oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Feriehusovernatninger tilbage på niveau

12. december 2017

I oktober måned var der 1,61 mio. overnatninger i udlejede feriehuse, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dette er et fald på 8,2 pct. sammenlignet med september, som var en ekseptionel god måned. Oktober er dermed tilbage på et mere almindeligt niveau for 2017, hvor de første ni måneder har haft 1,56 mio. overnatninger i gennemsnit. Antallet af danske overnatninger faldt med 3,3 pct. i forhold til september, mens de udenlandske faldt med 9,9 pct. Det samlede tal for august-oktober steg 5,0 pct. i forhold til maj-juli, hvilket dækker over, at danske overnatninger steg med 7,2 pct., og de udenlandske steg med 4,2 pct.

Feriehusudlejning  oktober 2017

12. december 2017 - Nr. 485

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Lidt færre nye biler i november end i oktober

12. december 2017

Tilgangen af nye personbiler i november 2017 var på 18.300, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 2 pct. færre end i oktober. Det dækker over en tilgang, der var 10 pct. lavere i husholdningerne og 11 pct. højere i erhvervene. Tilgangen i september-november var uændret i forhold til juni-august.

Nyregistrerede motorkøretøjer  november 2017

12. december 2017 - Nr. 486

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Nedgang i eksporten i oktober

11. december 2017

I oktober faldt eksporten af varer med 1,5 pct. og importen steg med 0,5 pct. Varehandlen er generelt præget af en del udsving, og i de første ti måneder af 2017 er eksporten steget med 4,7 pct., og importen med 5,2 pct. sammenlignet med samme periode i 2016. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  oktober 2017

11. december 2017 - Nr. 480

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Prisfald på varer trækker forbrugerpriserne ned

11. december 2017

Det samlede forbrugerprisindeks steg 1,3 pct. i november i forhold til samme måned sidste år. Måneden før var den årlige stigning i forbrugerprisindekset 1,5 pct. Det er særligt en lavere årsstigning på varer, der er afgørende for den lavere forbrugerprisstigning i november i forhold til måneden før. I november steg varer med 0,2 pct. i forhold til samme måned sidste år. I oktober var stigningen 0,5 pct. Det er især priser på bøger, elektricitet og radio/tv-udstyr, der trækker årsstigningen på varer ned i forhold til sidste måned. I november steg priserne på tjenester med 2,4 pct. i forhold til samme måned sidste år, hvilket er en stigning fra 2,3 pct. måneden før. Det er bl.a. hoteller og charterrejser, der trækker stigningen op i forhold til måneden før.

Forbruger- og nettoprisindeks  november 2017

11. december 2017 - Nr. 479

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Større andel af ledige stillinger i det private

11. december 2017

Den sæsonkorrigerede andel af ledige stillinger i den private sektor steg i forhold til kvartalet før med 0,1 procentpoint til 2,0 pct. i tredje kvartal. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger. Det sæsonkorrigerede antal ledige stillinger steg med 500 til et niveau på 32.600 ledige stillinger.

Ledige stillinger  3. kvt. 2017

11. december 2017 - Nr. 481

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Fald i vareeksporten trækker overskuddet ned

11. december 2017

I oktober var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 14,8 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er et fald på 2,3 mia. kr. i forhold til september. Det er især et fald i eksporten af varer, som trækker overskuddet ned.

Betalingsbalancen over for udlandet  oktober 2017

11. december 2017 - Nr. 482

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Industriens udgifter til miljøbeskyttelse steg i 2016

8. december 2017

Industriens direkte udgifter til miljøbeskyttelse steg med 8,7 pct. til 3,4 mia. kr. i 2016 mod 3,1 mia. kr. i 2015 målt i løbende priser. Stigningen kan ses i sammenhæng med øget aktivitet i industrien i 2016. Størstedelen af miljøbeskyttelses-udgifterne omhandlede drift, dvs. køb af varer og tjenester samt udgifter til medarbejdere, som har miljøbeskyttende opgaver. En tredjedel af udgifterne bestod af investeringer med miljørelaterede formål, enten forebyggende eller bekæmpende. Statistikken dækker ikke virksomhedernes samlede miljørelaterede udgifter, da fx grønne afgifter, som udgjorde i alt 6,1 mia. kr. i 2016, ikke er med. Disse afgifter fremgår af statistikbanktabel www.statistikbanken.dk/MRS1.

Industriens miljøbeskyttelsesudgifter  2015 og 2016

8. december 2017 - Nr. 478

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens miljøbeskyttelsesudgifter

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at belyse de direkte miljøbeskyttelsesudgifter for brancher inden for råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed og forsyning. Statistikken er et krav i EU-forordninger inden for henholdsvis regnskabsstatistik og miljøøkonomiske regnskaber. Resultaterne er baseret på en dataindsamling blandt ca. 1.000 virksomheder med generelt mere end 50 ansatte, suppleret med en imputering for mindre virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens miljøbeskyttelsesudgifter

Del sidens indhold
En fjerdedel af dem under 30 år er lavtlønnede

8. december 2017

7,4 pct. af lønmodtagerne på det danske arbejdsmarked er lavtlønnede, ifølge den internationale definition af lavtlønnede som bl.a. Eurostat også bruger. Lønmodtagere i denne gruppe tjener mindre end 152,6 kroner pr. time (inklusive pension, genetillæg, personalegoder og bonusudbetalinger), hvilket svarer til to tredjedele af medianen. Medianen er den timeløn, som halvdelen af lønmodtagerne tjener mere end, og den anden halvdel tjener mindre end. 27,3 pct. af lønmodtagerne mellem 18 og 29 år er lavtlønnede, hvilket er en markant større andel end blandt de øvrige aldersgrupper. Til sammenligning findes den næststørste andel lavtlønnede blandt de 30- til 39-årige, hvor den er på ca. 6 pct.

Lønstruktur (tema)  lavtlønnede 2016

8. december 2017 - Nr. 477

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Lønstruktur (tema)

Kontakt

Bao Chau Do, tlf. 30 62 50 74

Kilder og metode

Lønbegrebet inkluderer grundløn, kvalifikations- og individuelle tillæg, pension, personalegoder, genetillæg og uregelmæssige betalinger såsom bonus. Det lønbegreb, der er præsenteret her, har den tekniske betegnelse standardberegnet månedsfortjeneste og udtrykker den lønindtægt, en lønmodtager modtager for hver time, lønmodtageren har aftalt at arbejde til normal sats, omregnet til månedsløn der svarer til normalt fuldtidsarbejde (37 timer pr. uge).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønstruktur
Importen af økologiske varer stiger kraftigt

7. december 2017

Importen af økologiske varer steg med 34 pct. fra 2015 til 3.215 mio. kr. i 2016 og lægger større afstand til eksporten. Frugt og grøntsager steg alene med 48 pct. til 1.171 mio. kr. Frugt og grønt udgør nu 36 pct. af den samlede import af økologiske varer. Herefter følger korn og kornvarer (14 pct.) og foderstoffer (11 pct.). De vigtigste importlande er Tyskland (22 pct.), Nederlandene (19 pct.) og Italien (16 pct.).

Udenrigshandel med økologiske varer  2016

7. december 2017 - Nr. 476

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2018

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med økologiske varer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Udenrigshandel med økologiske varer er baseret på indberetninger fra bedrifter og virksomheder, som er godkendt af Fødevarestyrelsen eller Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø til handel med økologiske varer. Statistikken vedrører fødevarer og foderstoffer, der kan være økologiske. Opgørelsen er gennemført siden 2003. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har bidraget til finansiering af undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med økologiske varer

Del sidens indhold
Trend for industriens produktion falder

7. december 2017

Den samlede industriproduktion gik frem med 2,5 pct. fra september til oktober. Denne stigning kom efter et fald i september på 5,1 pct. og en stigning i august på 4,2 pct. I perioden august-oktober faldt industriproduktionen med 1,1 pct. sammenlignet med perioden maj-juli. Gennem de seneste 8 måneder i 2017 har trenden været nedadgående. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I faktiske tal steg industriproduktionen 0,5 pct. fra oktober 2016 til oktober 2017.

Industriens produktion og omsætning  oktober 2017

7. december 2017 - Nr. 475

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
November bød på lidt færre konkurser og tabte job

6. december 2017

Der var 195 konkurser i november blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 10 pct. færre end i oktober. Der var 8 pct. flere konkurser i perioden september-november end i juni-august. Der er i gennemsnit gået i alt 910 fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt hver måned i september-november i de konkursramte virksomheder. Det er 5 pct. færre end i juni-august.

Konkurser  november 2017

6. december 2017 - Nr. 473

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Antallet af tvangsauktioner stiger en smule

6. december 2017

Med 224 bekendtgjorte tvangsauktioner i november 2017 mod 215 måneden før er antallet af tvangsauktioner steget med 4 pct., når der korrigeres for normale sæsonudsving. I tre-måneders perioden september-november 2017 var der 671 tvangsauktioner mod 630 i juni-august. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Trods det lidt højere antal tvangsauktioner i efteråret i forhold til sommermånederne, ligger antallet af tvangsauktioner fortsat på et relativt stabilt, lavt niveau.

Tvangsauktioner  november 2017

6. december 2017 - Nr. 474

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Værdien af nordsøolien er halveret siden 2013

6. december 2017

Værdien af de danske olie- og naturgasreserver i Nordsøen udgjorde 152 mia. kr. i 2016. Det var 143 mia. kr. mindre end i 2013, hvor værdien var 294 mia. kr. Alene i 2015 faldt reservernes værdi med 56 mia. kr. Værdien af olie- og naturgasreserverne blev således næsten halveret fra begyndelsen af 2013 til begyndelsen af 2016. Værdien af reserverne er her opgjort primo året og i løbende priser.

Ressourceregnskab for olie og gas i Nordsøen  2016

6. december 2017 - Nr. 471

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Ressourceregnskab for olie og gas i Nordsøen

Kontakt

Ingeborg Vind, tlf. 24 83 51 49

Kilder og metode

Ressourceregnskab for olie og gas i Nordsøen bygger på data fra Energistyrelsen, nationalregnskabstal fra Danmarks Statistik samt en række antagelser om bl.a. diskonteringsrente mv. Tallene viser beholdninger og årsagerne til ændringer i beholdningerne af olie og naturgas. De danske olie- og naturgasfelter handles ikke på et marked, og det er ikke muligt at observere en markedsværdi. Værdien af olie- og naturgasreserverne må derfor opgøres indirekte. Dette er gjort ved hjælp af at udregne nutidsværdien af den nettoindtjening, som indvindingen giver i årene fremover. Nettoindtjeningen kaldes også ressourcerenten, og det er den del af produktionsværdien for olie og naturgas, som er tilbage, efter at omkostningerne ved indvindingen er fratrukket. Den fremtidige indtjening og omkostning er tilbagediskonteret ved brug af en samfundsøkonomisk real diskonteringsrate på 4 pct. for de første 35 år og 3 pct. derefter (baseret på anbefalinger fra Finansministeriet). Ved beregning af værdien er der taget hensyn til de fremtidige såkaldte dekommissioneringsomkostninger, dvs. omkostninger ved skrotning af platforme og anden oprydning

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Olie og naturgas i Nordsøen
Øget salg af enfamiliehuse

6. december 2017

Antallet af ejendomshandler i tre-måneders perioden juli-september steg med 11,5 pct. for enfamiliehuse og 1,3 pct. for ejerlejligheder sammenlignet med samme periode i 2016. Ser man over de seneste tolv rullende måneder, steg handlen 3,7 pct. for både enfamiliehuse og ejerlejligheder i forhold til de foregående tolv rullende måneder. Priserne for ejerlejligheder faldt med 1,1 pct. fra august til september, men steg med 2,4 pct., når man sammenholder de tre seneste måneder, juli-september, med de foregående tre måneder, april-juni. Priserne for enfamiliehuse har både for den seneste måned og de tre seneste måneder været stort set uændret.

Ejendomssalg (md.)  september 2017

6. december 2017 - Nr. 472

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Tre ud af ti er stoffri ved afsluttet behandling

5. december 2017

Efter offentliggørelsen er der konstateret for lave tal for behandlingsforløb og personer i behandling i sidste tabel. Ændringer er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Tre ud af ti stofmisbrugsbehandlinger afsluttes med, at borgeren er stoffri. Af de 5.363 afsluttede stofmisbrugsbehandlingsforløb, som indgår i statistikken i 2016, var de 1.718 med status som stoffri, hvilket svarer til 32,0 pct. Niveauet er en anelse lavere end året før. Et mindre antal misbrugere, svarende til 12,9 pct., havde reduceret eller stabiliseret stofindtaget ved afslutningen af deres behandling. Et af regeringens sociale mål fra maj 2016 er at opnå større effekt af stofmisbrugsbehandlingen, så flere personer hjælpes helt ud af deres stofmisbrug. Endvidere tilstræbes, at blandt dem i behandling, som ikke bliver stoffri, skal en større andel reducere eller stabilisere deres stofindtag.

Stofmisbrugsbehandling  - Social 2016

5. december 2017 - Nr. 469

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Stofmisbrugsbehandling

Kontakt

 Benedikte Beckman Nygaard, tlf. 21 19 10 53

Claus Østberg, tlf. 51 79 31 58

Kilder og metode

Statistikken omfatter data for 2015-2024 for de kommuner, som har valideret og godkendt oplysningerne om borgere i kommunal stofmisbrugsbehandling for det pågældende år.
Statistik om stofmisbrugsbehandling er baseret på Registret over Ventetider vedr. Behandlingsgaranti for Stofmisbrugere (VBGS), Register over Stofmisbrugere i Behandling (SIB) og Register til Kvalitets¬sikring af den Lægefaglige behandling (KvalHep).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Stofmisbrugsbehandling

Del sidens indhold
Omkostningerne ved boligbyggeri er uændrede

5. december 2017

De samlede omkostninger ved at opføre en ny bolig er med en stigning på 0,1 pct. stort set uændrede fra andet til tredje kvartal 2017. Det dækker dog over en stigning i omkostningerne til materialer på 0,4 pct., og et modsatrettet fald i arbejdsomkostningerne på 0,8 pct. Den samme udvikling går i høj grad igen for omkostningerne ved opførelse af enfamiliehuse og etagebyggeri. Her er omkostningerne til materialer steget med hhv. 0,5 pct. og 0,2 pct., mens arbejdsomkostningerne forbundet med de to typer byggeri er faldet med hhv. 0,7 pct. og 0,9 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  3. kvt. 2017

5. december 2017 - Nr. 470

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Flest flygtninge i arbejde på Bornholm

4. december 2017

Flygtninge i alderen 16-64 år bosat i Bornholms kommune havde med knap 50 pct. den højeste andel af personer i lønmodtagerbeskæftigelse i tredje kvartal 2017, og i tre omegnskommuner omkring København: Dragør, Lyngby-Taarbæk og Frederiksberg, havde mere end 40 pct. af flygtningene et lønmodtagerjob. Kommunen med den laveste andel af flygtninge i lønmodtagerbeskæftigelse var Guldborgsund kommune, hvor 14 pct. var i arbejde. I Svendborg, Odsherred, Brønderslev, Randers og Holbæk var under 20 pct. af flygtningene i lønmodtagerbeskæftigelse. Andelen af flygtninge med lønmodtagerjob for de enkelte kommuner kan ses på emnesiden. Flygtninge er her afgrænset til personer, som er indvandret til Danmark inden for de seneste fem år - se mere nederst i artiklen. For kommuner med færre end 100 flygtninge er andelen af flygtninge med et lønmodtagerjob ikke opgjort.

Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)  flygtninge og kommuner 3. kvt. 2017

4. december 2017 - Nr. 468

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere fra kvartal til
kvartal. Beskæftigelsestallene beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuldtidsbeskæftigede. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Produktionen i de offentlige virksomheder stiger

1. december 2017

Produktionen i de offentlige virksomheder steg fra 2015 til 2016 med 4,8 mia. kr. til i alt 155,1 mia. kr. Knap 40 pct. af denne stigning skyldes, at redningsberedskaber nu medregnes under offentlige virksomheder. Tidligere har redningsberedskaberne indgået i den kommunale sektor. De offentlige virksomheders bruttoværditilvækst, der er værdien af produktionen fratrukket forbruget i produktionen, steg med 6,4 mia. kr., så den i 2016 var på 78,5 mia. kr. Det er branchegruppen energiforsyning, der med en stigning på 2,6 mia. kr. oplevede den største stigning i bruttoværditilvæksten.

Den offentlige sektors finanser  2016

1. december 2017 - Nr. 467

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2018

Alle udgivelser i serien: Den offentlige sektors finanser

Kontakt

Martin Brun Fuglsang, tlf. 24 76 16 62

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Statistikken for den offentlige sektor produceres i sammenhæng med statistikken for offentlig forvaltning og service, som bl.a. offentliggøres i november måned hvert år. Tallene for de to seneste år betragtes derfor som foreløbige.Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt de offentlige virksomheder, der igen er opdelt i offentlige selskabslignende virksomheder og offentlige selskaber.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Den offentlige sektors finanser

Del sidens indhold
Skatterne steg lidt mere end indkomsterne

1. december 2017

Indkomstskatteprovenuet steg i 2016 med 3,8 pct., mens de skattepligtige indkomster steg med 3,4 pct. i forhold til året før. Stigningerne skyldtes bl.a. den økonomiske udvikling i 2016 med en vækst opgjort i løbende priser på 1,9 pct. og stigende beskæftigelse. Det forøgede indkomstskatteprovenu skal derudover ses i lyset af skattereformen fra 2009, der i 2016 medførte en fortsat forøgelse af skatteprocenten for bundskatten, som provenumæssigt ikke blev modsvaret af en nedsættelse af skatteprocenten for sundhedsbidraget. De skattepligtige indkomster var 1.124,3 mia. kr., og indkomstskatterne udgjorde 384,4 mia. kr.

Indkomstskat for personer  2016

1. december 2017 - Nr. 466

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2018

Alle udgivelser i serien: Indkomstskat for personer

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på optællinger fra Skattestyrelsens slutligningssystem, og herfra kommer de begreber og værdier, som indgår i statistikken. For indkomståret 2023 og 2024 bygger oplysningerne på data fra oktober 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomstskat for personer

Del sidens indhold
Arbejdsløsheden faldt lidt i oktober

30. november 2017

I oktober var bruttoledigheden 700 fuldtidspersoner lavere end i september, idet bruttoledigheden faldt fra 117.100 til 116.400. Hermed lå ledighedsprocenten uændret på 4,3 pct. I årets første seks måneder lå ledighedsprocenten ligeledes på 4,3 pct. af den registerbaserede arbejdsstyrke, hvorefter den i juli steg til 4,5 pct. Herefter er ledigheden faldet tre måneder i træk. Det bør bemærkes, at der er større usikkerhed end normalt i opgørelsen af bruttoledigheden, idet kilderne til opgørelsen af dagpengemodtagernes bruttoledighed er blevet ændret fra og med offentliggørelse af juli-ledigheden - se sidste afsnit.

Arbejdsløsheden (md.)  oktober 2017

30. november 2017 - Nr. 463

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Dansk økonomi i bakgear

30. november 2017

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 0,6 pct. i tredje kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Den samlede vækst for årets tre første kvartaler i forhold til samme periode i 2016 var 2,1 pct. Det viser første beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for tredje kvartal. Afmatningen af økonomien i tredje kvartal er præget af fald i husholdningernes forbrug, hvor især anskaffelse af køretøjer faldt. Der ses også tilbagegang i industriproduktion og eksport. Beskæftigelsen fortsatte sin fremgang med 0,4 pct. Kvartalsvæksten i BNP ligger 0,3 procentpoint lavere end BNP-indikatorens  bud. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  3. kvt. 2017

30. november 2017 - Nr. 464

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2017

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Udflytning af job til udlandet falder

30. november 2017

Danske virksomheder outsourcede 8.500 jobs til udlandet i perioden 2014-2016. Den internationale outsourcing er dermed aftaget sammenlignet med den sidst undersøgte periode 2009-2011, hvor 16.900 job blev outsourcet. Den mindskede udflytning af job skyldes primært, at der er outsourcet færre job inden for virksomhedernes kernefunktioner (4.000 job mod 11.800 i 2009-2011). Outsourcing af job vedrørende hjælpefunktioner sker derimod i næsten samme omfang (4.500 job mod 5.100 i 2009-2011). Det viser resultaterne af en spørgeskemaundersøgelse blandt 3.200 virksomheder. International outsourcing er en hel eller delvis udflytning af forretningsfunktioner (kerne- eller hjælpefunktioner), der i udgangspunktet er udført i Danmark.

International organisering og outsourcing  2016

30. november 2017 - Nr. 465

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2022

Alle udgivelser i serien: International organisering og outsourcing

Kontakt

Alina Grecu, tlf. 30 55 18 24

Kilder og metode

Undersøgelsen af danske virksomheders internationale organisering og outsourcing dækker alle virksomheder med 50 eller flere ansatte inden for de private byerhverv, inklusive den finansielle sektor. Tallene er baseret på indsamling af oplysninger fra 3.500 virksomheder. Undersøgelsen er en del af et større europæiske projekt, delvist finansieret af Eurostat, med det formål at belyse virksomhedernes engagement i globale værdikæder og international sourcing. Undersøgelsen er en delvis gentagelse af tidligere undersøgelse i 2007, 2012 og 2017.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

International organisering og outsourcing
Gunstig prisudvikling i jordbruget fortsætter

29. november 2017

Jordbrugets bytteforhold fortsætter med at stige. Det er fjerde kvartal i træk, at bytteforholdet forbedres, og det nærmer sig nu niveauet for 2010. Stigningen var på 2 procentpoint fra andet kvartal 2017 til tredje kvartal 2017. I forhold til samme kvartal sidste år er bytteforholdet forbedret med 8,6 pct. Forbedringen skyldes især prisstigninger på mælk. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  3. kvt. 2017

29. november 2017 - Nr. 462

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Historisk tilbagegang for buræg

29. november 2017

På bare et år er produktionen af buræg faldet 30 pct., så den nu udgør en mindre andel end både skrabeæg og økologiske æg. For et halvt år siden udgjorde buræg den største andel. Ændringen skyldes især, at flere detailkæder ikke ønsker buræg på hylderne, og en del burægproducenterne derfor har omlagt deres produktion. Produktionen af de forskellige typer af æg var hhv. 35 pct. for skrabeæg, 29 pct. for økologiske æg, 26 pct. for buræg og 10 pct. for æg fra fritgående høns i tredje kvartal 2017.

Animalsk produktion (kvt.)  3. kvt. 2017

29. november 2017 - Nr. 461

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Tilliden til gunstig konjunkturudvikling stiger

29. november 2017

Efter et år med faldende tendens holder den sammensatte konjunkturindikator for detailhandel i november niveauet på 10 som i oktober. Også industrien holder samme niveau som i oktober, mens serviceerhverv og bygge og anlæg har mindre ændringer. Tillidsindikatoren, der sammenfatter erhvervenes og forbrugerforventningernes konjunkturindikatorer, er til gengæld steget kraftigt fra 0,98 til 1,32 takket være bidrag fra andre basisindikatorer end dem, der indgår i de sammensatte konjunkturindikatorer.

Konjunkturbarometer for erhvervene  november 2017

29. november 2017 - Nr. 460

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Beholdningen af løvtræ er steget mest

28. november 2017

I de danske skove stod træer med en samlet vedmasse på 132 mio. kubikmeter i 2016. Det er 15 pct. mere end i 2006. I løbet af de ti år (2006-2016) er beholdningen af vedmasse af løvtræ vokset mest med 23 pct., mens vedmassen af nåletræ er vokset 7 pct. Den største stigning i vedmassen er sket i Region Sjælland. Vedmasse er en betegnelse for volumen af træernes faste ved, som udnyttes til tømmer, brænde og flis, når træerne fældes.

Ressourceregnskab for skov  2016

28. november 2017 - Nr. 459

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Ressourceregnskab for skov

Kontakt

Ingeborg Vind, tlf. 24 83 51 49

Statistik­dokumentation

Ressourceregnskab for skov

Del sidens indhold
Aftagende lønudvikling i kommuner og regioner

27. november 2017

I årets tredje kvartal steg gennemsnitslønnen pr. time for de kommunalt og de regionalt ansatte med hhv. 2,4 pct. og 2,2 pct. i forhold til samme kvartal sidste år. For de kommunalt ansatte aftog stigningen på årsbasis dermed med 0,1 procentpoint i forhold til andet kvartal, mens den for de regionalt ansatte aftog med 0,5 procentpoint. I virksomheder og organisationer (den private sektor) steg gennemsnitslønnen pr. time med 1,9 pct., hvilket er 0,1 procentpoint højere end ved sidste kvartal. For de statsansatte var udviklingen i timelønnen i årets tredje kvartal uændret i forhold til sidste kvartal på 1,7 pct.

Lønindeks  3. kvt. 2017

27. november 2017 - Nr. 457

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2018

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Syv kommuner ændrer skatteprocenten

27. november 2017

I 2018 ændrer syv kommuner udskrivningsprocenten, der er den skatteprocent, der bruges til beregning af den kommunale indkomstskat. Tre kommuner hæver udskrivningsprocenten, mens fire kommuner sætter den ned. I de resterende 91 kommuner forbliver udskrivningsprocenten den samme. Det er det laveste antal kommuner, der ændrer udskrivningsprocenten i seks år. I både 2016 og 2017 ændrede ni kommuner den.

Kommunale udskrivningsprocenter  2018

27. november 2017 - Nr. 458

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. november 2018

Alle udgivelser i serien: Kommunale udskrivningsprocenter

Kontakt

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Kilder og metode

Denne statistik er baseret på kommunernes indberetninger af udskrivningsprocenter mv. til Indenrigsministeriet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kommunale udskrivningsprocenter
Indkomsten varierer efter opholdsgrundlag

27. november 2017

I 2016 havde indvandrere, der opholder sig i Danmark efter EU-reglerne om fri bevægelighed, og som havde erhverv som opholdsgrundlag, en årlig gennemsnitlig indkomst på 294.000 kr. før skat. Heraf udgjorde erhvervsindkomsten 274.000 kr., hvilket svarer til 93 pct. af deres samlede indkomst, mens offentlige overførsler udgjorde 7 pct. Det er mindre end personer af dansk oprindelse, hvor offentlige overførsler udgjorde 11 pct. af den samlede indkomst før skat i 2016.

Indvandrere i Danmark  2017

27. november 2017 - Nr. 456

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2018

Alle udgivelser i serien: Indvandrere i Danmark

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Statistik­dokumentation

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)

Del sidens indhold
Skovarealet er næsten fordoblet på hundrede år

24. november 2017

Skoven sætter sit præg på det danske landskab. Vi har i Danmark 625.000 ha med skov, og det svarer til 14,6 pct. af vores areal. Gennem årene er det danske skovareal vokset. Den første skovtælling efter Sønderjyllands genforening med Danmark i 1920 fandt sted i 1923, og her blev Danmarks areal med skov af Det Statistiske Departement opgjort til 322.000 ha eller 7,5 pct. af hele landets areal. Over ca. 100 år er det danske skovareal altså næsten blevet fordoblet. En del af arealet er sandsynligvis omlagt fra landbrugsjord, hvilket man kan læse mere om i Nyt fra Danmarks Statistik 2017:302, som belyser udviklingen i både landbrug og skov over de seneste ca. 100 år.

Hugsten i skove og plantager  2016

24. november 2017 - Nr. 455

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2018

Alle udgivelser i serien: Hugsten i skove og plantager

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Næsten alle skove på 50 ha og derover indgår i tællingen, mens der for mindre skove er tale om en beregning. Hugst er den mængde træ, der i kalenderåret er taget ud af skoven og klargjort til levering. Hugsten er for alle træarter omregnet til kubikmeter fastmasse, som er træindholdet i én rummeter nåletræ uden luft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Hugsten i skove og plantager

Del sidens indhold
Høsten rammer rekordniveau igen

24. november 2017

Vejret drillede, da årets høst skulle bjærges, men udbyttet blev højt. Landmændene høstede 10 mio. tons korn i 2017 - 9 pct. mere end i 2016 - og kom ganske tæt på den flotte høst i 2015. Den gode høst skyldes først og fremmest et højt udbytte pr. hektar, da det samlede kornareal faldt med næsten 2 pct.

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2017

24. november 2017 - Nr. 454

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2018

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
Detailsalget faldt i oktober

24. november 2017

Detailsalget i oktober var 1,1 pct. lavere end i september, når tallene er renset for både prisudvikling og normale sæsonudsving. Salget af beklædning mv. faldt mest med 5,8 pct., andre forbrugsvarer faldt med 0,9 pct., og fødevarer og andre dagligvarer faldt med 0,2 pct.

Detailomsætningsindeks  oktober 2017

24. november 2017 - Nr. 453

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2017

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Ejendomsskatterne stiger svagt

23. november 2017

De samlede ejendomsskatter steg i 2017 med 0,1 pct. til 28,5 mia. kr. Ejendomsskatterne består af grundskyld - som i 2017 udgjorde 89 pct. af det samlede provenu fra ejendomsskatter - og dækningsafgifter, som betales for bl.a. forretningsejendomme. Ejendomsværdiskatten er ikke en del af ejendomsskatterne, men indgår i personskatterne. Stigningen i ejendomsskatterne skyldes en stigning i grundskylden, som kun delvist blev modvirket af faldende dækningsafgifter. I 2018 forventes de samlede ejendomsskatter at stige til 29,7 mia. kr.

Ejendomsbeskatningen  2017 og 2018

23. november 2017 - Nr. 452

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2018

Alle udgivelser i serien: Ejendomsbeskatningen

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Oplysningerne for 2024 og 2025 er baseret på udtræk fra Skatteforvaltningens ejendomsdatasystem, mens oplysningerne for ejendomsskattepromillerne for 2026 er baseret på tal fra Skatteministeriet, der bygger på kommunernes indberetninger til Indenrigsministeriet efter vedtagelsen af de kommunale budgetter i efteråret 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomsskatter

Del sidens indhold
Forbrugertilliden er uændret

22. november 2017

Forbrugertilliden ligger på 7,6 i november sammenlignet med 7,1 i oktober. Niveauet er således uændret, både når man ser på den seneste måned og de seneste seks måneder, hvor gennemsnittet er 7,9. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  november 2017

22. november 2017 - Nr. 450

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2017

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Arbejdsstyrken vokser

22. november 2017

Fra andet til tredje kvartal 2017 er arbejdsstyrken vokset med 21.000 personer efter et svagt fald fra første til andet kvartal, når der korrigeres for sæsonudsving. Ifølge Arbejdskraftundersøgelsen (AKU) var der således 2.917.000 personer i arbejdstyrken i tredje kvartal i alderen 15-64 år. Arbejdstyrken udgøres af de beskæftigede samt de ledige.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2017

22. november 2017 - Nr. 451

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. februar 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Særligt fødevarer bidrager til inflationen i EU

21. november 2017

Inflationen i Danmark var i oktober 1,4 pct., hvilket er 0,3 procentpoint lavere end gennemsnittet for inflationen i EU, som i samme periode var 1,7 pct. Det er især fødevarer, der driver inflationen i Danmark og i EU. Fødevarer bidrager mest til inflationen i 18 ud af 28 EU-lande. I Danmark er det specielt personbiler samt radio-, tv- og fotoudstyr, der trækker inflationen ned i forhold til i EU. I EU er det især finansielle tjenester samt tjenester i forbindelse med kultur, fritid og sport, der trækker inflationen ned i forhold til i Danmark. Både i Danmark og i EU var inflationen lidt lavere i oktober end i september, hvor den var 1,6 pct. i Danmark og 1,8 pct. i EU.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  oktober 2017

21. november 2017 - Nr. 449

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2017

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold