oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Fortsat flerefagforeningsmedlemmer i 2021

18. maj 2022

Ændret 24. maj 2022 kl. 11:15

Tallene for 2021 er i denne opgørelse revideret som følge af fejl i en dataleverance fra en lønmodtagerorganisation. Efter rettelse af fejlen er der tale om en stigning på 7.675 medlemmer i alt i lønmodtagerorganisationerne fra 2020 til 2021 og ikke et fald på 5.800 som først angivet. Alt revideret er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2021 steg antallet af medlemmer af lønmodtagerorganisationerne med tilknytning til arbejdsmarkedet med 7.700 til 1.903.700 pr. 31. december 2021. Det er niende år i træk, at der er stigninger i det samlede medlemstal. Stigningen i 2021 skyldes en stigning på 7.900 for mænd, mens der var et fald på 200 for kvinder.

Lønmodtagerorganisationernes medlemstal  31. december 2021

18. maj 2022 - Nr. 174

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Lønmodtagerorganisationernes medlemstal

Kontakt

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter hovedorganisationerne og fagforbund uden for hovedorganisationerne. Indberetningen er frivillig. Statistikken omfatter ikke selvstændigt erhvervsdrivende, studerende, efterlønsmodtagere eller pensionister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønmodtagerorganisationers medlemstal

Del sidens indhold
Flest nye firmaer siden finanskrisen i 2008

18. maj 2022

Der blev skabt 34.779 reelt nye firmaer i 2020. Det er en stigning på 2,5 pct. i forhold til 2019. Antallet af nye firmaer var i 2020 på det højeste niveau siden 2008, hvor der blev skabt mere end 37.000 nye firmaer. Dermed er antallet af nye firmaer i 2020 det højeste, siden finanskrisen indtraf. Blandt de nye firmaer i 2020 havde 10.728 af dem ansatte lønmodtagere. Det er lidt lavere end niveauet i 2019 og svarer til 31 pct. af alle nye firmaer. Det er første gang siden 2015, at antallet af nye firmaer med ansatte falder.

Erhvervsdemografi  2020

18. maj 2022 - Nr. 175

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Erhvervsdemografi

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Erhvervsdemografi er en registerbaseret opgørelse, der er baseret på regnskabs- og firmastatistikkerne samt den årlige erhvervsbeskæftigelse. 
Reelt nye firmaer afgrænses som firmaer, der første gang får en aktivitet, der mindst svarer til aktivitetsgrænsen for aktive firmaer i Generel firmastatistik. Et firma, der har haft ringe aktivitet i en periode, men kommer over bagatelgrænsen i et givet år, betragtes som nyt i det pågældende år. Et firma, der opstår som følge af hel eller delvis overtagelse eller udskillelse af allerede igangværende aktiviteter, anses ikke for nyt. 
Årsværk omfatter antal ansatte personer i de nye firmaer omregnet til fuldtidsansatte og er således eksklusive ejerne af personligt ejede firmaer.Erhvervsdemografien har med udgivelsen af referenceåret 2022 skiftet over til en ny produktionsmetode. Denne nye metode er benyttet til at tilbageregne Erhvervsdemografien til 2019 for tal i statistikbanken og til 2010 for tal til særkørsler. Flere oplysninger om metodeændringen og statistikken generelt kan findes i statistikdokumentationen  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervsdemografi
Unge fra Vestegnen går direkte videre på studiet

17. maj 2022

Der er stor forskel på, om de unge fortsætter direkte med studierne efter endt studentereksamen i de enkelte kommuner, eller om de vælger at holde et eller flere sabbatår. Studenter fra Vestegnen ligger i den absolutte top, når man ser på, hvem der fra 2021-årgangen straks gik i gang med en ny uddannelse. Ishøj ses på førstepladsen med 36 pct., efterfulgt af Brøndby med 28 pct. og Albertslund med 25 pct. I den modsatte ende ligger forstæderne uden for Aarhus lavest på landsplan; Odder med 5 pct., Favrskov og Skanderborg med 6 pct. af årgangen fra 2021. Hvis man sammenligner forstæderne i Hovedstadsområdet ses den laveste tilslutning til hurtig studiestart blandt studenterne fra Gentofte og Rudersdal med 8 pct. og Egedal med 9 pct.

Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse  2021

17. maj 2022 - Nr. 173

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. august 2023

Alle udgivelser i serien: Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør uddannelsesstatistikken fra og med 2015 ud fra en ny klassifikation - se www.dst.dk/disced-15.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fra grundskole og gymnasium til fortsat uddannelse
Moderat BNP-fald i første kvartal

16. maj 2022

BNP-indikatoren peger på en lille tilbagegang på 0,1 pct. i det sæsonkorrigerede reale BNP i årets første kvartal af 2022. På trods af pæn fremgang i brancher som industri, bygge og anlæg samt erhvervsservice, var det ikke nok til at modsvare tilbagegang i det offentlige og i tjenesteydende erhverv rettet mod husholdninger. Det negative bidrag fra tjenesteydede erhverv rettet mod husholdningerne skal bl.a. ses i lyset af COVID-19-relaterede restriktioner og nedlukninger i januar. Herudover har udfasningen af testindsats mv. fra februar af været med til at sænke aktiviteten inden for sundhed. Faldet i BNP skal ses i lyset af et højt niveau i fjerde kvartal 2021 særligt for det offentlige forbrug. Beskæftigelsesindikatoren peger på en stigning på 0,9 pct. i den samlede beskæftigelse i første kvartal. Det er hermed fjerde kvartal i træk med fremgang i beskæftigelsen, og den positive udvikling på arbejdsmarkedet fra 2021 fortsatte dermed ind i 2022. Usikkerheden på BNP-indikatoren er større end sædvanlig især som følge af COVID-19-pandemien. Se mere neden for under Særlige forhold.

BNP-indikator  1. kvt. 2022

16. maj 2022 - Nr. 171

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. august 2022

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Producent- og importpriser for varer stiger fortsat

16. maj 2022

Det samlede producentprisindeks for varer er i april 2022 steget med 37,4 pct. i forhold til samme måned sidste år. Årsstigningen i producentprisindekset er 2,3 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset steg med 35,1 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 21,6 pct. Stigningen i importprisindekset er 1,3 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis steg med 20,3 pct. For begge indeks er denne måneds årsstigninger igen de største i indeksenes historie, hvilket sidste måneds årsstigninger også var. Indeksene er beregnet siden 2005.

Producent- og importprisindeks for varer  april 2022

16. maj 2022 - Nr. 172

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
19 mia. kr. til forskning og udvikling på finansloven

12. maj 2022

Der er bevilliget 19,0 mia. kr. til forskning og udvikling i finansloven for 2022, hvilket svarer til 74 pct. af de samlede bevillinger for året. De samlede offentlige bevillinger til forskning og udvikling er budgetteret til 25,5 mia. kr. i 2022, hvilket i faste 2022-priser er omkring samme niveau som 2021 efter tillægsbevillingerne på 0,4 mia. kr. Tillægsbevillingerne er bevillinger, der gives efter finansloven er vedtaget og betyder, at det endelige forskningsbudget for året kan være større end det oprindelige budget. 

Offentligt forskningsbudget  2022

12. maj 2022 - Nr. 167

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Offentligt forskningsbudget

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Det offentlige forskningsbudget omfatter oplysninger om de budgetterede udgifter til forskning og udvikling, som ministerierne har indberettet til Finansministeriet. Herudover har Danmarks
Statistik indhentet oplysninger fra Danmarks Grundforskningsfond og Nordisk Ministerråd, bevillinger fra EU, samt
beregnet forskningsbudget for kommuner og regioner. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen
og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Det offentlige forskningsbudget

Del sidens indhold
Jordbrugets bytteforhold tangerer laveste niveau

12. maj 2022

De voldsomme prisændringer for jordbrugets salgsprodukter og priser på forbrug i produktion betyder, at forholdet herimellem, kaldet bytteforholdet, i første kvartal 2022 med indeks 91 tangerer det laveste niveau i det seneste årti i starten af 2016. Det skyldes især en kraftig stigning i jordbrugets købspriser på foder, gødning og energi.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  1. kvt. 2022

12. maj 2022 - Nr. 169

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2022

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Lavt passagertal på færger i 2021 trods fremgang

12. maj 2022

Ændret 01. december 2022 kl. 08:00

Der er desværre sket en fejl i opgørelsen, i det oplysninger fra et par af de mindre havne ikke kommet med i statistikken. Det betyder, at den totale godsomsætning og visse af godsomsætningstallene fordelt på varegrupper samt figuren er blevet rettet og markeret med rødt. Rettelsen betyder, at den samlede godsmængde igennem de danske havne i 2021 justeres op med 0,6 mio. ton og er dermed samlet 95 mio. ton.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Der var fremgang i antallet af færgepassagerer i 2021 med en vækst på 9 pct. til 33,5 mio. passagerer gennem havnene sammenlignet med 2020. Niveauet for de internationale ruter var fortsat stærkt påvirket af COVID-19. og var med 11,1 mio. passagerer kun 51 pct. af niveauet for 2019. De nationale færgeruter har samme niveau som i 2019. Der var også fremgang i mængden af gods, der gik gennem danske havne i 2021 med en vækst på 4 pct. og samlet 95 mio. ton. Stigningen kommer efter en periode i 2019 og 2020 med faldende godsmængder.

Skibsfart (år)  2021

12. maj 2022 - Nr. 170

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Fald i det fuldførte byggeri i første kvartal

12. maj 2022

Det samlede fuldførte etageareal i første kvartal 2022 endte på 1,9 mio. m2, hvilket er et fald på 3 pct. i forhold til fjerde kvartal. Faldet ses i fuldførelsen af beboelsesbygninger og øvrige bygningstyper, mens det fuldførte byggeri af erhvervsbygninger steg. Der blev i første kvartal fuldført 7.790 boliger, hvilket er et fald på 13 pct. i forhold til fjerde kvartal. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, men opgørelsen af den seneste byggeaktivitet skal generelt tages med forbehold, da datagrundlaget er usikkert.

Byggeaktivitet  1. kvt. 2022

12. maj 2022 - Nr. 168

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. august 2022

Alle udgivelser i serien: Byggeaktivitet

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten
Firmaernes samlede salg steg i marts

12. maj 2022

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 3,2 pct. fra februar til marts, mens det indenlandske salg stod for en mindre stigning på 0,1 pct. Når de seneste tre måneder sammenlignes med de forrige tre måneder, steg firmaernes salg ekskl. energi med 5,7 pct., mens det indenlandske salg med 6,8 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Stigningen i firmaernes salg kan også genfindes i eksporten af varer til udlandet, som steg 5,2 pct. i første kvartal, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:158. Stigningen ses også i mindre brancher, et eksempel er salg i branchen for computerspil, som er beskrevet neden for.

Firmaernes køb og salg  marts 2022

12. maj 2022 - Nr. 166

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Markant fald i antal bedrifter

11. maj 2022

Antallet af bedrifter er faldet meget markant i 2021 sammenlignet med året før, nemlig med godt 5 pct. Det er et langt større fald, end hvad man har kunnet observere de foregående år. Ud over den almindelige og velkendte strukturudvikling med færre og større bedrifter - antallet af bedrifter er blevet mere end halveret på 30 år - skyldes faldet i 2021 også, at minkerhvervet er forsvundet fra det danske jordbrug efter aflivningen af minkene i efteråret 2020. I 2020 var der 817 bedrifter med mink, se www.statistikbanken.dk/pels33, som nu enten er ophørt eller er fortsat med anden produktion. Se flere oplysninger om mink i artiklen Fakta om minkbranchen i Danmark.

Landbrugs- og gartneritællingen  1. juni 2021

11. maj 2022 - Nr. 163

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. april 2023

Alle udgivelser i serien: Landbrugs- og gartneritællingen

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Landbrugs- og gartneritællingen er en stikprøvetælling med deltagelse af landbrug i Danmark. Siden 1995 er oplysninger om afgrøder og forpagtning hentet fra landmændenes ansøgning om arealstøtte. Før den tid blev disse oplysninger indhentet ved spørgsmål på spørgeskemaet. Tællingerne i 1982, 1983, 1985, 1987, 1989, 1999, 2010 og 2020 var totaltællingerne med deltagelse af alle landbrugs- og gartneribedrifter i Danmark, og de øvrige tællinger stikprøver med en varierende udvalgsandel, typisk omkring 25-30 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Nedgang i kulturbrancherne i 2020

11. maj 2022

Branchegruppen kultur og fritid havde 7.494 firmaer med et antal ansatte svarende til 26.952 årsværk i 2020. Det var en nedgang i antal firmaer på 3,6 pct., og en nedgang i antal årsværk på 2,2 pct. i forhold til året før. Den negative udvikling i 2020 var sammenfaldende med udbruddet af COVID-19 og efterfulgte en årrække med en positiv udvikling i branchegruppen. I perioden 2015 til 2019 var branchegruppens gennemsnitlige årlige vækst således på hhv. 3,7 pct. for antal firmaer og 2,8 pct. for antal årsværk.

Generel firmastatistik  2020

11. maj 2022 - Nr. 165

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Generel firmastatistik

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Generel Firmastatistik omfatter alle reelt aktive firmaer, således indgår hobbylignende firmaer med ingen eller ringe aktivitet ikke i statistikken. At statistikken er afgrænset til reelt aktive firmaer betyder, at kun firmaer med et aktivitetsniveau, der modsvarer en arbejdsindsats på mindst 0,5 årsværk, er omfattet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Generel firmastatistik
Tredobling af antallet af overnatninger i marts

11. maj 2022

I marts 2022 var der i alt 1,8 mio. overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem. Dette er en stigning på over 1,1 mio. overnatninger svarende til en tredobling af antallet af overnatninger i forhold til marts 2021. Det var især danskerne, der valgte at holde ferie i Danmark med samlet 1,3 mio. danske overnatninger i marts. Sammenlignet med marts 2021 steg de danske overnatninger med 745.000, hvilket er mere end en fordobling af antallet af de danske overnatninger. Stigningen skal ses i lyset af COVID-19-restriktionerne i marts 2021.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  marts 2022

11. maj 2022 - Nr. 164

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Stor stigning i indvandringerne

11. maj 2022

I løbet af første kvartal 2022 indvandrede 24.025 personer. Det var 25 pct. - eller 4.825 personer - flere end gennemsnittet for første kvartal over de seneste fem år, og hele 72 pct. mere end i første kvartal i 2021, hvor indvandringen dog også var meget lav med 13.996 personer. Hvor indvandringen af danske statsborgere var stort set konstant fra første kvartal 2021 til første kvartal 2022 med hhv. 3.629 og 3.695 indvandringer, steg indvandringen markant blandt stort set alle andre statsborgerskaber. Danske statsborgere udgjorde 15 pct. af det totale antal indvandringer i første kvartal 2022. Den næststørste gruppe i første kvartal 2022 var indvandring af personer med rumænsk statsborgerskab (8 pct. af den samlede indvandring), efterfulgt af personer med ukrainsk statsborgerskab (7 pct.) og personer med amerikansk statsborgerskab (6 pct.).

Befolkningens udvikling  1. kvt. 2022

11. maj 2022 - Nr. 162

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. august 2022

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Største stigning i forbrugerpriserne i næsten 40 år

10. maj 2022

I april 2022 steg det samlede forbrugerprisindeks med 6,7 pct. i forhold til samme måned året før. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden juni 1984, hvor årsstigningen var 6,8 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for varer, der hæver årsstigningen i forbrugerprisindekset. Varer er i gennemsnit steget 10,3 pct. det seneste år, og det er den højeste årsstigning siden november 1982, hvor årsstigningen ligeledes var 10,3 pct. Inden for varer er det i meget høj grad prisstigninger på el, fødevarer, brændstof og gas, der gør sig gældende i april 2022. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 3,6 pct. i april, hvilket er en stigning fra 3,2 pct. måneden før. Det er i høj grad prisstigninger på tobak og leje af sommerhus, der trækker kerneinflationen op i forhold til marts. Det er den højeste kerneinflation siden januar 1990.

Forbruger- og nettoprisindeks  april 2022

10. maj 2022 - Nr. 160

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Stort fald i niveauet for registrering af nye biler

10. maj 2022

Det samlede sæsonkorrigerede antal registreringer af nye biler i februar-april 2022 var 22,4 pct. lavere end i november 2021 - januar 2022 opgjort i sæsonkorrigerede tal. For husholdningernes vedkommende var faldet på 38,8 pct., mens tilgangen i erhvervene faldt med 0,6 pct. I april blev der registreret 11.900 personbiler, og det er 13,5 pct. flere end i marts. Tilgangen til husholdningerne og erhvervene i april lå hhv. 23,5 pct. og 5,7 pct. højere. I denne artikel belyses, hvordan lange leveringstider på nye biler har givet øget fokus på de brugte biler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  april 2022

10. maj 2022 - Nr. 161

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Udflytning af jobs til udlandet er faldet drastisk

9. maj 2022

Virksomheder i Danmark outsourcede 4.800 jobs til udlandet i perioden 2018-2020. I de to sidste perioder outsourcede virksomhederne hhv. 16.900 (2009-2011) og 8.500 jobs (2014-2016). Nedgangen i udflytning af jobs er primært drevet af virksomheder inden for industri, der i perioden 2018-2020 outsourcede halvt så mange jobs som i 2014-2016 perioden og under 20 pct. af, hvad der blev outsourcet i perioden 2009-2011. På trods af denne nedgang over tid, er industri stadig den hovedbranche med det højeste antal udflyttede jobs. Også virksomheder i branchen information og kommunikation har outsourcet markant færre jobs i 2018-2020, sammenlignet med de to foregående perioder.

International organisering og outsourcing  2018:2020

9. maj 2022 - Nr. 159

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. august 2024

Alle udgivelser i serien: International organisering og outsourcing

Kontakt

Alina Grecu, tlf. 30 55 18 24

Kilder og metode

Undersøgelsen af danske virksomheders internationale organisering og outsourcing dækker alle virksomheder med 50 eller flere ansatte inden for de private byerhverv, inklusive den finansielle sektor. Tallene er baseret på indsamling af oplysninger fra 3.500 virksomheder. Undersøgelsen er en del af et større europæiske projekt, delvist finansieret af Eurostat, med det formål at belyse virksomhedernes engagement i globale værdikæder og international sourcing. Undersøgelsen er en delvis gentagelse af tidligere undersøgelse i 2007, 2012 og 2017.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

International organisering og outsourcing
Eksporten stiger markant i marts

9. maj 2022

I marts steg den samlede eksport af varer og tjenester med 6,7 pct. Den samlede import steg med 2,5 pct. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget 5,2 pct., mens importen er steget 4,0 pct. Overskuddet på betalingsbalancens løbende poster er ligeledes steget, som følge af den markante stigning i eksporten. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  marts 2022

9. maj 2022 - Nr. 158

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Fortsat stærk dansk industriproduktion i marts

6. maj 2022

Den danske industris samlede produktion steg 5,2 pct. i marts og satte dermed rekord for tredje måned i træk. Produktionen svinger en del på månedsbasis, men set over hele første kvartal 2022, så steg produktionen 4,5 pct. i forhold til fjerde kvartal 2021. Dermed ser den danske industri ud til at klare sig bedre end andre vestlige lande. Industrien i USA oplevede således en stigning i produktionen på 0,9 pct. i marts og en stigning i produktionen på 1,3 pct. set over hele første kvartal. Hverken Sverige, Tyskland, Storbritannien eller det samlede EU-27 (uden Storbritannien) havde, ved udarbejdelsen af denne artikel, udgivet tal for produktionen for marts, men de har alle i årets første to måneder oplevet en nærmest flad udvikling i produktionen. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  marts 2022

6. maj 2022 - Nr. 156

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Fortsat stigning i antal tabte job i april

6. maj 2022

Der var 200 erklærede/kundgjorte konkurser i april blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 18,3 pct. færre end i marts. Konkurserne medførte 1.393 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 29,5 pct. flere end i marts. Jobtabet er bredt funderet hos de konkursramte aktive virksomheder. Hovedparten af jobtabet er sket i anpartsselskaber, se mere herom senere i artiklen. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden februar-april var 7,7 pct. højere end i de foregående tre måneder, mens jobtabet var 26,5 pct. højere.

Konkurser  april 2022

6. maj 2022 - Nr. 157

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fortsat få tvangsauktioner trods stigning i april

5. maj 2022

Med 133 tvangsauktioner i april mod 108 måneden før er antallet af tvangsauktioner steget med 23 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. På trods af denne måneds forholdsvis store stigning er antallet af tvangsauktioner fortsat på et meget lavt niveau. Således har der i årets første fire måneder været et gennemsnit på 111 tvangsauktioner om måneden, mens der til sammenligning i 2021 var et gennemsnit på 117 tvangsauktioner om måneden.

Tvangsauktioner  april 2022

5. maj 2022 - Nr. 155

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
6,8 pct. er ansat inden for de seneste tre måneder

4. maj 2022

I fjerde kvartal 2021 oplyste 201.300 af de beskæftigede i Danmark, at de var blevet ansat i deres job inden for de seneste tre måneder. Det svarer til 6,8 pct. af de beskæftigede. De nyansatte kom fra et andet job, fra ledighed eller trådte ind på arbejdsmarkedet for første gang. Danmark placerer sig dermed over EU-gennemsnittet på 4,6 pct., og er kun overgået af Finland (7,0 pct.) og Spanien (6,9 pct.). Den laveste andel af nyansættelser var i Rumænien (1,4 pct.), Slovakiet (1,7 pct.) og Bulgarien (1,7 pct.). Det viser tal fra Arbejdskraftsundersøgelsen (AKU) offentliggjort af Eurostat.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  4. kvt. 2021

4. maj 2022 - Nr. 154

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. august 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Smartphone i ni ud af ti hjem

4. maj 2022

Ni ud af ti familier ejer i 2022 en eller flere smartphones, mens knap seks ud af ti familier har en tablet-pc liggende. Fastnettelefonen fortsætter sin tilbagegang, idet kun en ud af ti har fastnettelefon i hjemmet i 2022. Kun en ud af ti har en e-boglæser liggende. Smart-tv'et findes nu i otte ud af ti hjem, mens det for tre år siden kun var seks ud af ti, der havde et eller flere stående i hjemmet.

Elektronik i hjemmet  2022

4. maj 2022 - Nr. 153

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Elektronik i hjemmet

Kontakt

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Vi gennemfører undersøgelsen i april via telefoninterviews og internetbesvarelser (www.dst.dk/interview) med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. Resultaterne for de enkelte år har en stikprøveusikkerhed på 3 procentpoint, mens der er en usikkerhed på 5 procentpoint, når der sammenlignes mellem to år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elektronik i hjemmet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Færre AMU-kurser siden 2011 og under COVID-19

2. maj 2022

Siden 2011 har der været et markant fald i antallet af gennemførte kursusforløb ved arbejdsmarkedsuddannelserne (AMU). Hvor der i 2011 var ca. 800.000 kursusforløb, er der i 2021 kun halvt så mange. Faldet i den samlede kursusdeltagelse står på indtil 2017, hvor udviklingen vender. De næste to år øges deltagelsen med 8 pct. frem mod 2019. I den følgende toårsperiode fra 2019 til 2021 falder kursusdeltagelsen med hele 25 pct., hvilket kan ses i lyset af COVID-19 pandemien. Kontor, handel og forretningsservice, der historisk primært har båret faldet, er det eneste område, som knækker kurven og stiger fra 2020 til 2021.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse  2020/2021

2. maj 2022 - Nr. 151

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2023

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Kilder og metode

Kursistregister. Kursusaktiviteten målt som årselever opgøres ved at sammenlægge kursusomfanget til hele årsværk

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
A-indkomsten voksede under COVID-19-pandemien

2. maj 2022

Den gennemsnitlige A-indkomst før skat steg fra 309.700 kr. i 2020 (2021-priser) til 315.400 kr. i 2021. Det svarer til en indkomstfremgang på 1,8 pct., korrigeret for prisudviklingen. Det er i forhold til den markante stigning på 4,2 pct. året før en moderat udvikling i realindkomsten før skat og mere på niveau med de årlige stigninger i perioden 2013-2019, der lå  i et spænd mellem 0,4 og 1,7 pct. Udviklingen i 2020 var imidlertid ekstraordinær høj som følge af de statslige hjælpepakker til afhjælpning af COVID-19-pandemien, herunder udbetalingen af de indefrosne feriemidler.

Indkomststatistik (A-indkomst)  2021

2. maj 2022 - Nr. 152

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Indkomststatistik (A-indkomst)

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Foruden A-indkomst findes også tabeller med tal for de samlede indkomster for personer og familier samt mål for indkomstulighed. Populationen i opgørelserne er personer med bopæl i Danmark primo og ultimo året i alderen over 14 år. A-indkomst dækker kun over løn og skattepligtige overførsler. Opgørelsen inkluderer fx ikke indkomst fra selvstændig virksomhed, afkast af aktier eller skattefrie ydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomststatistik
Danmarks overskud var det største i EU i 2021

29. april 2022

Danmark havde i 2021 et overskud på de offentlige finanser (ØMU-saldoen) på 58,7 mia. kr. svarende til 2,3 pct. af BNP. Det er det største blandt EU-landene målt i forhold til BNP. Kun Danmark og Luxembourg havde overskud på den offentlige saldo i 2021, mens resten af EU-landene havde underskud. De 27 EU-lande havde samlet set et underskud på 4,7 pct. af BNP, mens de 19 eurolande havde et underskud på 5,1 pct.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2021 (april-indberetning)

29. april 2022 - Nr. 150

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Lille fald i ledigheden i marts

29. april 2022

Fra februar til marts faldt ledigheden med 1.300 til 72.000 personer. Ledigheden er dermed 2,5 pct. af arbejdsstyrken og på det laveste niveau siden juni 2008, umiddelbart inden finanskrisen. Faldet i ledigheden er sket som følge af 1.900 færre ikke-aktiverede ledige, mens antallet af aktiverede ledige er steget med 600 fra februar til marts.

Arbejdsløsheden (md.)  marts 2022

29. april 2022 - Nr. 149

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Detailomsætningen er fortsat faldende i marts

28. april 2022

Detailsalget i marts var 0,3 pct. lavere end februar, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Samlet er detailomsætningen for første kvartal 0,9 pct. lavere end fjerde kvartal 2021. Stigningen i detailhandlen i januar kunne dermed ikke opveje faldet i både februar og marts. Denne udvikling afspejles også i forbrugerforventningerne, som har været kraftigt faldende gennem de seneste måneder, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:136.

Detailomsætningsindeks  marts 2022

28. april 2022 - Nr. 145

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen steg i første kvartal

28. april 2022

Byggebeskæftigelsen var i første kvartal på 195.000 personer, hvilket er en stigning på 3 pct. i forhold til niveauet på 189.700 personer i fjerde kvartal. Efter næsten uafbrudt vækst siden 2013 faldt byggebeskæftigelsen i foråret 2020, hvor også byggeriet kortvarigt var ramt af COVID-19 restriktioner. Dette fald blev indhentet i slutningen af 2020, hvorefter byggebeskæftigelsen er steget yderligere til det nuværende niveau. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  1. kvt. 2022

28. april 2022 - Nr. 146

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Stigende priser og forsyningsproblemer

28. april 2022

Ændret 28. april 2022 kl. 10:15

Anden figur samt procentandelen af de virksomheder i industrien, der er noget eller meget påvirket af stigende priser ændret fra 81 pct. til 76 pct. i første afsnit. Dataarket er også opdateret.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I denne måneds konjunkturbarometer er virksomhederne blevet spurgt om, i hvilken grad de påvirkes af tre aktuelle samfundsforhold; invasionen i Ukraine, stigende priser og forsyningsproblemer. Resultaterne viser, at særligt industrien og byggeriet er påvirket af både stigende priser, men også af mangel og forsinkelser på levering af energi, råvarer og varer generelt. Således svarer 64 pct. af virksomhederne i industrien, at de enten er noget eller meget påvirket af udfordringer med forsyningen, mens 76 pct. er noget eller meget påvirket af de stigende priser. Alle resultaterne fra undersøgelsen kan findes i månedens dataark (xlsx) og på Temasiden for invasionen i Ukraine.

Konjunkturbarometer for erhvervene  april 2022

28. april 2022 - Nr. 144

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Firmaernes overskud steg i 2020

28. april 2022

Firmaerne i de private byerhverv havde i 2020 samlet set et resultat før selskabsskat, som var 16 mia. kr. højere end året før, hvilket svarer til en stigning på 4 pct. Resultatet før selskabsskat var på 424 mia. kr. i 2020, og stigningen bestod af en nedgang i det ordinære resultat på 13 mia. kr. til 309 mia. kr. og en stigning i de finansielle nettoindtægter fra 85 mia. kr. til 114 mia. kr.

Regnskabsstatistik for private byerhverv  2020

28. april 2022 - Nr. 148

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for private byerhverv

Kontakt

Jeppe Strandgaard Herring, tlf. 24 44 43 06

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

For regnskabsåret 2022 blev der udsendt et spørgeskema til en stikprøve på ca. 9.000 firmaer inden for det private erhvervsliv, herunder til alle firmaer med mindst 50 ansatte. Desuden anvendes oplysninger fra Erhvervs-registeret, SKAT og selskabernes årsrapporter. Bemærk at statistikken kun omfatter markedsaktivitet, dvs. statistikken omfatter ikke firmaer inden for offentlig forvaltning og service mv. Beløbene opgøres i løbende priser. Værditilvækst (pct.) er værditilvækst i pct. af summen af omsætning og andre driftsindtægter. Bruttoavance er bruttofortjeneste i pct. af omsætning. Bruttofortjenesten beregnes som omsætning minus vareforbrug og køb af lønarbejde og underentrepriser. Soliditetsgraden er et udtryk for forholdet mellem egenkapitalen og aktivernes sum. Overskudsgraden er målt som ordinært resultat i pct. af driftsindtægter og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer. Egenkapitalens forrentning er målt som resultat efter selskabsskat i pct. af den gennemsnitlige egenkapi-tal i løbet af året og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Del sidens indhold
Tyske gæster vender tilbage til feriehusene

28. april 2022

Der var i alt 983.300 overnatninger i feriehuse i marts måned, hvilket er det højeste overnatningstal for en marts måned, der ikke indeholder påskedage. Dette skyldes, at de tyske gæster vender tilbage til de danske feriehuse. I alt var der 592.200 tyske overnatninger i marts måned, hvor der i samme måned i 2021 stort set ingen tyske gæster var grundet COVID-19-restriktioner. Til gengæld gentages sidste års ekseptionelt høje antal af danske overnatninger ikke. I marts 2022 var der 349.000 danske overnatninger. Det er et fald på 62 pct. i forhold til 2021. Sidste års høje danske overnatningstal skal ses i lyset af, at restriktionerne gjorde det sværere at overnatte på andre overnatningsformer som fx hoteller eller rejse udenlands. Niveauet af danske overnatninger er dog stadig noget højere end før pandemien, vel at mærke når man sammenligner med år, hvor påsken ikke faldt i marts. I 2018 lå skærtorsdag og langfredag i marts, så der var niveauet højere end i år.

Feriehusudlejning  marts 2022

28. april 2022 - Nr. 147

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Turistovernatninger på vej tilbage efter COVID-19

27. april 2022

Der var i alt 52,4 mio. overnatninger på de kommercielle overnatningssteder i Danmark i 2021 - en fremgang på 16 pct. i forhold til 2020. Dermed er en stor del af de overnatninger, som blev tabt i 2020 grundet COVID-19, indhentet i 2021. Sammenlignes 2021 med 2019, er der dog stadig tale om en nedgang på 8 pct, da der i 2019 var 57,0 mio. overnatninger. 2021 var året, hvor danskerne i høj grad grad overnattede hjemme i Danmark. I alt var der 35,1 mio. danske overnatninger, hvilket er en fremgang på 21 pct. i forhold til 2020. Kigger man på de enkelte overnatningsformer, viser de forskellige historier. Feriehuse slog rekord for flest overnatninger på et år, mens campingpladser og lystbådehavne havde deres bedste år siden 2008. Hoteller, feriecentre og vandrerhjem er stadig et stykke fra deres niveau fra før COVID-19.

Turistovernatninger i Danmark (år)  2021

27. april 2022 - Nr. 142

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2023

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (år)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem

Feriehusudlejning

Del sidens indhold
Uddannelsesgabet mellem kvinder og mænd øges

27. april 2022

51,2 pct. af kvinder, der var mellem 30 og 35 år i 2021, har fuldført en videregående uddannelse. Det er første gang, at mere end halvdelen af kvinderne i denne aldersgruppe har taget en videregående uddannelse. Til sammenligning har 36,4 pct. af mændene i aldersgruppen fuldført en videregående uddannelse. Det vil altså sige, at der er en forskel på 14,8 procentpoint mellem de to køn. Selv om andelen af personer med en fuldført videregående uddannelse er steget for begge køn, er forskellen mellem kønnene også blevet større gennem årene. I 2005 var forskellen 8,7 procentpoint.

Fuldførte videregående uddannelser  2020/2021

27. april 2022 - Nr. 143

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Fuldførte videregående uddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på uddannelsesinstitutionernes indberetning til Elevregisteret. Uddannelser og kurser taget i udlandet indgår ikke i Elevregisteret og indgår derfor ikke i denne opgørelse. Gruppen af personer med ukendt uddannelsesniveau består hovedsagligt af indvandrere. I nogle tilfælde har en studerende taget flere uddannelser på flere niveauer. Kun den seneste uddannelse er talt med i denne opgørelse. Elevregistret
er et forløbsregister, hvor man kan følge den enkelte studerende gennem dennes uddannelseskarriere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret