oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Året starter med fald i feriehusovernatninger

8. marts 2016

Korrigeret for normale sæsonudsving faldt antallet af overnatninger i udlejede feriehuse i januar 2016 med 6 pct. sammenlignet med måneden før. Faldet skal bl.a. ses i lyset af en stigning på 9 pct. fra november til december. Antallet af danske overnatninger steg 6 pct. i januar, mens der var 10 pct. færre udenlandske overnatninger end måneden før. I tre-månedersperioden november 2015 - januar 2016 steg det samlede antal overnatninger med 11 pct. sammenlignet med den foregående tre-månedersperiode. Der var 13 pct. flere danske overnatninger og 10 pct. flere udenlandske overnatninger i perioden.

Feriehusudlejning  januar 2016

8. marts 2016 - Nr. 108

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2016

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Stigning i vold mod personer i offentlig tjeneste

7. marts 2016

I 2015 registrerede politiet i alt 18.200 ofre for vold eller trusler. Det er en stigning på 5 pct. i forhold til 2014, hvor der blev registreret 17.400 ofre. Antallet af ofre for vold mod privatperson steg med 3 pct. og ofre for trusler med 4 pct. Ofre for vold mod polititjenestemænd faldt med 7 pct., mens ofre for vold mod nogen i offentlig tjeneste steg med 21 pct. fra 2.300 i 2014 til 2.800 i 2015.

Ofre for kriminalitet  2015

7. marts 2016 - Nr. 105

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Ofre for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Ofre for anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold
Industriproduktionen tangerer rekorden siden 2008

7. marts 2016

Industriproduktionen i januar 2016 var 2,8 pct. højere end i december 2015. Fremgangen i december og januar kom efter et fald i produktionen fra september til november 2015, og er nu igen på højeste niveau siden maj 2008. For industrien eksklusive medicinalindustri steg produktionen 2,3 pct. i januar. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. Når der ses på de ikke-sæsonkorrigerede tal, var industriproduktionen i januar 3,5 pct. højere end i samme måned 2015.

Industriens produktion og omsætning  januar 2016

7. marts 2016 - Nr. 106

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. april 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Stigende omkostninger ved boligbyggeri

4. marts 2016

De samlede omkostninger ved nybyggeri af boliger er steget med 0,7 pct. fra tredje til fjerde kvartal 2015. I samme periode steg også byggeomkostningerne for enfamiliehuse med 0,6 pct., mens byggeomkostningerne for etageboliger steg med 0,9 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  4. kvt. 2015

4. marts 2016 - Nr. 104

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Flere konkurser i aktive virksomheder

4. marts 2016

Der var 201 konkurser i februar i aktive virksomheder mod 211 i januar, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til 5 pct. færre. I perioden december-februar var der imidlertid 29 pct. flere end i de foregående tre måneder. Over de seneste tre måneder er der i gennemsnit gået 870 fuldtidsjob tabt hver måned med de virksomheder, som er blevet ramt af konkurs. Det er 18 pct. flere end i de foregående tre måneder. De aktive virksomheder stod for 99 pct. af den konkursramte omsætning i februar.

Konkurser  februar 2016

4. marts 2016 - Nr. 103

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. april 2016

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Lidt flere tvangsauktioner i februar

4. marts 2016

I februar blev der bekendtgjort 253 tvangsauktioner mod 234 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving, hvilket svarer til en stigning på 8 pct. Dog er der et fald på 9 pct. i tre-månedersperioden december 2015-februar 2016, hvor der var 794 tvangsauktioner mod 874 i perioden september-november 2015. Sammenlignes der med februar 2015, er niveauet af bekendtgjorte tvangsauktioner stort set uændret. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  februar 2016

4. marts 2016 - Nr. 102

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. april 2016

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Fortsat stigende indtægt fra selskabsskatten

3. marts 2016

Foreløbige tal for 2014 viser, at selskabsskatten indbragte 55,8 mia. kr. til staten. Det er en stigning på 1,7 mia. kr., svarende til 3,2 pct., i forhold til året før. Dette på trods af, at skattesatsen i 2014 er sat ned fra 25 til 24,5 pct. Provenuet for selskabsskatten er på det højeste niveau, siden den økonomiske krise begyndte, og det bliver kun overgået af niveauet i 2006. De skatteydende selskabers samlede skattepligtige indkomst steg i 2014 med 11,9 mia. kr. til 253,3 mia. kr. svarende til en stigning på 4,9 pct.

Selskabsbeskatning  i indkomståret 2014

3. marts 2016 - Nr. 99

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Selskabsbeskatning

Kontakt

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Selskabsskatter
Flere får boligstøtte

3. marts 2016

I december 2015 modtog 575.000 husstande en af de tre former for boligstøtte, og det er 1,7 pct. flere end i december året før. Den samlede udbetalte boligstøtte steg med 2,4 pct. og udgjorde 1.216 mio. kr. i december 2015. Husstande der fik boligstøtte modtog i gennemsnit 2.114 kr. i december måned 2015, hvilket er en stigning på 0,7 pct. i forhold til samme måned i 2014.

Boligstøtte  december 2015

3. marts 2016 - Nr. 101

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Boligstøtte

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Boligstøtte ydes enten som boligsikring eller som boligydelse. Boligsikring tildeles ikke-pensionerede samt til førtidspensionister som har fået tildelt førtidspension efter 1. januar 2003. Boligydelse tildeles pensionister og førtidspensionister fra før 1. januar 2003. Boligstøtte afhænger primært af husstandens samlede indkomst, formue, huslejen, boligens størrelse og antal hjemmeboende børn. Pensionister som er ejere og andelshavere kan tildeles boligydelse i form af lån.Se flere oplysninger i statistikdokumentationen og emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligstøtte

Del sidens indhold
Hver tredje får job gennem bekendte

3. marts 2016

Ændret 04. marts 2016 kl. 12:54

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen. Procentandelen for dem, der fik job ved at kommune, a-kasse eller jobcentret har formidlet kontakten til arbejdsgiver, var angivet til 2-3 pct. i andet afsnit, hvor det skulle have været 7-9 pct. Tallet er markeret med rødt og figurerne er blevet opdateret.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2015 fik hver tredje nyansatte lønmodtager mellem 15 og 64 år job gennem bekendte, hvilket dermed fortsat var den hyppigste måde at få job på. I løbet af de seneste fire år er der dog en voksende andel af de nyansatte, der har fået job via svar på en annonce, således at de to måder at få job på var næsten lige hyppige i 2015. Nyansatte er afgrænset som personer, der har været ansat i deres nuværende stilling i max et år.

Arbejdskraftundersøgelsen (tema)  4. kvt. 2015

3. marts 2016 - Nr. 100

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (tema)

Kontakt

Wendy Takacs Jensen, tlf. 51 79 47 14

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper i alle europæiske lande. Der er siden 2010 blevet spurgt ind til sort arbejde i Arbejdskraftundersøgelsen én gang årligt. Metoden til at afgrænse sort arbejde er i overensstemmelse med Nationalregnskabets metode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
40 pct. af mænd der dumper i matematik får dom

2. marts 2016

Andelen af unge, der har begået kriminalitet, stiger i takt med, at karakteren for grundskolens afgangsprøve i skriftlig matematik falder. Blandt mænd i alderen 25-29 år, der ikke har bestået den skriftlige afgangsprøve i matematik, har mere end fire ud af ti (41 pct.) fået én eller flere domme efter straffeloven, våbenloven eller loven om euforiserende stoffer som 25-årig. Knap hver tredje (31 pct.) af mændene med karakteren 02 har fået en dom, og blandt mænd med karakteren 12 er kun 4 pct. blevet dømt.

Elever i grundskolen (tillæg)  2014 karakterer for unge med dom

2. marts 2016 - Nr. 97

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Elever i grundskolen (tillæg)

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Den undersøgte population består af 25-29-årige pr. 31. december 2014, hvor Danmarks Statistik har en karakter fra grundskolens skriftlige afgangsprøve i matematik og / eller dansk. Det drejer sig om i alt 255.951 personer, hvoraf 7.614 kun har karakter i et af fagene. DST har ikke karakteroplysninger om alle 25-29-årige pr. samme dato, da denne gruppe også omfatter personer, som ikke har aflagt prøve i dansk og matematik ved grundskolens afgangsprøver fx indvandrere, personer der har gået på en prøvefri skole, eller personer om hvem oplysningerne om karakterer ikke er blevet indberettet. Personer med karakterer fra den gamle 13-trinsskala har fået konverteret deres karakter til den nye 7-trinsskala. Såfremt at der registreret en karakter fra de skriftlige afgangsprøver i 9. klasse for hhv. matematik og dansk er denne karakter anvendt. Hvis der ikke er registreret en karakter fra 9. klasse, men karakter fra de skriftlige prøver i hhv. matematik og dansk fra 10. klasse, er karakterer for disse prøver anvendt. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Prisstigning på ejerlejligheder i december

2. marts 2016

Fra november til december 2015 steg priserne på ejerlejligheder med 1,7 pct., mens de faldt med 0,6 pct. på enfamiliehuse. Sammenholdes gennemsnittet for perioden oktober-december med de foregående tre måneder juli-september, steg ejerlejligheder med 0,5 pct. og enfamiliehuse steg med 0,3 pct.

Ejendomssalg (md.)  december 2015

2. marts 2016 - Nr. 98

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. april 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Flere indvandrere efteruddanner sig

1. marts 2016

Stadig flere indvandrere bliver uddannet på voksenuddannelsescentrene (VUC). Samlet set udgør indvandrere i dag 27 pct. af personerne på VUC, mens andelen var 16 pct. i skoleåret 2005/2006. Antallet af indvandrere på VUC er også næsten fordoblet fra 13.126 til 24.127 personer, hvilket svare til en stigning på 84 pct. I samme periode er antallet af indvandrere i befolkningen steget fra 350.436 til 501.057, svarende til en stigning på 43 pct.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse, VUC  2014/2015

1. marts 2016 - Nr. 94

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse, VUC

Kontakt

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Statistik­dokumentation

Højskolekurser

Del sidens indhold
Højere inflation i Danmark - uændret i EU

1. marts 2016

I januar var inflationen i Danmark 0,4 pct. I EU var inflationen 0,2, mens den i euroområdet var 0,3 pct. Måneden før var inflationen 0,3 pct. i Danmark og 0,2 pct. i EU og euroområdet. Det er især prisen på tobak, restaurant- og cafebesøg samt fjernvarme, der holder prisudviklingen nede i Danmark, mens det i EU særligt er prisen på benzin. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, der er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i januar 0,9 pct. i Danmark, 0,8 pct. i EU og 1,0 pct. i euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  januar 2016

1. marts 2016 - Nr. 95

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2016

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Industriens salg af varer stiger

1. marts 2016

Industriens salg af egne varer inklusive råstofindvinding steg 0,2 pct. i fjerde kvartal 2015. Salget af egne varer steg inden for alle varegrupper med undtagelse af varegruppen olie, naturgas, ikke-spiselige råstoffer mv., hvor salget faldt med 13,7 pct. i fjerde kvartal. Salget er opgjort i løbende priser og er derfor bl.a. påvirket af, at priserne på råolie faldt fra tredje til fjerde kvartal. Medmindre andet er angivet, er tallene korrigeret for normale sæsonudsving.

Industriens salg af varer (kvt.)  4. kvt. 2015

1. marts 2016 - Nr. 96

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Industriens salg af varer (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Tallene er i løbende priser, dvs. de ikke er korrigeret for prisudvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens salg af varer (kvt.)

Del sidens indhold
Afdæmpet økonomisk vækst

29. februar 2016

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,2 pct. i fjerde kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. Det viser foreløbige beregninger. Der var svag vækst i både forbrug og eksport, mens der var en større vækst i investeringerne. BNP steg 1,2 pct. i 2015 som helhed, hvor især husholdningernes forbrug bidrog positivt. Vareeksporten, investeringerne og det offentlige forbrug bidrog også positivt til årsvæksten, mens eksporten af tjenester bidrog negativt. I fjerde kvartal var årsvæksten dog kun på 0,6 pct. i forhold til samme periode året før, se mere nedenfor i afsnittet om årsvækst i 2015. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  4. kvt. 2015

29. februar 2016 - Nr. 93

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Bruttoledigheden falder

29. februar 2016

Fra december til januar faldt bruttoledigheden med 2.200 fuldtidspersoner til 115.800 i januar. Det svarer til en bruttoledighedsprocent på 4,4 pct., hvilket er uændret i forhold til december. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  januar 2016

29. februar 2016 - Nr. 92

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. april 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Højeste lønstigninger til ansatte i kommunerne

26. februar 2016

I fjerde kvartal 2015 havde de ansatte i kommunerne den højeste lønstigning på 1,7 pct. i forhold til fjerde kvartal 2014. I samme periode var der en ens stigning på 1,5 pct. i gennemsnitstimelønnen for ansatte i regionerne og ansatte i virksomheder og organisationer. Ansatte i staten havde fortsat den laveste lønudvikling i fjerde kvartal på 0,8 pct. på årsbasis. I forhold til kvartalet før er lønudviklingen på årsbasis samlet set især aftaget i regionerne med 1,0 procentpoint og for de kommunalt ansatte med 0,2 procentpoint. I virksomheder og organisationer og i staten er lønstigningen på årsbasis uændret i forhold til det foregående kvartal.

Lønindeks  4. kvt. 2015

26. februar 2016 - Nr. 91

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Stigende arbejdskraftmangel i serviceerhvervene

26. februar 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhverv er i februar 10 mod 9 i januar. De seneste måneders høje niveau fastholdes altså. Som produktionsbegrænsende faktor angives mangel på arbejdskraft af 13 pct. af virksomhederne. Det er det højeste tal i statistikkens historie fra maj 2011.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  februar 2016

26. februar 2016 - Nr. 90

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Detailhandlen i positiv gænge

26. februar 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er 14 i februar og dermed på niveau med de seneste seks måneder, hvor den har ligget mellem 9 og 14. Branchemæssigt er forventningerne i bilhandlen begyndt at lysne efter et par matte vintermåneder, og der er positive forventninger til omsætningen. Generelt spores der ikke et sæsonmønster i data, hvorfor de ikke korrigeres herfor.

Konjunkturbarometer for detailhandel  februar 2016

26. februar 2016 - Nr. 89

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Bygge og anlæg venter flere i arbejde

26. februar 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er minus 4 i februar mod minus 5 i januar. Ordrebeholdningen er faldet fra minus 22 i januar til minus 23 i februar. Den samlede stigning i konjunkturindikatoren bliver således båret af stigningen i beskæftigelsesforventningerne fra 12 til 16. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  februar 2016

26. februar 2016 - Nr. 87

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Afmatning i industriens konjunkturindikator

26. februar 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er faldet til minus 7 i februar fra minus 4 i januar. Trods faldet spores stadig en opadgående - om end afmattende - tendens siden december 2014. Indikatoren er båret oppe af produktionsforventningerne, mens ordrebeholdning og færdigvarelagre trækker ned.

Konjunkturbarometer for industri  februar 2016

26. februar 2016 - Nr. 88

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Færre og færre er medlemmer af folkekirken

25. februar 2016

Folkekirken oplever fortsat et fald i antallet af medlemmer. 1. januar 2016 var knap 4.388.000 personer eller 76,9 pct. af befolkningen folkekirkemedlemmer. Andelen har været faldende mange år. For ti år siden var andelen oppe på 83,1 pct.

Sogne  1. januar 2016

25. februar 2016 - Nr. 86

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Sogne

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR). Indplaceringen i sogne sker efter adresserne i CPR. Ved opgørelsen af folketallet 1. januar er udgangspunktet de personer, der på denne dato står tilmeldt folkeregisteret (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kirkestatistik

Del sidens indhold
Samlet fald i industriens og engroshandlens lagre

24. februar 2016

Værdien af industriens og engroshandlens lagre faldt samlet set med 2,5 mia. kr. i fjerde kvartal 2015. Industriens lagre faldt med 2,9 mia. kr. fra tredje til fjerde kvartal, mens engroshandlens lagre steg med 0,4 mia. kr. Tallene er ikke korrigeret for sæsonudsving og prisudvikling, hvorfor en del af ændringerne i tallene er udtryk for normale sæsonmæssige udsving og prisændringer. Dette fremgår bl.a. af udviklingen i industriens lagre, hvor der hvert år i fjerde kvartal er et betydeligt fald i lagrene. Udviklingen i engroshandlens lagre følger imidlertid ikke den sædvanlige sæsonmæssige udvikling, idet lagrene her plejer at falde fra tredje til fjerde kvartal.

Industriens og engroshandlens lagre (kvt.)  4. kvt. 2015

24. februar 2016 - Nr. 85

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Industriens og engroshandlens lagre (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Del sidens indhold
4.500 vognlæs smågrise eksporteres hvert kvartal

24. februar 2016

Ændret 03. marts 2016 kl. 13:44

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen. Antallet for slagtede svin var angivet til 5,3 mio. svin, hvor det skulle have været 4,7 mio. svin. Alle revidereringer er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Der blev slagtet 4,7 mio. svin i Danmark og eksporteret 3,0 mio. svin til slagtning i fjerde kvartal 2015, hvilket giver en produktion på 7,7 mio. svin. Det er et fald på 0,3 pct. i forhold til samme kvartal året før. Lidt over hvert tredje svin bliver eksporteret levende til opfedning i udlandet. Det er hovedsageligt smågrise, der bliver eksporteret. Der blev eksporteret 2,9 mio. smågrise i fjerde kvartal 2015, og det svarer til, at der kørte ca. 4.500 lastbiler med i snit 650 smågrise over grænsen i de sidste tre måneder af 2015. Det er først og fremmest Tyskland og dernæst Polen, som aftager smågrisene og opfeder dem til slagtning. Danmark er den største eksportør af smågrise i Europa (link til Eurostat).

Animalsk produktion (kvt.)  4. kvt. 2015

24. februar 2016 - Nr. 84

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Animalske salgsprodukter trak bytteforholdet ned

24. februar 2016

Jordbrugets bytteforhold er forringet i fjerde kvartal i forhold til samme kvartal sidste år. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen. Priserne på jordbrugets salgsprodukter faldt med 3,9 pct. i forhold til samme kvartal sidste år, mens det samlede prisindeks for forbrug og investeringer steg med 0,5 pct. Det samlede fald i salgspriserne skyldes især animalske salgsprodukter, der udgør 72 pct. af det samlede salg. Her var det særligt priserne på svin, pelsskind og mælk, der trak ned.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  4. kvt. 2015

24. februar 2016 - Nr. 83

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Stigning i vold mod offentlig myndighed

24. februar 2016

Anmeldelser af vold og lignende mod offentlig myndighed har været jævnt stigende siden 2009 og lå i 2015 på 3.700 anmeldelser. Det er 1.100 flere anmeldelser end i 2009, svarende til en stigning på 42 pct. Mens antallet af anmeldelser, der vedrører polititjenestemænd, har været nogenlunde konstant de seneste fem år, er der i den samme periode sket en stigning på 53 pct. eller 900 anmeldelser for andre personer i offentlig tjeneste, herunder socialrådgivere, undervisnings-, social- og sundhedsfagligt personale, fængselsbetjente og billetkontrollører. Vold og lignende omfatter vold, trusler og hindring af arbejdets udførelse i henhold til straffelovens § 119.

Kriminalitet (år)  2015

24. februar 2016 - Nr. 82

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (år)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold
5.200 flere lønmodtagere i december

22. februar 2016

Der var 5.200 flere lønmodtagere i december 2015 end i måneden før. Det svarer til en stigning på 0,2 pct. Antallet af lønmodtagere har været støt stigende siden foråret 2013, og siden december 2014 er der blevet 42.100 flere personer med et lønmodtagerjob - svarende til en gennemsnitlig månedlig stigning på 3.500. Denne stigning var højere end året før, hvor der i perioden fra december 2013 til december 2014 i gennemsnit var 2.500 flere personer med et lønmodtagerjob pr. måned. Stigningen i det tilsvarende arbejdsvolumen målt i timer har dog været noget mindre grundet et faldende antal timer pr. lønmodtager (se sidste afsnit). Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  december 2015

22. februar 2016 - Nr. 80

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Detailsalget begyndte året med fremgang

22. februar 2016

Ændret 06. november 2017 kl. 08:08

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailsalget var i januar 0,5 pct. højere end i december. Stigningen kom efter en nedgang i december på 0,8 pct. Detailsalget var i perioden november 2015 til januar 2016 på niveau med salget i august-oktober 2015, og salget i januar 2016 var 1,0 pct. højere end i januar 2015. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  januar 2016

22. februar 2016 - Nr. 79

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Fertiliteten højest i Solrød og lavest i Gentofte

22. februar 2016

Den samlede fertilitet i Solrød var 2,29 levendefødt barn pr. kvinde i 2015, mens den i Gentofte kun var 1,57 levendefødt barn pr. kvinde. Den samlede fertilitet angiver antallet af levendefødte børn, som en kvinde vil få, hvis hun i løbet af sin fertile periode (15-49 år) føder, som kvinderne i de enkelte aldersgrupper fødte i dette år.

Fertilitet  2015

22. februar 2016 - Nr. 81

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Fertilitet

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregningerne af fertilitet er udtræk fra det Centrale Personregister (CPR) om levendefødte og befolkning.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Uændret forbrugertillid

19. februar 2016

Forbrugertilliden er i februar 4,0 mod 4,6 i januar. Niveauet er således uændret og ligger på niveau med de seneste seks måneders gennemsnit på 4,7. Bag den uændrede udvikling på overordnet niveau ligger en fortsat tillid hos forbrugerne til en bedre økonomisk situation for familien, men forventning om en ringere udvikling i Danmarks økonomiske situation. Trods udsving har indikatoren haft en faldende tendens siden februar 2015 fra 9,1 til 4,o. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  februar 2016

19. februar 2016 - Nr. 77

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Fortsat flere flypassagerer

19. februar 2016

Antallet af afrejsende flypassagerer fra de danske lufthavne fortsatte med at stige i fjerde kvartal 2015, hvor der i alt var 37.000 eller 1 pct. flere passagerer end i tredje kvartal. Den internationale rutetrafik forblev næsten uændret i perioden, mens den nationale rutetrafik steg med 8.000 eller 2 pct. passagerer. Til sammenligning rejste 7.000 eller 2 pct. flere passagerer i samme periode med charter- og taxifly fra de danske lufthavne. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Luftfart  4. kvt. 2015

19. februar 2016 - Nr. 78

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Luftfart

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Chartertrafik dækker erhvervsmæssig ikke-regelmæssig offentlig lufttrafik og er altså ikke sammenfaldende med charter- eller pakkerejser, selv om de kan foregå med chartrede fly. Statistikken er baseret på data, som lufthavnene har indberettet til Statens Lufthavnsvæsen på månedsbasis.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Antal enlige voksne har rundet 1,6 mio. personer

18. februar 2016

Antallet af enlige voksne har rundet 1,6 mio. personer, hvilket svarer til 37 pct. af samtlige voksne og 54 pct. af samtlige familier. Både i antal og pct. er det det højeste tal siden statistikken startede for 30 år siden, hvor 32 pct. af samtlige voksne og 48 pct. af samtlige familier var enlige. Kvinderne har igennem alle årene været i overtal blandt enlige. I 1986 udgjorde de 57 pct. og i 2016 udgør de 53 pct.

Husstande og familier  1. januar 2016

18. februar 2016 - Nr. 75

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Husstande og familier

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Husstands- og familiestatistikkens grundlag er materiale fra det Centrale Personregister om alle personer, der 1. januar er tilmeldt registret med adresse i Danmark. I denne opgørelse er udeladt husstande med en ikke-fysisk adresse. For de fleste personer over 60 år har vi ikke oplysninger om deres forældre, dvs. at vi ikke kan afgøre, om de bor med dem. 
Familier i befolkningsstatistikken er tilmeldt samme folkeregisteradresse og defineres ud fra de voksne på adressen. Ikke-hjemmeboende børn tæller dog også som deres egen familie. Er der kun en voksen på adressen udgør han/hun sin egen familie. Er der to voksne, der er gift/registreret partner eller har fælles barn er man en parfamilie. Hvis der kun er en mand og en kvinde på adressen, og der er mindre end 15 års aldersforskel og de ikke er søskende bliver de i statistikken til et samboende par. Er der mere end to voksne på adressen, er der pr. definition mindst to familier i husstanden. I husstande med mere end to voksne, dannes kun samboende par, hvis de øvrige voksne i husstanden indgår i gifte par, registrerede par eller par med fælles barn. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Stigning i arbejdsstyrken

18. februar 2016

Ændret 01. marts 2016 kl. 08:59

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen. De reviderede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

For andet år i træk steg antallet af personer i arbejdsstyrken. I 2015 var 2.861.000 personer i alderen 15-64 år enten beskæftigede eller AKU-ledige, hvilket er 28.000 flere end i 2014. Stigningen i arbejdsstyrken kommer som følge af, at beskæftigelsen er steget med 39.000 personer, mens ledigheden er faldet med 11.000 personer siden 2014. Denne udvikling indebærer, at arbejdsstyrken i 2015 næsten er oppe på samme niveau som i 2011, hvor den udgjorde 2.866.000 personer. Dog er sammensætningen af arbejdsstyrken noget anderledes, idet der er flere beskæftigede og færre ledige i 2015 end i 2011.

Arbejdskraftundersøgelsen (år)  2015

18. februar 2016 - Nr. 76

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (år)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Under-søgelsen er sammenlignelig med tilsvarende undersøgelser fra andre EU-lande offentliggjort af Eurostat. Resultater herfra ses på www.dst.dk/aku-eurostat.
Forskellen mellem arbejdskraftundersøgelsens ledighed (AKU-ledighed) og den registerbaserede ledigheds-statistik præsenteres kort i en video og beskrives desuden udførligt på www.dst.dk/ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Kraftig stigning i beskæftigelsen

17. februar 2016

Ændret 01. marts 2016 kl. 08:59

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen. Tallet for beskæftigede (sæsonkorrigeret) i fjerde kvartal var angivet til 2.702.000, hvor det skulle have været 2.700.000. Alle revideringer er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra tredje til fjerde kvartal 2015 er beskæftigelsen steget kraftigt med 26.000 personer. Korrigeret for sæsonudsving var der således i fjerde kvartal 2.700.000 beskæftigede i alderen 15-64 år, hvilket svarer til 73,8 pct. af befolkningen i denne aldersgruppe.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  4. kvt. 2015

17. februar 2016 - Nr. 74

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
21.000 har søgt om asyl i Danmark i 2015

17. februar 2016

Bruttoansøgertallet (dvs. alle personer, der ansøger om asyl i Danmark) har i 2015 rundet 21.000 personer, hvilket er det højeste antal siden denne opgørelse startede i 1998. Registreringstallet (dvs. de personer, der faktisk får behandlet deres asylsag i Danmark, efter at bl.a. de "åbenlyst grundløse" ansøgere er blevet afvist) er også stigende, og tallet for 2015 er det højeste siden 1993.

Asylansøgninger og opholdstilladelser  2015

17. februar 2016 - Nr. 73

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Asylansøgninger og opholdstilladelser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen. I denne offentliggørelse anvendes ordet opholdstilladelse som en samlet betegnelse for de forskellige legale muligheder for ophold i Danmark, dvs. opholdstilladelse og EU/EØS-registreringsbevis. Se også emnesiden Indvandrere og efterkommere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
Fald i kvinders levetid for første gang i over 20 år

16. februar 2016

Efter 21 års uafbrudt stigning er middellevetiden for danske kvinder i 2014/2015 faldet for første gang. I 2014/2015 var middellevetiden 82,5 år for kvinder, hvilket er et fald på 0,2 år i forhold til sidste år. Mænd havde en middellevetid på 78,6 år i 2014/2015, hvilket er en stigning på 0,1 år i forhold til året før. Forskellen mellem mænd og kvinders middellevetid er således blevet reduceret fra 5,7 år i 1990 til de nuværende 3,9 år i indeværende periode. Trods faldet i middellevetid blandt kvinder har den gennemsnitlige årlige udvikling siden 1993 været positiv for begge køn. Siden 1993 er middellevetiden i gennemsnit steget 0,26 år for mændene og 0,20 år for kvinderne hvert år. Det betyder, at udviklingen har været mere positiv for mænd end for kvinder i denne periode.

Middellevetid  2014/2015

16. februar 2016 - Nr. 71

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Middellevetid

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregninger af middellevetid er udtræk fra det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Uændrede kornpriser

16. februar 2016

Kapitelstaksterne, som er de gennemsnitlige kornpriser fra høst til slutningen af året, forblev på samme niveau som i 2014. Prisen er tæt på 2010-niveau, men dog stadig væsentligt over de lave priser i 2009. Kapitelstaksten for 100 kg byg var 117,74 kr. i 2015. Det er uændret i forhold til i 2014. Kapitelstaksten for 100 kg hvede var 112,58 kr., hvilket er 2 pct. højere end året før.

Kapitelstakster  2015

16. februar 2016 - Nr. 72

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Kapitelstakster

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Kapitelstaksten udtrykker de gennemsnitlige salgspriser, som landmændene har opnået ved salg til kornhandlere af hhv. byg og hvede i perioden fra høstens begyndelse til udgangen af december i høståret. Kapitelstaksten er beregnet på grundlag af indberetninger fra erhvervsdrivende, der handler med korn. Opgørelsen følger faktureringen og ikke et eventuelt tidligere kontrakttidspunkt. Tællingen for 2024 omfatter 15 indberetninger med en samlet kornhandel på 698.000 tons byg og 783.000 tons hvede. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen Kapitelstakster for hvede og byg og på emnesiden Økonomi for landbrug og gartneri.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kapitelstakster for hvede og byg

Del sidens indhold
Prisfald på danske og importerede varer

15. februar 2016

Priserne i det samlede producentprisindeks for varer er faldet med 1,9 pct. i tre-månedersperioden november 2015 - januar 2016 i forhold til de foregående tre måneder august-oktober 2015. I samme periode er importprisindeks for varer faldet med 1,1 pct. Siden januar 2015 er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 2,1 pct. Der har i løbet af året været mindre udsving, men på årsbasis er tendensen samlet set faldende. Det skyldes hovedsageligt, at priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er faldet med 2,3 pct., mens priserne på danskproducerede varer til eksport er faldet med 1,9 pct. I samme periode er importprisindeks for varer steget med 0,9 pct. Dette på trods af, at importpriserne det seneste halvår har været svagt faldende.

Producent- og importprisindeks for varer  januar 2016

15. februar 2016 - Nr. 70

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold