oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Færre 65-70-årige modtager boligydelse

29. marts 2021

I december 2020 modtog 279.000 folke- og førtidspensionister boligydelse, hvilket er 0,6 pct. færre end året før. Antallet af 65-70 årige, der modtog boligydelse, faldt med 8,0 pct. mens antallet af modtagere over 70 år steg med 2,1 pct. Udviklingen afspejler dels den voksende befolkning, herunder gruppen af pensionister, og dels at færre 65-70-årige går på pension. De 65-70 årige, som ikke er gået på pension, er kun berettigede til boligsikring. Af samme årsag er antallet af 65-70 årige, som modtager boligsikring også vokset fra 200 i 2018 til 5.000 i december 2020.

Boligstøtte  december 2020

29. marts 2021 - Nr. 113

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Boligstøtte

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Boligstøtte ydes enten som boligsikring eller som boligydelse. Boligsikring tildeles ikke-pensionerede samt til førtidspensionister som har fået tildelt førtidspension efter 1. januar 2003. Boligydelse tildeles pensionister og førtidspensionister fra før 1. januar 2003. Boligstøtte afhænger primært af husstandens samlede indkomst, formue, huslejen, boligens størrelse og antal hjemmeboende børn. Pensionister som er ejere og andelshavere kan tildeles boligydelse i form af lån.Se flere oplysninger i statistikdokumentationen og emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligstøtte

Del sidens indhold
61 pct. af dagens biler kører stadig i 2030

26. marts 2021

I begyndelsen af 2021 kørte der 2,72 mio. personbiler på de danske veje. 1,65 mio. af disse, svarende til 61 pct., vil stadig køre på de danske veje i 2030, hvis det nuværende mønster for den aldersbetingede afgang fra bilbestanden fortsætter, og selv i 2047 vil der være flere end 165.000 tilbage. Se mere om forudsætninger og metode i Nyt fra Damarks Statistik 2018:385.

Motorparken (tillæg)  bestanden af personbiler 1. januar 2021

26. marts 2021 - Nr. 110

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Motorparken (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Den aldersbetingede afgang er den afgang, der sker fra det ene år til det næste af den rest af den oprindelige tilgang, der er tilbage af en given aldersgruppe. Fx er der primo 2024 87,4 pct. tilbage af de 10-årige (registreret i 2014), mens der primo 2023 var 90,2 pct. tilbage af de nye biler fra 2013. Det skal bemærkes, at afgangen er upåvirket af den oprindelige tilgang af nye biler.
Den forholdsvis store og stigende afgang af 0- og 1-årige biler over de seneste 15 år hænger bl.a. sammen med bevægelserne på leasing- og udlejningsmarkedet, hvor bilerne efter en relativ kort leasingperiode afmeldes for enten senere (i det nye år) at blive solgt og genregistreret eller at blive eksporteret.
Fremskrivningen af nyregistreringerne er lavet med eksponentiel regression, hvor år og antallet af personer over 20 år er brugt som regressorer. Befolkningstallene er hentet fra statistikbankstabellerne www.statistikbanken.dk/BEFOLK2 og FRDK124. 
I fremskrivningen af bestanden for de kommende år beregnes restbestanden af en given aldersgruppe i en given årgang ud fra den afgang, som årgangen før havde for den tilsvarende aldersgruppe. Eksempelvis er afgangen af 10-årige i årgang 2024 fra 2024 til 2025 sat til den samme som afgangen af 10-årige i årgang 2014 fra 2023 til 2024.
I fremskrivningen er det forudsat, at det aktuelle afgangsforløb betinget af bilernes alder fortsætter uændret. Der er ikke taget hensyn til, om eventuelle reguleringer fx ny afgiftsstruktur, skrotpræmier eller anden regulering vil påvirke forbrugernes adfærd og virke fremmende på udfasningen. Der er heller ikke taget hensyn til, om teknologiske ændringer fx billigere batterier og skalafordele i elbilproduktionen vil påvirke forbrugernes adfærd via ændrede prisrelationer mellem fossildrevne biler og elbiler.
Bilernes gennemsnitsalder beregnes som et gennemsnit af alle bilernes alder, der i sig selv beregnes som 1. januar (opgørelsesår) fratrukket første registreringsdato.
Tallet for middellevetiden angiver det gennemsnitlige antal år, som en 0-årig kan forventes at leve under den forudsætning, at de nuværende afgange/dødshyppigheder holder sig på det samme niveau i al fremtid.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Detailsalget stiger i februar men ligger fortsat lavt

26. marts 2021

Detailsalget steg med 2,9 pct. fra januar til februar 2021, når der korrigeres for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Detailsalget ligger dog fortsat på et meget lavt niveau, idet det samlede detailsalg i december 2020 til februar 2021 ligger 9,9 pct. under perioden september-november 2020. Dette skal ses i lyset af de seneste måneders restriktioner mod COVID-19. Der er dog udsigt til, at det stigende detailsalg kan fortsætte i de kommende måneder, idet den seneste udgivelse af forbrugerforventninger viser, at købelysten går frem hos forbrugerne, se Nyt fra Danmarks Statistik 2021:101.

Detailomsætningsindeks  februar 2021

26. marts 2021 - Nr. 108

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. april 2021

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Rekordfå antal asylansøgninger

26. marts 2021

I 2020 søgte 1.515 personer om asyl i Danmark. Det er et fald på 44 pct. i forhold til året før, og det laveste antal siden opgørelsens start i 1984. Det højeste antal asylansøgninger blev indgivet i 2015, hvor mere end 21.000 personer søgte om asyl. Faldet i 2020 er en fortsættelse af en nedadgående tendens, men det lave antal i 2020 kan formentlig også tilskrives COVID-19-pandemien, hvor grænserne landene i mellem har været mere eller mindre lukkede.

Asylansøgninger og opholdstilladelser  2020

26. marts 2021 - Nr. 109

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Asylansøgninger og opholdstilladelser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen. I denne offentliggørelse anvendes ordet opholdstilladelse som en samlet betegnelse for de forskellige legale muligheder for ophold i Danmark, dvs. opholdstilladelse og EU/EØS-registreringsbevis. Se også emnesiden Indvandrere og efterkommere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
Underskud på de offentlige finanser

25. marts 2021

I 2020 var der et underskud på 26,7 mia. kr. på de offentlige finanser. Dette er det største siden 2015, hvor underskuddet var på 27,1 mia. kr. Underskuddet ville dog have været højere, hvis de indefrosne feriepenge ikke var kommet til udbetaling. Beskatningen af feriemidlerne gav nemlig staten ekstraordinære skatteindtægter på 17,8 mia. kr.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2020 marts-version

25. marts 2021 - Nr. 105

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Flere fældende afgørelser for voldsforbrydelser

25. marts 2021

I 2020 blev der afsagt 7.358 afgørelser, hvor den sigtede blev kendt skyldig i en voldsforbrydelse. Det er 636 eller 9 pct. flere fældende afgørelser end i 2019. Antallet af fældende afgørelser for voldsforbrydelser har ellers været nogenlunde stabilt i en årrække. Stigningen gælder alle typer af voldsforbrydelser, herunder vold mod privatperson, vold mod offentlig myndighed, trusler samt øvrig vold. Vold mod privatperson omfatter straffelovens §§ 244-246; simpel vold, alvorligere vold samt særlig alvorlig vold.

Domme for kriminalitet  2020

25. marts 2021 - Nr. 104

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Domme for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Domme

Del sidens indhold
Formue i fast ejendom steg 80.000 kr. i gennemsnit

25. marts 2021

Husholdningernes samlede formue i fast ejendom steg med 116 mia. kr. i 2020, og udgør dermed 4.141 mia. kr. ultimo 2020. Det vil sige, at hver familie, som ejer fast ejendom (andelsboliger undtaget), i gennemsnit har haft en stigning i formuen i fast ejendom på ca. 80.000 kr. i 2020. Dette er næsten en fordobling i forhold til 2019, hvor den gennemsnitlige formue steg med ca. 43.000 kr. Væksten i 2019 var aftagende sammenlignet med tidligere år, og stigningen i 2020 var således tilbage på niveau med 2018 for hele landet. For familier i Region Sjælland var væksten imidlertid fortsat aftagende, mens familier i Region Midtjylland i 2020 oplevede største procentvise vækst, og som samtidig var den største i regionen siden finanskrisen.

Husholdningernes formue i fast ejendom  2020

25. marts 2021 - Nr. 106

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Husholdningernes formue i fast ejendom

Kontakt

Mathias Spindler Juhl Bundgaard, tlf. 21 45 37 78

Mikkel Bjerre Trolle, tlf. 29 36 68 25

Kilder og metode

Husholdningernes formue i fast ejendom er baseret på Danmarks Statistiks registerbaserede boligmodel, der estimerer markedsværdien af fast ejendom på baggrund af faktiske salg. Opgørelsen af markedsværdi vurderes at være mere usikker for ejendomme beliggende i yderområder. Gældskomponenter og dermed beregnet friværdi er ikke tilgængelige for det seneste år og er derfor udeladt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husholdningernes formue i fast ejendom

Del sidens indhold
Flest penge til scenekunst, radio & tv og idræt

25. marts 2021

Kulturministeriet udbetalte 10 mia. kr. til kulturelle formål i 2019, svarende til ca. 1.700 kr. pr. indbygger. Den største andel af Kulturministeriets udbetalinger - 13 pct. - gik til scenekunst, svarende til en samlet udbetaling på 1,3 mia. kr. 89 pct. af udbetalingerne til scenekunst dækkede driftsudgifter, fx til Det Kongelige Teater og Den Danske Scenekunstskole. Radio og tv modtog i 2019 11 pct. af udbetalingerne, og på tredjepladsen - fra en andenplads året før - lå idræt, der med en samlet udbetaling på 1,0 mia. kr. stod for en andel på 10 pct. af Kulturministeriets udbetalinger. Udbetalinger til idræt gik primært til drift af fx de store gymnastik- og idrætsforbund. Som følge af afskaffelsen af medielicensen og en overflytning af området til Finansloven, vokser udbetalinger vedr. mediestøtte fra 2019 til 2022. De forøgede udbetalinger fra Kulturministeriet til radio og tv har bidraget til en samlet stigning på 1,0 mia. kr. eller 11 pct. i de samlede udbetalinger i forhold til året før. Denne offentliggørelse vedrører tal fra 2019 og resultaterne er derfor ikke påvirket af COVID-19.

Kulturministeriets udbetalinger  2019

25. marts 2021 - Nr. 107

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Kulturministeriets udbetalinger

Kontakt

 Isabel Maria dos Santos Cardoso, tlf. 61 50 11 61

Kilder og metode

Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen for Kulturministeriets udbetalinger.Tallene bygger på udbetalingsoplysninger fra Kulturministeriet, statsregnskabet og Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks registeroplysninger om personer og virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturministeriets udbetalinger

Del sidens indhold
Varmepumper vinder fortsat frem

24. marts 2021

Bygningsopgørelsen pr. 1. januar 2021 viser, at der samlet var 531 mio. m2 opvarmet bygningsareal i Danmark, en stigning på 4,5 mio. m2 i forhold til året før. I 2021 er 23,9 mio. m2 opvarmet af varmepumper, hvilket er en stigning på 3 mio. m2 siden 2020. Dermed bliver 4,5 pct. af det opvarmede areal nu opvarmet af varmepumper. Denne offentliggørelse introducerer også en mere detaljeret opdeling af bygninger vedrørende anvendelse.

Bygningsopgørelse  1. januar 2021

24. marts 2021 - Nr. 103

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Bygningsopgørelse

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Opgørelsen over bygningsbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bygningsopgørelsen
Vest- og sydsjællændere har længst på arbejde

24. marts 2021

Ændret 24. marts 2021 kl. 13:30

Tallene og teksten til tabellen er rettet siden offentliggørelsen, således at andelen af langdistancependlere nu er beregnet i forhold til antallet af pendlere og ikke i forhold til antallet af beskæftigede. Alle rettede tal er markeret med rødt

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Pendlere, der er bosiddende i Vest- og Sydsjælland, tilbagelægger længere afstande for at komme på arbejde end pendlere andre steder i landet. I gennemsnit havde de 30,8 km. til arbejde i 2019, mens den gennemsnitlige pendlingsafstand fra bopæl til arbejdssted på landsplan var 22,0 km. i 2019. Pendlingsafstanden var med 35,5 km. størst for pendlere bosiddende i Vordingborg Kommune, efterfulgt af pendlere bosiddende i Faxe Kommune med 32,7 km. og pendlere bosiddende i Sorø Kommune med 32,3 km. Pendlere med bopæl i Stevns, Guldborgsund, Næstved, Slagelse og Ringsted havde også i gennemsnit mindst 30 km. til arbejde. I den modsatte ende af spektret havde beboere i København og i en række kommuner tæt på København pendlingsafstande på under 15 km.

Pendling  november 2019

24. marts 2021 - Nr. 102

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Pendling

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Statistikgrundlaget er fra Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervspendling

Del sidens indhold
Forbrugertilliden er uændret

24. marts 2021

Forbrugertilliden for marts måned ligger på minus 5,0 og er dermed uændret i forhold til februar måned, hvor den lå på minus 5,2. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er på minus 5,3. Der har været et fald i forbrugernes vurderinger af familiens og Danmarks nuværende økonomiske situation, samt deres forventninger til familiens økonomiske situation om et år. Samtidig er der en stigning i forbrugernes forventninger til Danmarks økonomiske situation om et år samt i købelysten. Disse to udviklinger modsvarer hinanden, så den samlede forbrugertillid er uændret. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  marts 2021

24. marts 2021 - Nr. 101

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2021

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Arbejdsomkostninger stiger mest i EU

23. marts 2021

I fjerde kvartal 2020 steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i de 27 EU-lande uden Storbritannien med 2,8 pct. på årsbasis. I de 19 lande, der deltager i Eurosamarbejdet, steg arbejdsomkostningerne samlet set lidt mindre med 2,6 pct. i samme periode. Det svarer fuldstændig til stigningen i USA, der i fjerde kvartal ligeledes havde en stigning på årsbasis på 2,6 pct. Den årlige stigning i de danske arbejdsomkostninger var klart mindst med 1,6 pct. Det skal bemærkes, at opgørelserne til en vis grad stadig er påvirket af de nedlukninger af arbejdspladser, der skyldes udbruddet af COVID-19 og de afledte effekter af de forskellige statslige hjælpepakker med henblik på afdæmpning af den deraf følgende økonomiske krise. Opgørelserne er derfor fortsat forbundet med større usikkerhed end sædvanligt. Se også afsnittet om Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  4. kvt. 2020

23. marts 2021 - Nr. 100

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Stort fald i lønmodtagerbeskæftigelsen i januar

22. marts 2021

I januar faldt antallet af lønmodtagere med 22.000 personer, når der er taget højde for sæsonkorrektion. Det svarer til et fald på 0,8 pct. sammenlignet med december. Faldet i lønmodtagerbeskæftigelsen skal ses i sammenhæng med, at der i hele januar var betydelige nedlukninger af samfundets aktiviteter for at bremse udbredelsen af COVID-19, se afsnittet Særlige forhold.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  januar 2021

22. marts 2021 - Nr. 96

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Højere tobakspriser i både Danmark og EU

22. marts 2021

Inflationen i Danmark steg i februar 2021 til 0,5 pct. fra 0,4 pct. i januar 2021. I samme periode steg inflationen i EU til 1,3 pct. fra 1,2 pct., mens inflationen i euroområdet lå uændret på 0,9 pct. I både Danmark og EU er det særligt prisstigninger på tobak, der holder inflationen oppe i februar. I 8 EU-lande, herunder Danmark, er tobak den produktgruppe, som bidrager mest til inflationen i februar. Kerneinflationen (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) i Danmark blev halveret, da den i februar 2021 faldt til 0,6 pct. fra 1,2 pct. i januar 2021. I samme periode i EU faldt kerneinflationen til 1,5 pct. fra 1,7 pct., og i euroområdet faldt den til 1,2 pct. fra 1,4 pct. Faldene i kerneinflationen for både Danmark og EU skyldes bl.a. prisændringer på pakkerejser og tøj. Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  februar 2021

22. marts 2021 - Nr. 98

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2021

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Offentlig beskæftigelse påvirket af den nye ferielov

22. marts 2021

Omregnet til fuld tid steg beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service med mere end 13.000 fra tredje til fjerde kvartal 2020, hvilket svarer til en stigning på 1,8 pct. Det er den næststørste stigning i den offentlige fuldtidsbeskæftigelse siden statistikkens start i 2008, kun overgået af en stigning fra andet til tredje kvartal 2013, som skyldtes lockouten på lærerområdet i andet kvartal 2013. Stigningen i den offentlige fuldtidsbeskæftigelse i fjerde kvartal 2020 skyldes i altovervejende grad, at den nye ferielov har givet nyansatte funktionærer ret til løn under ferie, se afsnittet Særlige forhold ved denne offentliggørelse. Alle tallene i denne artikel er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  4. kvt. 2020

22. marts 2021 - Nr. 99

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Vallensbæk har de yngste biler, Ærø de ældste

22. marts 2021

De yngste biler med en privat bruger inkl. leasingbiler findes i Vallensbæk Kommune med en gennemsnitsalder på 7,5 år 1. januar 2021. På Ærø er privatbilerne til gengæld 13,6 år tæt fulgt af Samsø med 13,3 år - to år ældre end bornholmernes biler, der er tredjeældst. De yngste privatbiler findes generelt i Københavns omegn, Nordsjælland, Århusområdet, Aalborg, Odense, Esbjerg og Fredericia. Mønstret er uforandret ift. sidste år. Gennemsnittet for de private brugeres biler i hele landet er 9,2 år, mens erhvervsbrugernes er 4,3 år. Alle bilerne under et er 8,9 år mod 8,8 år for et år siden.

Motorparken  1. januar 2021

22. marts 2021 - Nr. 97

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Motorparken

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Vækst i danske lastbilers transportarbejde i 4. kvt.

19. marts 2021

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler steg 4 pct. i fjerde kvartal sammenlignet med kvartalet før og endte på 3,8 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Den nationale transport faldt med 1 pct., mens den internationale transport steg 38 pct. Det nationale transportarbejde udgør 87 pct. af de danske lastbilers transportarbejde. Det er hovedsagelig internationale transporter fra Danmark til udlandet, der trækker væksten i den internationale transport med en stigning på 52 pct. Transporterne fra udlandet til Danmark er steget 10 pct.

Godstransport med danske lastbiler  4. kvt. 2020

19. marts 2021 - Nr. 95

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Flere hjemmeboende 18-21-årige

18. marts 2021

Andelen af unge, som fortsat er hjemmeboende efter de er fyldt 18 år, er stigende. I 2011 boede 57 pct. af de 18-21-årige sammen med mindst én af deres forældre, og denne andel er steget til 64 pct. i 2021. Den største stigning ses blandt de 20-årige, hvor 59 pct. i 2021 er hjemmeboende mod 48 pct. i 2011. Blandt de 19-årige og de 21-årige er stigningen hhv. 9 og 8 procentpoint siden 2011 og tilsvarende 5 procentpoint for de 18-årige. For de unge på 22, 23 og 24 år ses kun meget små stigninger.

Børnefamilier  1. januar 2021

18. marts 2021 - Nr. 94

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Børnefamilier

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Statistikken er baseret på 0-16-årige og deres forældres folkeregisteradresser, dvs. at et brud eller et skift i familien alene opgøres ud fra forældrenes adresse i starten og slutningen af året.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husstande, familier og børn (Afsluttet)

Del sidens indhold
Færre ledige men flere på sygedagpenge

18. marts 2021

Fra tredje til fjerde kvartal 2020 forblev antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, ekskl. SU-modtagere, nogenlunde uændret på 761.100. Antallet af nettoledige, dvs. ledige ikke-aktiverede modtagere af dagpenge eller kontanthjælp, faldt med 8.900 fra tredje til fjerde kvartal. Omvendt steg antallet af sygedagpengemodtagere mv. med 13.300, hvilket skal ses i lyset af, at der ifm. COVID-19 har været en lettere adgang til sygedagpenge allerede fra første sygedag. Tallene i artiklen er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  4. kvt. 2020

18. marts 2021 - Nr. 93

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Stigende producentpriser på års- og månedsbasis

15. marts 2021

Det samlede producentprisindeks for varer er i februar 2021 steget med 3,1 pct. i forhold til samme måned sidste år. Det er den første årsstigning i indekset siden april 2019. Importprisindekset er i samme periode steget med 0,7 pct., hvilket også er første årsstigning i indekset siden januar 2020.

Producent- og importprisindeks for varer  februar 2021

15. marts 2021 - Nr. 92

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. april 2021

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Flere begyndte på uddannelser i 2020

15. marts 2021

Tilgang på gymnasiale uddannelser er steget med 2,5 pct. fra 2019 til 2020. Tilsvarende er tilgangen på bacheloruddannelser steget med 4,8 pct. fra 2019 til 2020. Stigningen skal ses i lyset af en ellers faldende tendens i tilgang for begge uddannelsesgrupper, hvor tilgangen for gymnasiale uddannelser har været faldende fra 2017 frem til 2019 og fra 2014 til 2019 for bacheloruddannelser. Også på andre typer af videregående uddannelser var der flere påbegyndte i 2020 end året før. På disse uddannelser er det dog en fortsættelse af en allerede eksisterende tendens.

Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark  2019/2020

15. marts 2021 - Nr. 91

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Tallene stammer fra Elevregistret. Ph.d.-uddannelser indgår ikke i tallene. Bacheloruddannelser inkluderer ikke professionsbacheloruddannelser, da disse registreres under mellemlange videregående uddannelser. Tallene for det seneste år er foreløbige og erfaringsmæssigt sker der en korrektion i forbindelse med næste års indberetning. Se nærmere information på emnesiden Fuldtidsuddannelser, i statistikdokumentationerne grundskoleuddannelser, erhvervsuddannelser, gymnasiale uddannelser, korte videregående uddannelser, mellemlange videregående uddannelser og bachelor og lange videregående uddannelser, på Uddannelsesstatistikkens manual (pdf), og i notatet Dokumentation af dataindsamlingen til Elevregistret (pdf).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bachelor og lange videregående uddannelser

Erhvervsuddannelser

Grundskoleuddannelser

Gymnasiale uddannelser

Korte videregående uddannelser

Mellemlange videregående uddannelser

Del sidens indhold
Fortsat fald i indtjeningen for fiskeopdræt i 2019

12. marts 2021

Ændret 12. marts 2021 kl. 10:15

Der var desværre angivet et negativt resultat på 0,8 mio. kr. i stedet for retteligt minus 0,6 mio. kr. i tredje afsnit. Tallet er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Producenterne af opdrætsfisk i Danmark fik mere end halveret indtjeningen i 2019. Driftsresultatet i 2019 blev for branchen i alt 52 mio. kr. mod 124 mio. kr. i 2018, hvilket navnlig skyldes et prisfald på 12 pct. Gruppen af ferskvandsdambrug havde det største fald i driftsresultatet med 70 pct. til 15 mio. kr., mens tilbagegangen for havbrugene udgjorde 31 pct. til 61 mio. kr.

Regnskabsstatistik for akvakultur  2019

12. marts 2021 - Nr. 89

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for akvakultur

Kontakt

Michael Brogaard, tlf. 51 62 70 89

Kilder og metode

Statistikken er baseret på regnskabsoplysninger for akvakulturvirksomheder indhentet fra erhvervets revisorer. Regnskaberne følger virksomhedernes regnskabsår. Desuden anvendes data fra Fiskeristyrelsens akvakulturregister og fra Miljøstyrelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for akvakultur
Flybrancher tabte salg for 18 mia. kr. i 2020

12. marts 2021

Firmaernes salg i alt ekskl. energi mv. mistede salg for året 2020 med 22,3 mia. kr. eller 0,6 pct. sammenlignet med 2019. Salget er opgjort i faktiske tal altså tal, der er ikke-sæsonkorrigeret. De hårdest ramte brancher er relateret til flytransport, hvor branchen for ruteflyvninger tabte 65 pct. af salget, og branchen for serviceydelser i forbindelse med luftfart tabte 60 pct. af salget. Samlet blev tilbagegangen for de to brancher 18 mia. kr. Branchen for hoteller tabte 50 pct. kr. eller 7 mia. kr., når data for året 2020 sammenlignes med 2019.

Firmaernes køb og salg  januar 2021

12. marts 2021 - Nr. 88

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. april 2021

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Handlen med Storbritannien falder efter brexit

11. marts 2021

I januar 2021 eksporterede Danmark varer og tjenester til Storbritannien for 6,7 mia. kr., hvilket er 24 pct. lavere end i december 2020. Det viser tal for betalingsbalancen korrigeret for normale sæsonudsving. Særligt vareeksporten er faldet med 30 pct., mens tjenesteeksporten faldt med 11 pct. Importen fra Storbritannien lå i januar 2021 på 4,6 mia. kr., hvilket er 17 pct. mindre end for december 2020. Importen af varer faldt med 45 pct., mens importen af tjenester faldt med 1 pct. Efter Storbritanniens formelle udtræden af EU 31. januar 2020, er overgangsperioden afsluttet 31. december 2020, og Storbritanniens handel med EU-landene er nu omfattet af toldbehandling frem for reglerne om frie varebevægelser i EUs indre marked.

Betalingsbalance og udenrigshandel (tema)  januar 2021 fokus på brexit

11. marts 2021 - Nr. 87

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel (tema)

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester
Laveste bilsalg i januar-februar siden 2009

11. marts 2021

Lukningen af bilforhandlernes udstillingslokaler i januar-februar, som følge af COVID-19, har haft drastiske konsekvenser for bilsalget. Et samlet salg på 20.100 nye personbiler i de to måneder i sæsonkorrigerede tal er ikke set lavere siden 2009, og det skal også sammenholdes med et salg i årene 2016-2020 på 33.000-40.000 biler i januar-februar. Der blev aktuelt solgt 10.200 nye personbiler i februar 2021, hvilket er 2,6 pct. flere end i januar, men en stigning fra et lavt niveau. Tilgangen til husholdningerne lå 0,6 pct. lavere i februar end i januar, mens tilgangen til erhvervene lå 5,8 pct. højere. Det samlede salg i perioden december 2020 - februar 2021 var 19,4 pct. lavere end i september-november 2020. Tilgangen til husholdningerne faldt med 22,8 pct., mens erhvervenes faldt med 14,6 pct. Der er senere i artiklen fokus på den nye skrotpræmieordning for ældre diselbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  februar 2021

11. marts 2021 - Nr. 85

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. april 2021

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Fortsat færre modtager kontanthjælpsydelser

11. marts 2021

Fra maj til december faldt antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 11.300 til et niveau på 113.800, som er det laveste niveau siden september 2008. De seneste fald efterfølger en periode på tre måneder (marts til maj) med mindre stigninger, som følge af COVID-19. De tal, som omtales i artiklen, er korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  4. kvt. 2020

11. marts 2021 - Nr. 86

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Eksporten steg i januar, mens importen faldt

11. marts 2021

I januar 2021 steg eksporten af varer og tjenester samlet med 1,0 pct. i sæsonkorrigerede tal. Stigningen sker som følge af en stigning i vareeksporten, mens der er fald i tjenesteeksporten. Importen af varer og tjenester faldt samlet 2,0 pct. fra december til januar især som følge af et fald i tjenesteimporten. Samlet set gav handlen med varer og tjenester et overskud på 14,7 mia. kr. i januar.

Betalingsbalance og udenrigshandel  januar 2021

11. marts 2021 - Nr. 84

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. april 2021

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Tredobling af danske overnatninger i januar

10. marts 2021

I januar 2021 steg de danske overnatninger i udlejede feriehuse med 187 pct. til i alt 403.400 overnatninger i forhold til januar 2020. Denne trebobling af danske overnatninger var dog ikke nok til at gøre januar til en bedre måned end januar sidste år. Det samlede overnatningstal endte på 427.300 overnatninger, hvilket er en nedgang på 18 pct. i forhold til januar 2020. Dermed er stimen af konstant vækst i feriehusenes januar-overnatninger siden 2013 blevet brudt. Niveauet for januar-overnatninger i 2021 er dog stadig højere end i 2017. Nedgangen skyldes, at der grundet COVID-19 restriktioner grundlæggende ingen udenlandske overnatninger var i januar 2021.

Feriehusudlejning  januar 2021

10. marts 2021 - Nr. 80

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. april 2021

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Vi sorterer fortsat mere affald til genanvendelse

10. marts 2021

I takt med flere beholdere og ordninger til sortering af husholdningsaffald, stiger mængderne af affald indsamlet til genanvendelse, mens mængderne af affald til forbrænding falder. Husholdningerne sendte omtrent 1,7 mio. ton affald til genanvendelse i 2019, svarende til halvdelen af husholdningsaffaldet. Husholdningsaffald indsamlet til genanvendelse er steget med 0,5 mio. ton siden 2011, hvilket svarer til en stigning på 36 pct.

Affaldsregnskab  2019

10. marts 2021 - Nr. 83

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Affaldsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Affaldsregnskabet bygger på data fra Miljøstyrelsens Affaldsdatasystem (ADS). Fordelingen på detaljerede brancher efter principperne i det grønne nationalregnskab er foretaget af Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Affaldsregnskab
Elektricitet holder forbrugerprisindekset oppe

10. marts 2021

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,6 pct. i februar i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er tilsvarende årsstigningen i januar. Forbrugerprisindekset for februar er fortsat påvirket af COVID-19, da bortfaldet af prisobservationer er større end normalt. For en række brancher har det ikke været muligt at indhente priser, så prisudviklingen er i disse tilfælde blevet estimeret. Det er i høj grad prisændringer inden for boligbenyttelse, elektricitet og opvarmning, herunder særligt prisstigninger for elektricitet, der trækker mest op i årsstigningen i forbrugerprisindekset i februar i forhold til måneden før. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 0,8 pct. i februar, hvilket er et fald fra 1,1 pct. måneden før. Faldet i kerneinflationen skyldes i høj grad estimerede prisændringer på pakkerejser samt prisændringer på tøj.

Forbruger- og nettoprisindeks  februar 2021

10. marts 2021 - Nr. 79

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. april 2021

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
En kvart mio. flere ansatte i udlandet siden 2010

10. marts 2021

Antallet af ansatte i danske datterselskaber i udlandet har siden 2010 været stigende og var i 2019 mere end en kvart mio. højere end i 2010. Det er især inden for branchegrupperne handel og transport mv. samt industri mv., at der med hhv. 142.000 og 93.000 flere ansatte er sket en stigning fra 2010 til 2019. Udviklingen er i nogle år præget af opkøb, frasalg og omstruktureringer inden for internationale koncerner. Det var i nogen udstrækning også tilfældet fra 2018 til 2019, bl.a. inden for transport, engroshandel og erhvervsservice.

Danske datterselskaber i udlandet  2019

10. marts 2021 - Nr. 82

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Danske datterselskaber i udlandet

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kamilla Elkjær, tlf. 23 45 44 37

Kilder og metode

Statistikken er spørgeskemabaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Nationalbanken, virksomhedernes årsregnskaber og kommercielle registre. Statistikken omfatter udenlandske kontrol, hvis den direkte/indirekte ejer mere end 50 pct. eller har kontrollerende indflydelse.Statistikken over danske virksomheders udenlandske datterselskaber er årlig og er af relativ bevægelig karakter. Der kan forekomme store ændringer i omfanget af datterselskaber og ansatte. De årlige udsving skal derfor fortolkes varsomt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske datterselskaber i udlandet

Del sidens indhold
Hvert fjerde hotel havde ikke overnatninger i januar

10. marts 2021

I januar 2021 var der 154 hoteller, der ingen overnatninger havde, hvilket svarer til 28 pct. af hotellerne. Dette er det næsthøjeste niveau for hoteller uden overnattende gæster siden COVID-19 ramte Danmark, kun overgået af april 2020, hvor andelen udgjorde 37 pct. For feriecentre, campingpladser og vandrerhjem var andelen af overnatningssteder uden overnatninger i januar 2021 på hhv. 11 pct., 7 pct. og 10 pct. Denne opgørelse medtager kun overnatningssteder, der under normale omstændigheder havde været åbne i januar. Overnatningssteder der normalt har sæsonlukket indgår dermed ikke.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  januar 2021

10. marts 2021 - Nr. 81

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. april 2021

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Samme antal ledige stillinger som før COVID-19

9. marts 2021

I fjerde kvartal 2020 var der 35.400 ledige stillinger i den private sektor, når der korrigeres for sæsonudsving. Det er 3.300 flere ledige stillinger end kvartalet før, og med denne stigning er antallet af ledige stillinger stort set på samme niveau, som før nedlukningen i foråret 2020. Antallet af ledige stillinger udgjorde i fjerde kvartal 2,0 pct. af samtlige stillinger, ledige som besatte, hvilket i forhold til tredje kvartal svarer til en stigning på 0,2 procentpoint.

Ledige stillinger  4. kvt. 2020

9. marts 2021 - Nr. 78

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Færre ofre for vold

9. marts 2021

I 2020 blev der registreret 28.186 ofre for vold. Det er 4 pct. færre end i 2019. Der har ellers været et stigende antal voldsofre i de senere år fra ca. 17.200 i 2012 til ca. 29.300 i 2019, svarende til en stigning på 71 pct. Faldet fra 2019 til 2020 drejer sig hovedsageligt om færre ofre for simpel vold. Samme voldskategori er også én af årsagerne til den store stigning over årene. Simpel vold er en overtrædelse af Straffelovens § 244 og omfatter fx slag, spark og skub, samt mere atypiske handlinger som fx afklipning af hår eller udtværen af en kage i ansigtet på en anden person.

Ofre for kriminalitet  2020

9. marts 2021 - Nr. 77

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Ofre for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Ofre for anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold