oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flere skønlitterære bogudgivelser

24. juni 2015

Der bliver udgivet flere skønlitterære kommercielle bøger. I 2014 blev der udgivet 5.800 skønlitterære kommercielle bøger, hvilket er 12 pct. flere end året før. Set over en lidt længere tidsperiode er tendensen, at stadig flere bøger udgives som e-bøger og færre som trykte bøger. 39 pct. af de skønlitterære kommercielle bøger udkom som e-bøger, hvilket er samme andel som året før. I 2012 udgjorde e-bøgerne 32 pct. af alle kommercielle skønlitterære udgivelser. Tallene er foreløbige og undervurderer antallet af udgivelser i 2014, idet en række indberetninger kommer forsinket ind.

Bogproduktion  2014

24. juni 2015 - Nr. 318

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Bogproduktion

Kontakt

Maria Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Trykt bog: publikation med tekst trykt på papir.
E-bog: publikation med tekst tilgængeligt via internet eller cd-rom.
Multimedie: publicering sammensat af flere typer, fx tekst og billeder. Tilgængelig via internet eller cd-rom.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bogproduktion
Boligpriserne stiger i hele landet

24. juni 2015

Priserne for enfamiliehuse steg med 2,6 pct. på landsplan fra fjerde kvartal 2014 til første kvartal 2015. Der var prisstigninger på enfamiliehuse i alle regioner - mest i Region Nordjylland med 3,2 pct. og Region Hovedstaden med 2,8 pct. Mindste prisstigning var i Region Sjælland, hvor priserne steg 1,3 pct. For ejerlejligheder steg priserne på landsplan 3,8 pct. Priserne på ejerlejligheder steg også i alle regioner - mest i Region Syddanmark med 6,0 pct. og Region Hovedstaden med 4,4 pct. Mindste prisstigning var i Region Midtjylland med 1,3 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  1. kvt. 2015

24. juni 2015 - Nr. 315

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. september 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne steg fortsat mest i USA

24. juni 2015

I årets første kvartal steg arbejdsomkostningerne pr. time 2,8 pct. i den private sektor i USA i forhold til samme kvartal året før, mens stigningen i de 28 EU-medlemslande var på 2,6 pct. I euroområdet alene var stigningen på 2,3 pct. i forhold til første kvartal 2014. Stigningen for de danske arbejdsomkostninger var i samme periode noget lavere med 1,3 pct. Sammenlignes der med fjerde kvartal 2014, var stigningen i første kvartal i euroområdet og i de 28 EU-medlemslande øget markant med 1,2 procentpoint i euroområdet og med 1,1 procentpoint i EU samlet set. I USA var årsstigningen i samme periode øget med 0,5 procentpoint. Derimod er stigningen på årsbasis i forhold til fjerde kvartal 2014 i Danmark aftaget med 0,3 procentpoint.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  1. kvt. 2015

24. juni 2015 - Nr. 317

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. september 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Færre ledige blandt nye arkitekter og designere

24. juni 2015

Ledigheden er faldet fra 14,4 pct. i 2011 til 12,3 pct. i 2014 blandt dem, som har afsluttet en kunstnerisk eller kulturel uddannelse de seneste ti år. Andelen af ledige er især faldet blandt dimittender fra arkitekt- og designskolerne i perioden - fra 16,9 pct. til 13,1 pct. Dimittenderne fra arkitekt- og designskolerne udgør den største gruppe og er desuden den eneste af de kunstneriske og kulturelle uddannelser, hvor der har været et fald i ledigheden i samtlige år fra 2011 til 2014. Den samlede ledighed for dimittenderne fra de kunstneriske og kulturelle uddannelser faldt fra 12,8 pct. i 2013 til 12,3 pct. i 2014.

Kulturuddannedes tilknytning til arbejdsmarkedet  2014

24. juni 2015 - Nr. 319

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kulturuddannedes tilknytning til arbejdsmarkedet

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Kulturministeriet gennemførte i 2009-2011 en række fusioner af sine uddannelsesinstitutioner. Dimittendårgangene er henført til den skole, de ville have været dimitteret fra, efter fusionerne trådte i kraft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturuddannedes tilknytning til arbejdsmarkedet

Del sidens indhold
Uddannelsesniveauet stiger i alle regioner

24. juni 2015

I hele landet stiger uddannelsesniveauet. Siden 2006 er der således sket en betydelig stigning i andelen af 15-69-årige med en videregående uddannelse (kort, mellemlang, bachelor, lang samt ph.d.) som deres højst fuldførte uddannelse i alle landets fem regioner. I Region Hovedstaden, hvor andelen med en videregående uddannelse er størst, er andelen steget fra 31 pct. i 2006 til 37 pct. i 2015. I Region Midtjylland, som har den næststørste andel af 15-69-årige med en videregående uddannelse, er andelen steget fra 23 pct. til 28 pct.

Befolkningens uddannelse  2015

24. juni 2015 - Nr. 316

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Befolkningens uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Uddannelsesstatus for de 15-69-årige i befolkningen er opgjort 1. januar aktuelt år. Oplysningerne om den højeste fuldførte uddannelse er opgjort 1. oktober året før. Oplysningerne om den socialøkonomiske status opgøres først et år senere. Se en nærmere beskrivelse i statistikdokumentation af opgørelsesmetoden og de anvendte begreber. Se også emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højest fuldført uddannelse

Del sidens indhold
Firmaernes salg faldt i april

23. juni 2015

Firmaernes samlede salg var 1,8 pct. lavere i april end i marts. Det indenlandske salg faldt med 3,1 pct. Salget er opgjort eksklusive energi mv. og korrigeret for normale sæsonudsving. Faldet i det samlede salg kommer efter en stigning på 1,8 pct. fra februar til marts. I de seneste tre måneder (februar til april 2015) er det samlede salg steget med 1,6 pct. i forhold til de forudgående tre måneder.

Firmaernes køb og salg  april 2015

23. juni 2015 - Nr. 313

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Mest specialundervisning til ældre drenge

23. juni 2015

I skoleåret 2014/2015 fik 4,4 pct. af eleverne i grundskolen specialundervisning. Det var i særdeleshed drengene, som blev henvist til specialundervisning. Således var andelen af drenge i specialundervisning på 6,1 pct., mens pigernes andel lå på blot 2,5 pct. Behovet for specialundervisning stiger, jo ældre eleverne bliver. I skoleåret 2014/2015 lå andelen af elever i specialundervisning samlet set på 2,1 pct. i 0. klasse og steg herfra op til 7,2 pct. i 10. klasse. Den samme tendens ses både for drengenes og for pigernes vedkommende. 9,1 pct. af drengene i 10. klasse fik specialundervisning i 2014/2015.

Specialundervisning i grundskolen  2014/2015

23. juni 2015 - Nr. 312

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Specialundervisning i grundskolen

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Bemærk, at opgørelsen for frie grundskoler og øvrige skoletyper ikke følger samme opgørelsesmetode som for folkeskolen. På folkeskoleområdet er tællingsenheden elever, hvor opgørelsen er baseret på skolernes registreringer af elever, som modtager specialundervisning. På de frie grundskolers område er opgørelsen baseret på skolernes ansøgning om timer til specialundervisning, som indsendes til ministeriet og bevilges. Tællingsenheden her er antallet af timer til en elev. Opgørelsen af omfanget af specialundervisning vil tendere i retning af at undervurdere omfanget af specialundervisning på de frie grundskoler. Derfor skal en sammenligning imellem frie grundskoler og øvrige skoletyper tages med et vist forbehold.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Udvekslingsophold næsten fordoblet på fem år

23. juni 2015

Siden 2010 er antallet af danske studerende på de videregående uddannelser, som tager et meritgivende studie- eller praktikophold i udlandet i løbet af et studieår, næsten fordoblet fra 6.000 i 2010 til 11.000 i 2014. Det svarer til en stigning på 82 pct.

Udvekslingsstuderende  2013/2014

23. juni 2015 - Nr. 314

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. august 2016

Alle udgivelser i serien: Udvekslingsstuderende

Kontakt

 Alexander Erik Friisnæs, tlf. 

Kilder og metode

Et udvekslingsophold er defineret som et meritgivende studie- eller praktikophold i udlandet for korte, mellemlange og lange videregående ordinære uddannelser. Udvekslingsopholdet skal være afsluttet i perioden 1. september til 31. august.Indgående udvekslingsophold dækker over studerende der kommer fra udlandet og tager en del af deres uddannelse på en dansk uddannelsesinstitution. Udgående udvekslingsophold dækker over studerende indskrevet på danske uddannelsesinstitutioner, som tager til udlandet som en del af deres uddannelse

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udvekslingsstuderende

Del sidens indhold
3,4 mio. danskere handler på nettet

23. juni 2015

3,4 mio. danskere køber varer eller tjenester på internettet. Det svarer til, at tre ud af fire danskere i alderen 16 til 89 år har handlet på internettet inden for det seneste år. Det er lidt flere end året før, hvor der var lidt over 3,3 mio. danskere, der havde handlet online inden for det seneste år. Væksten i e-handel skal findes blandt den del af befolkningen, der er 35 år eller ældre.

It-anvendelse i befolkningen  2015

23. juni 2015 - Nr. 311

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juni 2016

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra undersøgelsen It-anvendelse i befolkningen 2025. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra 3.876 gennemførte interviews i april-juni 2025 blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. Sammenligninger tilbage i tid skal gøres med forbehold for ændring i formuleringer samt ændring i filteret. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen om it-anvendelse i befolkningen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Mænd har sparet mere op til pension end kvinder

22. juni 2015

Ændret 07. juli 2015 kl. 15:00

Efter offentliggørelsen er der desværre konstateret fejl i datamaterialet for tjenestemandspensioner. De korrigerede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Mænd har i gennemsnit sparet 127.000 kr. mere op til pensionen end kvinderne. Det svarer til, at kvinderne har sparet ca. 26 pct. mindre op end mændene. Ved udgangen af 2014 udgjorde den samlede pensionsformue for mændene 484.000 kr. i gennemsnit, mens den for kvinderne var 357.000 kr. For begge køn gælder det, at 77 pct. har en pensionsordning, der kan supplere folkepensionen mv.

Formue og gæld  2014

22. juni 2015 - Nr. 308

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Formue og gæld

Kontakt

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Formuestatistikken bygger på alle tilgængelige data om formue og gæld, som kan fordeles på personer. Visse formuetyper kan ikke fordeles på personer - det gælder bl.a. værdi af indbo mv., kontanter, kryptovaluta samt ikke registrerede formuer i udlandet. Disse er således ikke en del af statistikken. Udover den personfordelte formue- og gældsstatistik publicerer Danmarks Statistik også en nationalregnskabsmæssig formue- og gældsstatistik, der er mere omfattende, men hvor data ikke kan fordeles på alder, køn, geografi osv. Læs mere i statistikdokumentationen formue og gæld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Formue og gæld

Del sidens indhold
Stort fald i detailsalget i maj

22. juni 2015

Ændret 06. november 2017 kl. 09:23

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra april til maj faldt detailsalget 1,2 pct. Efter en stigende tendens i 2014 og en relativt flad udvikling i begyndelsen af 2015 var det en usædvanlig stor tilbagegang i maj, og omsætningen i perioden marts-maj var 0,5 pct. lavere end i december-februar. Det var især et stort fald på 7,8 pct. i varegruppen beklædning mv., der trak salget i maj ned, og en del af nedgangen skyldes muligvis dårligt vejr i maj, som kan have fået folk til at udskyde køb af sommertøj. Salget af beklædning mv. udgør 10 pct. af det samlede detailsalg. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  maj 2015

22. juni 2015 - Nr. 307

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Lille fald i forbrugertilliden

22. juni 2015

Forbrugertilliden er i juni 9,8 mod 13,0 i maj. Niveauet ligger lavere end gennemsnittet for de seneste seks måneder på 11,4. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  juni 2015

22. juni 2015 - Nr. 306

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Boligformuerne størst i byområderne

22. juni 2015

Boligmarkedet i Danmark er stærkt præget af befolkningens koncentration i byerne, hvor boligpriserne ligger betydeligt højere end i resten af landet. I 2014 var der således 22 kommuner, som havde en gennemsnitlig markedsværdi for boliger på mere end 2,4 mio. kr. Boligformuen i disse kommuner udgjorde 42 pct. af den samlede danske boligformue og omfattede 25 pct. af boligerne. Uden for byområderne var der 21 kommuner, hvor den gennemsnitlige markedsværdi for en bolig var under 1,0 mio. kr. Boligformuen i disse kommuner udgjorde 8 pct. af den samlede danske boligformue og omfattede 16 pct. af boligerne.

Husholdningernes formue i fast ejendom  2014

22. juni 2015 - Nr. 309

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Husholdningernes formue i fast ejendom

Kontakt

Mathias Spindler Juhl Bundgaard, tlf. 21 45 37 78

Mikkel Bjerre Trolle, tlf. 29 36 68 25

Kilder og metode

Husholdningernes formue i fast ejendom er baseret på Danmarks Statistiks registerbaserede boligmodel, der estimerer markedsværdien af fast ejendom på baggrund af faktiske salg. Opgørelsen af markedsværdi vurderes at være mere usikker for ejendomme beliggende i yderområder. Gældskomponenter og dermed beregnet friværdi er ikke tilgængelige for det seneste år og er derfor udeladt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husholdningernes formue i fast ejendom

Del sidens indhold
Uændret inflation i Danmark og stigning i EU

22. juni 2015

I maj var inflationen i Danmark 0,4 pct. I både euroområdet og hele EU var inflationen 0,3 pct. Måneden før var inflationen ligeledes 0,4 pct. i Danmark, men 0,0 pct. i euroområdet og EU. For både Danmark og euroområdet er det især priser på energi og ikke-forarbejdede fødevarer, der holder prisudviklingen nede. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, var inflationen i maj 0,9 pct. i både Danmark og euroområdet. Inflationen fratrukket energi og ikke-forarbejdede fødevarer er nu for første gang siden januar 2015 på samme niveau i Danmark og euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  maj 2015

22. juni 2015 - Nr. 310

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juli 2015

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Pendlingen går mod Københavnsområdet

19. juni 2015

De fleste kommuner i Københavnsområdet tiltrækker mere arbejdskraft fra andre kommuner end de afgiver. Det gælder især Københavns Kommune, hvor der i november 2013 var knap 61.500 nettoindpendlere. Det betyder, at der var 61.500 flere, der pendlede ind i kommunen, end der pendlede ud for at arbejde i andre kommuner. I gennemsnit rejste pendlerne til Københavns Kommune 33,2 km for at komme på arbejde. Også andre hovedstadskommuner som fx Ballerup og Glostrup tiltrak mere arbejdskraft fra andre kommuner, end de afgav. Pendlerne til Ballerup og Glostrup pendlede i gennemsnit 30,4 og 24,6 km.

Pendling  november 2013

19. juni 2015 - Nr. 304

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Pendling

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Statistikgrundlaget er fra Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervspendling

Del sidens indhold
Store forskelle i ledigheden - især i Storkøbenhavn

19. juni 2015

For sjette år i træk har Allerød Kommune landets laveste ledighedsprocent, mens det i den anden ende af skalaen er femte år i træk, at Ishøj Kommune har landets højeste ledighedsprocent. I 2014 var bruttoledigheden højest i Ishøj (9,6 pct. af arbejdsstyrken), Lolland (7,2 pct.), Læsø (7,2 pct.), Albertslund (7,2 pct.) og Høje-Taastrup (6,9 pct.). Lavest var ledigheden i Allerød (2,4 pct.), Hørsholm (3,0 pct.), Skanderborg (3,0 pct.), Varde (3,1) og Rudersdal (3,1 pct.).

Arbejdsløsheden (år)  2014

19. juni 2015 - Nr. 302

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (år)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Del sidens indhold
Lidt mere gods i havnene i første kvartal

19. juni 2015

I første kvartal blev der håndteret 19 mio. ton gods fra fragtskibe og færger i danske havne. Det er en stigning på 4 pct. siden samme kvartal sidste år. Indenrigsgods steg med 11 pct., mens udenrigsgods steg 3 pct.

Skibsfart (kvt.)  1. kvt. 2015

19. juni 2015 - Nr. 305

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. september 2015

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Færre offentligt forsørgede

19. juni 2015

Trods det stadigt stigende antal modtagere af SU, er det samlede antal offentligt forsørgede i alderen 16-64 år faldet med 8.100 fra 2013 til 2014. Dermed var der i gennemsnit 1.095.400 offentligt forsørgede i alderen 16-64 år i 2014. Fraregnes SU-modtagerne er der tale om et fald på 25.900 fra 2013 til 2014, svarende til 776.200 øvrige offentligt forsørgede i 2014. Tallene i denne offentliggørelse er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for normale sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)  2014

19. juni 2015 - Nr. 303

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. april 2016

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Kilder og metode

Denne opgørelse bygger på datagrundlaget for den årlige statistik over Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen fra Danmarks Statistik. Statistikken over offentligt forsørgede dækker alle forsørgelsesydelser for personer der er født 16 år, men endnu ikke har nået deres folkepensionsalder. Fuldtidsmodtagere er beregnet ud fra det samlede antal deltagere på ydelserne og varigheden af den periode, hvor de hver især har modtaget ydelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Færre nye firmaer skabte flere job

18. juni 2015

Der blev skabt 29.000 nye firmaer i Danmark i 2013. Dermed kom der næsten 1.900 færre nye firmaer til i 2013 i forhold til 2012. De nye firmaer i 2013 beskæftigede 9.200 årsværk, hvilket svarer til en stigning på 6 pct. i forhold til året før. Et årsværk svarer til én fuldtidsstilling. To halve fuldtidsstillinger giver dermed ét årsværk.

Erhvervsdemografi  2013

18. juni 2015 - Nr. 301

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. august 2016

Alle udgivelser i serien: Erhvervsdemografi

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Erhvervsdemografi er en registerbaseret opgørelse, der er baseret på regnskabs- og firmastatistikkerne samt den årlige erhvervsbeskæftigelse. 
Reelt nye firmaer afgrænses som firmaer, der første gang får en aktivitet, der mindst svarer til aktivitetsgrænsen for aktive firmaer i Generel firmastatistik. Et firma, der har haft ringe aktivitet i en periode, men kommer over bagatelgrænsen i et givet år, betragtes som nyt i det pågældende år. Et firma, der opstår som følge af hel eller delvis overtagelse eller udskillelse af allerede igangværende aktiviteter, anses ikke for nyt. 
Årsværk omfatter antal ansatte personer i de nye firmaer omregnet til fuldtidsansatte og er således eksklusive ejerne af personligt ejede firmaer.Erhvervsdemografien har med udgivelsen af referenceåret 2022 skiftet over til en ny produktionsmetode. Denne nye metode er benyttet til at tilbageregne Erhvervsdemografien til 2019 for tal i statistikbanken og til 2010 for tal til særkørsler. Flere oplysninger om metodeændringen og statistikken generelt kan findes i statistikdokumentationen  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervsdemografi
Færre mikrovirksomheder i den private sektor

17. juni 2015

Der var i alt næsten 294.700 aktive firmaer i den private sektor i 2013, hvilket er et fald på knap 600 firmaer fra 2012 (0,2 pct.). Dermed faldt antallet af aktive firmaer for første gang siden 2009. Faldet fra 2012 til 2013 skyldes især, at der blev 1.621 færre mikrovirksomheder med under ti ansatte, omregnet til fuld tid, et fald på 0,6 pct. Nedgangen ses ligeledes blandt de store virksomheder med mindst 250 fuldtidsansatte, der faldt med 10 (1,8 pct.). Antallet af små virksomheder steg med 5,9 pct. og mellemstore virksomheder med 3,8 pct. Mikrovirksomheder er den altdominerende størrelsesgruppe i danske erhvervsliv med 93 pct. af firmaerne i 2013.

Generel firmastatistik  2013

17. juni 2015 - Nr. 300

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Generel firmastatistik

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Generel Firmastatistik omfatter alle reelt aktive firmaer, således indgår hobbylignende firmaer med ingen eller ringe aktivitet ikke i statistikken. At statistikken er afgrænset til reelt aktive firmaer betyder, at kun firmaer med et aktivitetsniveau, der modsvarer en arbejdsindsats på mindst 0,5 årsværk, er omfattet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Generel firmastatistik
Flere i beskæftigelse i 2014

17. juni 2015

Fra 2013 til 2014 steg beskæftigelsen med 21.700 personer, en stigning på 0,8 pct. Det er en noget kraftigere vækst end året før, hvor beskæftigelsen steg med 3.100 personer eller 0,1 pct. Stigningen siden 2012 kommer efter et meget kraftigt fald i beskæftigelsen fra 2008 til 2010 og et noget mere afdæmpet fald fra 2010 til 2012. Samlet set var beskæftigelsen 149.500 personer lavere i 2014 end i 2008.

Arbejdstidsregnskabet (år)  2014

17. juni 2015 - Nr. 299

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arbejdstidsregnskabet (år)

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Arbejdstidsregnskabet bygger i høj grad på statistikker, der har eIndkomst som kilde.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Det årlige og det kvartalsvise arbejdstidsregnskab før 2016-revision (Afsluttet)

Del sidens indhold
Flest sommerhuse i Odsherred

16. juni 2015

Odsherred er den kommune, som både har flest sommerhuse og den tætteste bebyggelse af sommerhuse i Danmark. For hver kvadratkilometer er der 76 sommerhuse. Derefter følger Halsnæs med 70 og Gribskov med 53 sommerhuse pr. kvadratkilometer. Fanø og Frederikssund fuldender top-5 for kommuner med den tætteste sommerhusbebyggelse.

Bygningsopgørelse  1. januar 2015

16. juni 2015 - Nr. 297

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Bygningsopgørelse

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Opgørelsen over bygningsbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bygningsopgørelsen
Størst vækst i international vejgodstransport

16. juni 2015

Fra første kvartal 2014 til første kvartal 2015 steg danske lastbilers transportarbejde (gods gange distance) med 4 pct. Det samlede transportarbejde i første kvartal endte på 3,8 mia. tonkm. Der var en stigning i både det nationale transportarbejde på 3 pct. og det internationale transportarbejde på 9 pct. sammenlignet med samme kvartal sidste år.

Godstransport med danske lastbiler  1. kvt. 2015

16. juni 2015 - Nr. 298

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. september 2015

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Lavere priser på danske varer det seneste år

15. juni 2015

Siden maj 2014 er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 4,1 pct. Det skyldes hovedsageligt, at priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er faldet med 6,9 pct., men også at priserne på danskproducerede varer til eksport er faldet med 1,7 pct. I samme periode er importprisindekset for varer steget med 2,1 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden marts-maj med de foregående tre måneder december-februar, steg priserne med 1,0 pct. for det samlede producentprisindeks. I samme periode steg importprisindekset med 1,8 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  maj 2015

15. juni 2015 - Nr. 295

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Nye tal for producentprisindeks for tjenester

15. juni 2015

Prisudviklingen fra fjerde kvartal 2014 til første kvartal 2015 inden for udvalgte producentprisindeks for tjenester varierer mellem en stigning på 3,3 pct. for informationstjenester og et fald på 0,5 pct. for it-konsulenter mv. Indeksene belyser udviklingen i producenternes faktiske salgspriser for tjenester solgt til andre virksomheder (business to business).

Producentprisindeks for tjenester  1. kvt. 2015

15. juni 2015 - Nr. 296

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. september 2015

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for tjenester

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Stor vækst i mængden af jernbanegods

12. juni 2015

I første kvartal 2015 steg transporten af gods på jernbane med 15 pct. i forhold til fjerde kvartal 2014. I alt blev der transporteret 2,3 mio. ton gods. Den største del af godsmængden går i transit gennem Danmark. Transitten udgjorde i første kvartal 1,7 mio. ton gods eller 72 pct. af godsmængden. Det var en stigning på 17 pct. i forhold til kvartalet før. Kun omkring 1 pct. af den samlede godsmængde i Danmark transporteres med jernbane.

Jernbanetransport (kvt.)  1. kvt. 2015

12. juni 2015 - Nr. 292

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. september 2015

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km.
Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Fortsat stigende lønmodtagerbeskæftigelse

12. juni 2015

Lønmodtagerbeskæftigelsen steg i første kvartal med 4.800 fuldtidsbeskæftigede i forhold til kvartalet før. Det svarer til en stigning på 0,2 pct. Stigningen i antallet af fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere har været nogenlunde stabil siden slutningen af 2013. Der var 2.171.300 fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere i første kvartal. Lønmodtagerbeskæftigelsen er omregnet til fuld tid på grundlag af betalte timer og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  1. kvt. 2015

12. juni 2015 - Nr. 291

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. september 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Fortsat stigning i firmaernes værditilvækst

12. juni 2015

Firmaernes værditilvækst steg samlet med 3 pct. til 839 mia. kr. fra 2012 til 2013. Firmaernes værditilvækst var dermed, efter tilbageslaget i 2009, næsten på niveau med 2008, hvor værditilvæksten var på 850 mia. kr. Værditilvæksten i de fleste brancher var tæt på eller lidt over niveauet i 2008, dog ikke inden for råstofindvinding og bygge og anlæg. Værditilvækst er driftsindtægter fratrukket omkostninger til forbrug af varer og tjenester. Tilvæksten udtrykker med andre ord den værdiskabelse, der finder sted i erhvervet.

Regnskabsstatistik for private byerhverv  2013

12. juni 2015 - Nr. 293

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for private byerhverv

Kontakt

Jeppe Strandgaard Herring, tlf. 24 44 43 06

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

For regnskabsåret 2022 blev der udsendt et spørgeskema til en stikprøve på ca. 9.000 firmaer inden for det private erhvervsliv, herunder til alle firmaer med mindst 50 ansatte. Desuden anvendes oplysninger fra Erhvervs-registeret, SKAT og selskabernes årsrapporter. Bemærk at statistikken kun omfatter markedsaktivitet, dvs. statistikken omfatter ikke firmaer inden for offentlig forvaltning og service mv. Beløbene opgøres i løbende priser. Værditilvækst (pct.) er værditilvækst i pct. af summen af omsætning og andre driftsindtægter. Bruttoavance er bruttofortjeneste i pct. af omsætning. Bruttofortjenesten beregnes som omsætning minus vareforbrug og køb af lønarbejde og underentrepriser. Soliditetsgraden er et udtryk for forholdet mellem egenkapitalen og aktivernes sum. Overskudsgraden er målt som ordinært resultat i pct. af driftsindtægter og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer. Egenkapitalens forrentning er målt som resultat efter selskabsskat i pct. af den gennemsnitlige egenkapi-tal i løbet af året og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Del sidens indhold
Fortsat fald i den offentlige beskæftigelse

12. juni 2015

Omregnet til fuldtid faldt beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service i første kvartal med 1.500 i forhold til kvartalet før, når man korrigerer for sæsonudsving. Det er et fald på 0,2 pct. Afbrudt af en lille stigning i slutningen af 2012 og i 2013 har den offentlige beskæftigelse været faldende siden midten af 2010. Tallene er opgjort på grundlag af betalte timer og omregnet til fuldtid.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  1. kvt. 2015

12. juni 2015 - Nr. 290

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. september 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Færre aktiverede kontanthjælpsmodtagere

11. juni 2015

Fra marts 2014 til marts 2015 faldt antallet af aktiverede kontanthjælpsmodtagere med 8.800 personer eller 23,2 pct. Der var samtidig en stigning i ikke-aktiverede kontanthjælpsmodtagere på 5.100 personer, svarende til en stigning på 6,4 pct. I alt blev der udbetalt 2.000 færre kontanthjælpsydelser end i samme måned sidste år, hvilket er et fald på 1,0 pct. En person kan modtage flere kontanthjælpsydelser i løbet af en måned. 177.800 personer modtog en eller flere kontanthjælpsydelser i marts 2015. Det er 1.700 eller 1,0 pct. flere end i samme måned året før.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  1. kvt. 2015

11. juni 2015 - Nr. 289

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. september 2015

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Næsten uændret antal overnatninger i april

10. juni 2015

Med en stigning på 2.500 overnatninger var der et næsten uændret antal overnatninger på hoteller, feriecentre, vandrerhjem og campingpladser i april sammenlignet med samme måned sidste år opgjort i faktiske tal. Tallene skal blandt andet ses i lyset af påskens placering, hvor palmesøndag i år lå i marts, mens hele påsken i 2014 lå i april. Korrigeret for normale sæsonudsving var niveauet i april 1 pct. højere end måneden før. Antallet af sæsonkorrigerede hotelovernatninger var næsten uændret, mens feriecentrene havde 3 pct. flere overnatninger og vandrerhjemmene 3 pct. færre.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  april 2015

10. juni 2015 - Nr. 287

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Lille fald i andelen af ledige stillinger

10. juni 2015

I første kvartal var der 22.500 ledige stillinger i den private sektor. Det er 600 færre end i samme kvartal sidste år. Andelen af ledige stillinger var i første kvartal 2015 på 1,4 pct., hvilket er 0,1 procentpoint lavere end i første kvartal 2014. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger  1. kvt. 2015

10. juni 2015 - Nr. 286

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2015

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Lidt højere stigning i forbrugerpriserne

10. juni 2015

Det samlede forbrugerprisindeks steg i maj 0,6 pct. i forhold til samme måned sidste år. Forbrugerprisindekset fratrukket energi og ikke-forarbejdede fødevarer, som er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, steg imidlertid 1,2 pct. i samme periode. Dermed befinder den underliggende inflationstakt sig fortsat på et højt niveau set i forhold til det seneste år. Årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks bliver holdt nede af prisudviklingen på bl.a. fjernvarme, fyringsolie og benzin, som isoleret set har trukket årsstigningen ned med samlet 0,41 procentpoint. I april var den årlige prisændring i det samlede forbrugerprisindeks 0,5 pct. Højere årlige prisændringer på bl.a. flyrejser og benzin har trukket årsstigningen lidt op i forhold til sidste måned.

Forbruger- og nettoprisindeks  maj 2015

10. juni 2015 - Nr. 285

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Større feriehusudlejning i årets start end sidste år

10. juni 2015

I årets fire første måneder har der sammenlagt været en stigning på 132.000 overnatninger eller 5 pct. i forhold til sidste år. Der var næsten 1,2 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse i april, hvilket er et fald på 206.000 eller 15 pct. sammenlignet med samme måned sidste år. Faldet skal især ses i lyset af, at påsken sidste år udelukkende lå i april, mens palmesøndag i år lå i marts og dermed gav 67 pct. flere overnatninger i marts 2015 end marts året før. Korrigeret for normale sæsonudsving var der i april i alt 10 pct. flere overnatninger i udlejede feriehuse end måneden før.

Feriehusudlejning  april 2015

10. juni 2015 - Nr. 288

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Færre nye personbiler i maj

9. juni 2015

Der kom 7 pct. færre nye personbiler på gaden i maj end i april, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Husholdningernes køb og leasing af nye biler (tilgang) lå 9 pct. lavere, mens erhvervenes køb og leasing lå 3 pct. lavere. I marts-maj 2015 kom der 1 pct. flere nye biler på gaden end i december 2014 - februar 2015. Tilgangen til husholdningerne i de seneste tre måneder faldt med 4 pct., mens erhvervenes tilgang steg 9 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  maj 2015

9. juni 2015 - Nr. 284

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Fald i varehandlen i april efter kraftig vækst

9. juni 2015

I april faldt eksporten af varer med 5,6 pct., og importen faldt med 7,3 pct., mens overskuddet på handelsbalancen endte på 9,3 mia. kr. Faldene i både eksport og import i april skal dog ses i sammenhæng med de markante stigninger i marts. Set over de seneste tre måneder er eksporten steget med 6,3 pct. og importen med 3,9 pct. Det viser tallene eksklusive skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  april 2015

9. juni 2015 - Nr. 282

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Udbytter trækker betalingsbalancen ned

9. juni 2015

I april var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 6,1 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er 7,5 mia. kr. mindre end i marts. Bag faldet ligger især et fald i indkomst på 6,8 mia. kr. som følge af ekstraordinært høje udbyttebetalinger fra aktier i april.

Betalingsbalancen over for udlandet  april 2015

9. juni 2015 - Nr. 283

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold