. Ændringer er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I fjerde kvartal 2020 modtog 48.046 personer en eller flere udvalgte  ydelser i Serviceloven. Til sammenligning modtog 42.770 personer en eller flere udvalgte ydelser i første kvartal 2015, svarende til en stigning på 12 pct over hele perioden. Ved udgivelsen af 2020-data har 63 kommuner godkendt data for hele perioden 2015 til 2020 og oplysningerne er baseret herpå.

Handicap og udsatte voksne  2020

29. september 2021 - Nr. 350

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Handicap og udsatte voksne

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Klaus Birch Lundgaard, tlf. 51 14 62 78

Kilder og metode

Statistikken om handicap og udsatte voksne er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra alle 98 kommuner om udvalgte ydelser givet efter lov om social service. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ydelser til voksne med handicap og udsatte voksne

Del sidens indhold
Fortsat vækst i præcisionslandbrug

28. september 2021

Andelen af landbrug, der bruger præcisionsteknologi, steg fra 32 pct. i 2020 til 36 pct. i 2021. Væksten skyldes bl.a. sektionsstyring af marksprøjter mv., som steg fra 20 pct. til 23 pct., måske som følge af senere års lovgivning om brug af sprøjtemidler. Sektionsstyring reducerer brugen af bekæmpelsesmidler gennem individuel styring af dyser. Præcisionslandbrug generelt indebærer brug af data fra satellitter, sensorer mv. til mere nøjagtig kørsel og målrettet tildeling af gødning m.m.

Præcisionslandbrug  2021

28. september 2021 - Nr. 348

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. september 2022

Alle udgivelser i serien: Præcisionslandbrug

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Undersøgelsen af præcisionslandbrug er medfinansieret af Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø og indsamlet i Landbrugs- og gartneritællingen. 

Resultaterne om præcisionslandbrug baserer sig på svar fra 4.938 bedrifter i en foreløbig opgørelse af Land¬brugs- og gartneritællingen. Opregningsgrundlag: 27.854 bedrifter med dyr¬ket areal (landbrug uden dyrket areal er typisk væksthusgartnerier samt landbrug med fjerkræ). Undersø¬gel¬sens spørgsmål refererer til anvendelse (egen og via konsulenter, driftsledere, maskinstati¬oner o.l.) de seneste 12 måneder i forhold til juni 2024. Anvendelsen kan være sværere at vurdere hos bedrifter, der bruger teknologien indirekte, dvs. via konsulenter, maskinstationer mv. Anvendelsen behøver ikke omfatte alle marker.

RTK forbedrer det almindelige GPS-signal til en nøjagtighed på 1-2 cm ved hjælp af landbaserede signalstatio¬ner. RTK-GPS anvendes primært i traktorer og mejetærskere. Præcisionskørsel sparer tid og brændstof, men er også forudsætning for optimal anvendelse af GPS-relaterede data om fx afgrøders vækst. Alternativer til RTK med min¬dre nøjagtig¬hed (3-20 cm) indgår ikke i undersøgelsen. Sektionsstyring af sprøjter kræver mere præcis na¬vi¬gering end almindelig GPS, men ikke nødvendigvis i form af RTK-GPS. Software til planlægning af kvæl¬stofbehov: Planlægning og dokumentation af varieret kvælstofbehov, fx ud fra dyrkningshistorie, forventede udbytter mv.

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen for Landbrugs- og gartneritællingen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen
Offentligt overskud trods COVID-19

28. september 2021

I andet kvartal 2021 var der et overskud på de offentlige finanser på 3,3 mia. kr. Overskuddet er fremkommet på trods af restriktioner, den delvise nedlukning af samfundet og de omfattende udgifter til test, vaccinationer og værnemidler som følge af COVID-19. Den offentlige saldo er derudover påvirket af to ekstraordinære effekter: Beskatningen af udbetalingen af de indefrosne feriepenge forøger skatteprovenuet med 3,9 mia. kr., mens udgifterne til COVID-19-hjælpepakkerne var 4,5 mia. kr. Dermed udgjorde COVID-19-hjælpepakkerne 30,7 pct. af de samlede subsidier på 14,6 mia. kr.

Offentligt kvartalsregnskab  2. kvt. 2021

28. september 2021 - Nr. 347

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2021

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Detailomsætning faldt for tredje måned i træk

27. september 2021

Fra juli til august faldt detailsalget med 0,4 pct., korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Dermed er der fald i detailomsætning i alle sommermånederne. Detailsalget er dog fortsat på et højt niveau, idet faldet kommer efter store stigninger i foråret, da butikkerne kunne genåbne efter nedlukningen på grund af COVID-19. Faldet afspejles i forbrugerforventningerne, som viser en nedgang i den aktuelle købelyst blandt danskerne, se Nyt fra Danmarks Statistik 2021:340, mens konjunkturbarometer for detailhandel viser en nedgang i detailhandelens faktiske omsætning, se Nyt fra Danmarks Statistik 2021:303.

Detailomsætningsindeks  august 2021

27. september 2021 - Nr. 346

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Elbiler og plugin hybrider giver fald i energiforbrug

23. september 2021

Ændret 23. september 2021 kl. 14:10

Der er tilføjet et afsnit 'Særlige forhold ved denne offentliggørelse' sidst i artiklen om usikkerhed vedr. tallene for energieffektivitet og CO2-udslip i andet halvår 2020 og frem efter offentliggørelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Det gennemsnitlige energiforbrug i liter/km for nye personbiler uanset drivmiddel lå 6,5 pct. lavere i første halvår 2021 end i første halvår 2020. Udviklingen skyldes udelukkende, at andelen af elbiler og plugin hybrider med et meget lavere energiforbrug end de fossile biler, er steget fra 9,3 pct. af tilgangen i første halvår 2020 til 26,5 pct. i 2021. Forbruget på tværs af drivmidler på 3,5 liter/100 km svarer til en energieffektivitet på 28,4 km/liter, opgjort efter den såkaldte NEDC-metode. De fossile bilers energiforbrug er steget med 9,1 pct. fra 2020 til 2021 - benzin 6,4 pct., diesel 14,9 pct. og plugin hybrider 0,6 pct. Elbilernes forbrug steg med 2,4 pct.

Energieffektiviteten for nyregistrerede biler  2021

23. september 2021 - Nr. 345

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2023

Alle udgivelser i serien: Energieffektiviteten for nyregistrerede biler

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Målet for energieffektiviteten km/l er fastlagt i et EU-regelsæt, som også fastsætter standardiserede målinger, som alle nye personbiler skal gennemgå. Målet er et sammenvejet udtryk for brændstoffor-bruget for en fast kombination af kørselstyper og -længder (by- og landevejskørsel mv.) med bestemte hastigheder. Emissionsmålingerne er ligeledes EU-fastlagte..

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold