oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Skatter og afgifter 2021

Publikationen giver et bredt overblik over det danske skattesystem. Det danske skattesystem spiller både en væsentlig rolle for den enkelte og for samfundsøkonomien. Bland andet fordi skatter og afgifter er de vigtigste kilder til finansiering af de offentlige udgifter og dermed af det danske velfærdssamfund.

Grundskyld forsætter med at stige

Grundskylden har været stigende siden midten af 1990’erne, hvor den udgjorde 8,2 mia. kr. svarende til 80 pct. af ejendomsskatterne. I 2020 udgjorde grundskylden 28,4 mia. kr. svarende til 90 pct. af ejendomsskatterne.

Personskat udgør hovedindtægten

Størstedelen af skatteindtægterne kommer fra personlige indkomstskatter, og sammen med selskabsskatter, pensionsafkastskat og moms udgør personlige indkomstskatter 85 pct. af de samlede skatter og afgifter.

Sammensætningen af skatteindtægterne 2020

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998
1997
1996
1995
1994
1993
1992
1991
1990
1989
1988
1987
1986
1985
1984
1983
1982
1981
1980
1979
1978
1977
1976

Hent som pdf

Skatter og afgifter 2021

Kolofon


                            Skatter og afgifter

Økonomi

ISBN pdf: 978-87-501-2387-3


                            Udgivet: 13. oktober 2021 kl. 08:00

Antal sider: 187


                            Kontaktinfo:

Ida Balle Rohde

                            Telefon: 61 24 24 85
Forskning, udvikling og innovation 2021

Forskning, udvikling og innovation er væsentlige faktorer for den generelle samfundsmæssige udvikling samt for virksomhedernes vækstmuligheder og konkurrencedygtighed på de globale markeder.

Publikationen belyser udviklingen indenfor forskning, udvikling og innovation i Danmark.

 

Publikationens temakapitel handler om det betydelige samspil der er mellem erhvervslivet og offentlige institutioner omkring forskning, udvikling og innovation.  Teknologioverførsel af forskningsresultater muliggør, at de offentlige forskningsinstitutioners resultater kan anvendes af virksomheder til konkrete formål. Offentlige forskningsinstitutioner udvikler også løbende opfindelser, som evt. kan omsættes til forskellige former for IP-rettigheder. I temakapitlet er konkrete eksempler på aftaler om samfinansieret forskning og spinouts-virksomheder.

 

Forskning, udvikling og innovation 2021 viser også, at de samlede udgifter til forskning og udvikling (FoU) i 2019 var 68,0 mia. kr., hvilket svarer til 2,9 pct. af BNP. Erhvervslivet bidrog med 43 mia. kr. og den offentlige sektor med 26 mia. kr. De samlede FoU udgifter var steget med 1,7 pct. i forhold til 2018 (målt i løbende priser). Stigningen af FoU udgifterne kom hovedsageligt fra den offentlige sektor. I 2019 blev der anvendt 62.200 årsværk (fuldtidsbeskæftigede) til FoU, hvor erhvervslivet beskæftigede 37.600 årsværk og den offentlige sektor beskæftigede 24.600 årsværk.

 

Forskning, udvikling og innovation 2021 er en fortsættelse af de årlige publikationer om Innovation og forskning, som er udkommet i årene 2012-2014 og 2016-2019. Dette års publikation giver indblik i følgende:

Innovation i erhvervslivet og den offentlige sektor

FoU-aktivitet i erhvervslivet og den offentlige sektor – herunder finansiering fra de forskellige sektorer

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Offentligt forskningsbudget

Internationale sammenligninger

Patenter og andre IP-rettigheder

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2022
2021

Hent som pdf

Forskning, udvikling og innovation 2021

Kolofon


                            Forskning, udvikling og innovation

Uddannelse og forskning

ISBN pdf: 978-87-501-2385-9


                            Udgivet: 30. september 2021 kl. 08:00

Antal sider: 62


                            Kontaktinfo:

Anne-Sofie Dam Bjørkman

                            Telefon: 20 37 54 60
COVID-19 i befolknings- og kriminalitetsstatistikken i 2020

Publikationen samler op på, hvordan 2020-statistikken inden for emnerne befolkning og kriminalitet blev påvirket af COVID-19-situationen – både hvor der var markante afvigelser fra tidligere år og hvor en potentiel forventet påvirkning ikke sporedes.

 

Publikationen viser blandet andet:

Antallet af indvandringer faldt med 23 pct. i 2020 sammenlignet med gennemsnittet for 2015-2019. Faldet var størst i april og maj 2020.

Indvandringen af danske statsborgere steg markant i marts 2020.

På trods af COVID-19 var der kun en lille stigning i antallet af døde i 2020 sammenlignet med 2019. I 2020 var det totale antal dødsfald på 54.645 personer, mens tallet for 2019 var 53.958 personer.

Antallet af vielser faldt 8 pct. i 2020 i forhold til gennemsnittet for de foregående fem år. Fra marts-juni 2020 faldt antallet af vielser med 42 pct. i forhold til gennemsnittet for perioden 2015-2019.

Skilsmisseraterne steg ikke nævneværdigt i hele 2020.

Antallet af personer, der skiftede fornavn, steg med 29 pct. i 2020 i forhold til gennemsnittet for 2015-2019.

Fra 2019 til 2020 faldt anmeldte lomme- og tasketyverier med 46 pct., mens antallet af anmeldte indbrud i beboelser faldt med 29 pct. i 2020 i forhold til 2019.

Antallet af færdselsuheld med personskade faldt med 12 pct. i 2020 sammenholdt med gennem­snittet for perioden 2015-2019.

Hent som pdf

COVID-19 i befolknings- og kriminalitetsstatistikken i 2020

Kolofon


                            COVID-19 i befolknings- og kriminalitetsstatistikken i 2020

Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2384-2


                            Udgivet: 8. september 2021 kl. 08:00

Antal sider: 29


                            Kontaktinfo:

Connie Østberg

                            Telefon: 23 60 19 14
Uden uddannelse

Mens uddannelsesniveauet generelt er hævet i Danmark over de seneste generationer, er det stadig cirka en femtedel af de unge, der som 30-årige ikke har gennemført en uddannelse ud over folkeskolen og gymnasiet.

I publikationen Uden uddannelse sætter Danmarks Statistik fokus på denne gruppe og beskriver, hvordan de på en række punkter adskiller sig fra gruppen med uddannelse.

Publikationen viser blandet andet:

25 pct. af de 30-årige uden uddannelse er vokset op i de 10 pct. af familierne, som har den laveste indkomst.

17 pct. af de unge uden uddannelse har gået i specialklasse, mens kun 2-3 pct. af de unge som har en uddannelse, gik i specialklasse da de forlod folkeskolen i 2009.

Fire ud af ti af de 25-årige uden uddannelse har været psykiatriske patienter på et tidspunkt, siden de fyldte 13 år – blandt de unge med en uddannelse er det ca. en ud af ti, som har været psykiatrisk patient.

Hvor hhv. 68 og 69 pct. (kvinder, mænd) af de 30-årige med ud­dannelse boede sammen med begge forældre som 15-årige, gælder det kun for hhv. 48 og 52 pct. (kvinder, mænd) af personerne uden ud­dannelse.

Beskæftigelsesfrekvensen er markant lavere hos personer uden uddannelse sammenlignet med personer med uddannelse. For 35-54-årige uden uddannelse er 65 pct. i beskæftigelse, mens 88 pct. af deres jævnaldrende med en uddannelse er beskæftigede.

Personer uden uddannelse lever oftere alene end personer med uddannelse og det gælder alle aldersgrupper fra 30-59 år. I alders­gruppen 30-39 år lever halvdelen af mændene uden uddannelse alene.

Lønmodtagere uden uddannelse tjener 41 kr. mindre i timen end lønmodtagere med en uddan­nelse, hvis de er på månedsløn og 22 kr. mindre i timen, hvis de er på timeløn – hvilket de oftere er.

Som 60-årige har gruppen uden uddannelse i gennemsnit akkumuleret 85 pct. af den indkomst, som personerne med en uddannelse har akkumuleret i samme alder.

Hent som pdf

Uden uddannelse

Kolofon


                            Uden uddannelse

Uddannelse og forskning

ISBN pdf: 978-87-501-2380-4


                            Udgivet: 17. juni 2021 kl. 08:00

Antal sider: 123


                            Kontaktinfo:

Christian Vittrup

                            Telefon: 24 46 89 90
Jordbrugets prisforhold 2020

Jordbrugets prisforhold 2020 handler om det primære jordbrugs priser og udviklingen i priserne. Svin, der som det dominerende landbrugsprodukt tegner sig for næsten halvdelen af den animalske produktion, steg med 6 procent i pris i forhold til 2019 efter en stigning på 28 pct. året før. Prisen på mælk faldt med 3 procent i forhold til 2019, og det samme gjorde prisen på planteprodukter fra mark. Prisen på gartneriprodukter steg med 3 procent.

Uændret bytteforhold for jordbruget i 2020

Jordbrugets prisforhold 2020 følger både priserne på de produkter, som landmændene og gartnerne sælger, og de varer og tjenesteydelser mv., som de anvender i produktionen. Derudover beskrives forholdet mellem disse priser - det såkaldte bytteforhold i jordbruget.

Bytteforholdet for dansk jordbrug var uændret i 2020 sammenlignet med 2019, som var væsentlig bedre end i 2018. Prisforholdene set fra producenternes side var således i gennemsnit uændrede i 2020 i forhold til 2019.

I publikationen beskrives desuden mængdeudviklingen for et udsnit af landbrugets produkter. Det giver et bredere grundlag for at indikere den aktuelle økonomiske udvikling i jordbruget.

Andre udpluk fra publikationen::

Priser på korn var 8 procent lavere i 2020 end i 2019.

Prisen på potteplanter var 2 procent højere end i 2019.

Prisen på kvæg var uændret i forhold til 2019.

Prisen på gødningsstoffer var 6 procent lavere end i 2019.

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009

Hent som pdf

Jordbrugets prisforhold 2020

Kolofon


                            Jordbrugets prisforhold

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2378-1


                            Udgivet: 26. marts 2021 kl. 08:00

Antal sider: 51


                            Kontaktinfo:

Mona Larsen

                            Telefon: 24 81 68 47
Årsrapport 2020

Årsrapporten redegør i kort form for årets mål, resultater og regnskab.

Rapporten består af påtegning, beretning, regnskab samt bilag.

I beretningen vurderes den samlede målopfyldelse af Danmarks Statistiks Resultatplan 2020. Der foretages uddybende analyser af centrale mål.

Regnskabet består bl.a. af resultatopgørelse, balance, opfølgning på likviditetsordning og lønsumsloft samt bevillingsregnskab.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002

Hent som pdf

Årsrapport 2020

Kolofon


                            Årsrapport

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2377-4


                            Udgivet: 19. marts 2021 kl. 08:00

Antal sider: 27


                            Kontaktinfo:

Katrine Houbak Hertel

                            Telefon: 23 71 13 08
Økonomien i landbrugets produktionsgrene 2019

Publikationen giver et overblik over landbrugets økonomi, fordelt på produktionsgrene som fx hvede, slagtesvin og malkekøer.

Jubelår for de konventionelle danske svineproducenter

2019 var et særdeles godt år for de danske konventionelle svineproducenter. I gennemsnit var der et nettooverskud på 160 kr. pr. slagtesvin og 1.272 kr. pr. årsso. Når resultatet for slagtesvineproducenterne omregnes til en aflønning pr. arbejdstime svarer det til 953 kr. pr. time. Den nicheprægede produktion af økologiske svin fulgte dog ikke den positive udvikling. Der var et underskud på 26 kr. pr. produceret svin.

 

Flere økologiske mælkeproducenter

Flere mælkeproducenter omlægger til økologi, så andelen af økologisk mælk er steget til 12 pct. Prisforskellen mellem konventionel og økologisk mælk øgedes lidt i 2019 til 77 øre pr. kg. Målt på nettooverskud pr. ko inkl. opdræt var det lidt bedre med 1.113 kr. i den konventionelle produktion mod 909 kr. i den økologiske produktion. Når der ses på lønningsevnen pr. arbejdstime er det dog næsten lige med henholdsvis 226 kr. og 224 kr. pr. arbejdstime.

 

Økonomien i pelsdyrproduktionen var fortsat ringe

Økonomien i pelsdyrproduktionen var fortsat ringe i 2019 med en pris på solgte minkskind på 200 kr., der i gennemsnit var 22 kr. lavere end i 2018. Omkostningerne var derfor fortsat højere end produktionsværdien, og det gav et underskud pr. avlstæve på 531 kr.

 

Højere kornpriser kompenserede for lavere udbytter i tørkesommeren 2018

Sommeren 2018 bød på en tørkehøst. Alligevel blev de økonomiske resultater for den konventionelle kornavl målt ved nettooverskud i gennemsnit ikke væsentligt ringere, da højere priser i gennemsnit kompenserede for udbyttenedgangen. Udbyttet faldt mindre i økologisk kornproduktion og denne var fortsat konkurrencedygtig med konventionel produktion, hvilket dog skyldes særlige miljøtilskud.

 

Højværdiafgrøder gav bedst lønningsevne

Højværdiafgrøderne kartofler og grøntsager havde den højeste lønningsevne blandt planteavlens produktionsgrene også i 2019. Det gjaldt både konventionel og økologisk produktion. Samtidig var der et comeback for konventionel raps, hvor nettooverskuddet for 2019 blev 1.515 kr. pr. ha efter en årrække med underskud. For konventionelle græsfrø blev nettooverskuddet 2.592 kr., hvilket var godt 60 pct. bedre end i 2018.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008

Hent som pdf

Økonomien i landbrugets produktionsgrene 2019

Kolofon


                            Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2375-0


                            Udgivet: 15. januar 2021 kl. 08:00

Antal sider: 51


                            Kontaktinfo:

Henrik Bolding Pedersen

                            Telefon: 20 57 88 87
Arbejdsplan 2021

Arbejdsplanen er tæt knyttet til Danmarks Statistiks Strategi 2022 og giver et overblik over de væsentligste initiativer, vi gennemfører i 2021 for at understøtte strategien.

Arbejdsplanen er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse 5. januar 2021.

En samlet oversigt over de statistikker, vi udarbejder i løbet af året, findes i Statistikprogram 2021, som er en selvstændig del af arbejdsplanen.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001

Hent som pdf

Arbejdsplan 2021

Opfølgning arbejdsplan 2021

Kolofon


                            Arbejdsplan

Om Danmarks Statistik

ISBN: 978-87-501-2373-6


                            
                            Udgivet: 13. januar 2021 kl. 08:00

Antal sider: 20


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Statistikprogram 2021

Statistikprogrammet giver en kort beskrivelse af de statistikker, vi producerer. Hver beskrivelse oplyser om statistikkens formål og indhold samt eventuelle udviklingsaktiviteter i 2021.

Statistikprogrammet er en selvstændig del af Danmarks Statistiks arbejdsplan, som er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse 5. januar 2021.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003

Hent som pdf

Statistikprogram 2021

Kolofon


                            Statistikprogram

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2374-3


                            Udgivet: 13. januar 2021 kl. 08:00

Antal sider: 69


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Resultatplan 2021

Der indgås årligt en resultatplan mellem Indenrigs- og Boligministeriets departement og Danmarks Statistik med udgangspunkt i Danmarks Statistiks faglige og politiske uafhængighed.

I Resultatplan 2021 er fastsat en række mål, Danmarks Statistik skal opnå i 2021.

Resultatplanen indeholder afsnit om:

strategiske mål

kernefaglige mål

økonomiske mål

påtegning

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Resultatplan 2021

Kolofon


                            Resultatplan

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2371-2


                            Udgivet: 21. december 2020 kl. 08:00

Antal sider: 9


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Mænd og familier 2020

Publikationen giver et indblik i en række aspekter ved mænds familiedannelse, herunder i hvilket omfang de får børn eller ej, og om der er forandringer i andelen af mænd som har/ikke har børn.

Mænd og familier 2020 beskriver familiedannelse med udgangspunkt i mændene, men for kontekstens skyld sættes det oftest i forhold til de tilsvarende opgørelser for kvinder. Dermed belyses også den forskel, der er imellem kønnene.

Grundlæggende forhold er naturligvis: hvor stor andel af mænd får børn; hvor mange børn får de mænd, som får børn; og hvor gamle er mænd, når de får børn. Derudover belyses sammenhængen mellem disse forhold og mændenes uddannelsesniveau, erhvervs­aktivitet og indkomst­niveau. Endelig indeholder publikationen en analyse af, i hvilken grad mændene deler bopæl med deres børn, hvis forældreparret ikke bor sammen.

Publikationen kaster dermed lys over en række centrale elementer ved mænds familiedannelse, og forhåbningen er, at den samtidig nuancerer nogle af de fore­stillinger, som eksisterer, om emnet. 

Publikationen viser blandet andet:

De yngre generationer kom senere i gang med at få børn end de ældre fødselsårgange. 25 pct. af mændene fra fødselsårgangen 1950 var ikke blevet fædre, da de var fyldt 35 år, mens det tilsvarende tal for fødselsårgangen fra 1955 var 30 pct., og 34 pct. for mændene fra årgang 1980.

Mænd bliver i mindre grad forældre end kvinder. Omkring hver femte mand får ikke børn, mens det samme gælder for hver ottende kvinde.

Højtuddannede mænd får i højere grad børn. Blandt 50-årige mænd med grundskole som højeste fuldførte uddannelse har 69 pct. børn. Blandt mænd med en erhvervsfaglig uddannelse har 81 pct. børn, og blandt mænd med en lang videregående uddannelse har 86 pct. børn.

Mænd har i højere grad børn, hvis de har en høj grad erhvervsaktivet. Blandt de erhvervsaktive stiger andelen med børn efter indkomstniveau. Det samme gør sig ikke gældende for kvinder.

Flere mænd end kvinder bliver forældre, når de er 40 år og derover. For alle børn født i 2019 var 4 pct. af mødrene 40 år og derover, mens det var tilfældet for 13 pct. af fædrene.

Dog havde 83 pct. af alle børn født i 2019 fædre, der var mellem 25 og 39 år. Den tilsvarende andel for mødre var 86 pct. 1 pct. af fædrene var 50 år og derover.

Hent som pdf

Mænd og familier 2020

Kolofon


                            Mænd og familier

Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2369-9


                            Udgivet: 17. december 2020 kl. 08:00

Antal sider: 35


                            Kontaktinfo:

Connie Østberg

                            Telefon: 23 60 19 14
Indvandrere i Danmark 2020

Publikationen giver et indblik i, hvordan de mennesker, som er indvandret til Danmark - og deres børn – indgår i samfundet. Den går blandt andet i dybden med indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet, uddannelse og kriminalitet.

Indvandrere i Danmark udkommer i år for 14. gang og dækker en lang række forhold i relation til indvandrere og efterkommere i Danmark. I årets publikation er der blandt andet et nyt kapitel 8, der adresserer anbefalingerne fra den arbejdsgruppe, som blev nedsat af folketinget, til at se på fremtidige opgørelser af personer med indvandrerbaggrund. I kapitlet kan man bl.a. læse, hvor stor en andel af befolkningen, der ville have haft migrantbaggrund efter Nederlandenes migrantdefinition.

Publikationen går også i dybden med emner som, uddannelse, kriminalitet og børn af efterkommere. Her er nogle af hovedpointerne fra publikationen:

Antallet af indvandrere med asyl og familiesammenføring som opholdsgrundlag er faldet fra 2015 til 2019. I samme periode er antallet af indvandrere med arbejde som opholdsgrundlag ikke faldet. Læs mere i publikationens kapitel 1.8 hvor opholdsgrundlaget for oprindelseslande også belyses.

I kapitel 6 findes kriminalitetsopgørelser, som b.la. omhandler dømte, deres statsborgerskab og ofres herkomst i relation til gerningspersonens herkomst. Læs mere i publikationens kapitel 6.4.

Børn af efterkommere gennemlyses i kapitel 7. Opgørelserne sammenligner bl.a. børn af efterkommeres karakter i grundskolen med karakter for indvandrere, efterkommere og personer med dansk oprindelse.

Nogle kommuner har en andel med indvandrere og efterkommere på 30-40 pct., mens andre kommuner har under 10 pct. Læs mere i kapitel 1.5, som belyser hvor indvandrere og efterkommere bor i Danmark.

Parfamilier med dansk oprindelse i alderen 60-64 år har cirka 3,6 og 5,5 gange så stor en gennemsnitlig pensionsformue som henholdsvis indvandrere fra vestlige og ikke-vestlige lande. Læs mere om indkomst, ulighed og formue i kapitel 4.

Rettelser:

Side 43 - tal i tabel 2.5

Side 52 - tal i tabel 3.2

Side 142 - enhed i figur 7.7

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018 revideret
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
1998

Hent som pdf

Indvandrere i Danmark 2020

Kolofon


                            Indvandrere i Danmark

Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2370-5


                            Udgivet: 16. december 2020 kl. 08:00

Antal sider: 169


                            Kontaktinfo:

Jørn Korsbø Petersen

                            Telefon: 20 11 68 64
Strategi 2022 - revideret

Strategien udstikker målsætningerne for, hvordan Danmarks Statistik skal udvikle sig frem til 2022, og den fastlægger hovedprioriteringerne for vores arbejde.

Danmarks Statistik leverer viden, der underbygger beslutninger, debat og forskning. Målet for vores indsats i de kommende år er, at vi udvikler vores position som en udadvendt data- og vidensgenerator, der styrker forståelsen af samfundsforholdene.

Strategien giver vores svar på, hvordan vi vil takle de udfordringer, vi som central statistiskinstitution står overfor. Samfundet er i disse år karakteriseret ved en række udviklingstendenser, som stiller nye og øgede krav til statistikken. Det er især den digitale udvikling, der inden for forskellige områder sætter rammerne for de udfordringer, vi står overfor. Det gælder bl.a. det digitale mediebillede, den digitale økonomi og digitale processer.

Strategiens indsatsområder er opdelt i fem hovedtemaer: Ydelser, processer, datakilder, datasikkerhed og statistiksamarbejde. For hvert hovedtema opstiller vi i strategien en række målsætninger, og for hver målsætning giver vi eksempler på indsatser til at nå målet.

Strategien opdateres løbende i lyset af nyopståede krav og de fremskridt, vi har gjort med indfrielsen af målsætningerne. I de årlige arbejdsplaner beskrives de konkrete initiativer, vi vil tage for at indfri målsætningerne.

Strategi 2022 er justeret vedr. de leverancer, der indgår. Revisionen blev godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse 24. september 2020.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2022 - revideret
2022
2020
2015
2010
2006
2005
1996

Hent som pdf

Strategi 2022 Revideret

Kolofon


                            Strategi

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2365-1


                            Udgivet: 9. december 2020 kl. 08:00

Antal sider: 13


                            Kontaktinfo:

Bo Johansen

                            Telefon:
Regnskabsstatistik for jordbrug 2019

Publikationen beskriver økonomien i konventionelt og økologisk landbrug samt gartneri.

Statistikken dækker både heltids- og deltidsbedrifter. Publikationen gennemgår jordbrugserhvervet fordelt efter produktionsområde, bl.a. kvæg, svin, fjerkræ, pelsdyr, planteavl og gartneri.

2019-udgaven viser blandt andet, at:

Driftsresultatet for det gennemsnitlige jordbrug endte i 2019 på 456.100 kr., hvilket var det bedste i indeværende statistikserie (Tilbage til og med 2008). Året var især præget af fremgang for bedrifter med svin, hvor driftsresultatet for konventionelle heltidsbedrifter blev 3,6 mio. kr., hvilket er det med afstand bedste resultat i historien.

For mælkeproducenter var 2019 bedst for økologerne med et driftsresultat på 1,3 mio. kr., mens konventionelle mælkeproducenter fik et driftsresultat på 0,9 mio. kr. i gennemsnit.

Også for driftsformerne fjerkræ, konventionel planteproduktion og økologisk planteproduktion var driftsresultaterne i 2019 højere end set før.

Bedrifter med pelsdyrproduktion klarede sig dårligst i 2019. Gennemsnitsprisen pr. solgt minkskind i regnskaberne faldt til 200 kr., hvilket er meget langt fra toppen i 2013 med 602 kr. og under fremstillingsprisen. Det gennemsnitlige driftsresultat blev minus 0,7 mio. kr.

For gartnerisektoren var driftsresultatet for 2019 med 0,8 mio. kr. næsten som året før. Som de seneste år var det gartnerier med grøntsagsproduktion, der klarede sig bedst, hvor driftsresultatet for frilandsgrøntsager blev 1,3 mio. kr. i gennemsnit og for væksthusgrøntsager 1,1 mio. kr.

Familieindkomsten på et gennemsnitligt konventionelt heltidslandbrug steg til 1,7 mio. kr. i 2019. For økologiske heltidslandbrug var indkomsten 1,2 mio. kr. og for heltidsgartnerier 0,9 mio. kr. i gennemsnit.

Der var 26.180 jordbrug i Danmark i 2019. Året var det første med under 10.000 heltidsbedrifter i Danmark, på ti år er antallet reduceret knap 30 pct..

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010

Hent som pdf

Regnskabsstatistik for jordbrug 2019

Kolofon


                            Regnskabsstatistik for jordbrug

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2367-5


                            Udgivet: 1. december 2020 kl. 08:00

Antal sider: 107


                            Kontaktinfo:

Charlotte Filt Slothuus

                            Telefon: 24 26 05 58
It-anvendelse i befolkningen 2020

It spiller en stadig større rolle i danskernes arbejds- og privatliv. Publikationen tegner et billede af den digitaliserede hverdag og zoomer ind på it-anvendelse i privatlivet. Publikationen beskriver blandt andet, hvilke enheder, danskerne anvender til at gå på nettet, hvordan danskerne kommunikerer med det offentlige online og klikker varer i e-kurven.

I 2020 er befolkningens brug af it karakteriseret bl.a. ved:

Der er 97 ud af 100 familier, der har internetadgang i hjemmet, 96 pct. har en mobiltelefon og 91 pct. har en pc.

Fire ud af fem borgere handler online. I 2020 er der en stigning på 5 procentpoint sammenlignet med 2019, hvilket er den højeste årlige stigning i de seneste syv år.

30 pct. af befolkningen mellem 16-89 år har købt varer online fra en anden privatperson.

35 pct. af befolkningen har brugt læringsvideoer, software eller e-bøger

Der er 33 pct. mellem 16 og 89 år, der har været på internettet for at se testresultater, medicinkort, henvisninger.

Hver sjette dansker reducerer madspild ved brug af app, hver ottende bruger datingapps mens fire ud af ti lytter til podcasts.

Velfærdsteknologi er blevet mere udbredt og 12 pct. har gjort brug af velfærdsteknologiske tjenester i 2020. Det samme gjaldt 8 pct. i 2019.

Ni ud af ti er tilmeldt digital post og samme andel bruger NemID. Over halvdelen af befolkningen, der har brugt NemID som login, anvender NemID Nøgleapp.

Der er 54 pct., der i nogen grad mener at have tilstrækkelig viden om it-sikkerhed og 17 pct. i høj grad. Det er især borgere over 64 år, der ikke mener de har tilstrækkelig viden om it-sikkerhed.

Halvdelen af befolkningen genbruger deres kodeord til sociale medier på andre hjemmesider og apps, mens hver ottende bruger samme login på sociale medier og NemID.

85 pct. af befolkningen bruger en smartphone som privatperson, hvoraf halvdelen svarer, at smartphonen har sikkerhedssoftware installeret automatisk.

To tredjedele af befolkningen har begrænset eller nægtet en app adgang til personlig data mindst én gang.

33 pct. af de 16-89 årige anvender ’smart home’-produkter. En ud af fem har prøvet stemmestyrede systemer og 14 pct. har prøvet smarte røgalarmer, alarmsystemer og overvågning.

 

Publikationen bygger primært på oplysninger fra interviewundersøgelsen It-an­vendelse i befolkningen 2020. 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011

Hent som pdf

It-anvendelse i befolkningen 2020

Kolofon


                            It-anvendelse i befolkningen

Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2366-8


                            Udgivet: 27. november 2020 kl. 08:00

Antal sider: 63


                            Kontaktinfo:

Anne Vibeke Jacobsen

                            Telefon: 20 14 84 28
Befolkningens udvikling 2019

Publikationen er en fortsættelse af den udgivelse om ’Befolkningens bevægelser’ som blev udgivet første gang i 1931-33, og belyser alle demografiske forhold, der har betydning for udviklingen i befolkningen: fødsler, dødsfald, vandringer, og flytninger. Publikationen viser også befolkningens sammensætning både på person-, familie- og husstandsniveau, inkl. den del af befolkningen, der har udenlandsk oprindelse.

Befolkningstilvækst

1. januar 2020 var befolkningen 5.822.763 personer, hvilket er 16.682 personer flere end ét år tidligere. Det svarer til en vækst på 2,9 promille. Nettoindvandringen udgjorde 56 pct. af befolkningstilvæksten, mens resten skyldes den naturlige befolkningstilvækst, dvs. antal fødte minus antal døde.

På kommunalt niveau er der stor forskel på om befolkningen vokser eller mindskes. Befolkningstilvæksten var i 2019 størst i og omkring København og Aarhus. Der er negativ befolkningstilgang i over halvdelen af kommunerne, hvoraf en stor del er beliggende i Jylland samt på Fyn.

 

Befolkningstilvækst. 2019

Kort: Styrelsen for Dataforsyning og Effektivisering.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005

Hent som pdf

Befolkningens udvikling 2019

Kolofon


                            Befolkningens udvikling

Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2364-4


                            Udgivet: 16. oktober 2020 kl. 08:00

Antal sider: 116


                            Kontaktinfo:

Connie Østberg

                            Telefon: 23 60 19 14
Skatter og afgifter 2020

Publikationen giver et bredt overblik over det danske skattesystem. Skatter og afgifter er de vigtigste indtægtskilder til finansiering af de offentlige udgifter og dermed af det danske velfærdsystem. Indretningen af skattesystemet spiller derfor en væsentlig rolle for både den enkelte og samfundet.

Grundskyld forsætter med at stige

Grundskylden har i de seneste år været kraftigt stigende. I 2006 beløb den sig til 14,8 mia. kr., mens den i 2019 udgjorde 27,4 mia. kr. og skønnes i 2020 at nå op på 28,4 mia. kr. De samlede ejendomsskatter, der udgøres af grundskyld og dækningsafgifter, var 30,6 mia. kr. i 2019 mod 29,6 mia. kr. året før.

Personskat udgør hovedindtægten

Over halvdelen af skatteindtægterne kommer fra personlige indkomstskatter, hvoraf kommune- og bundskatten står for totredjedele af beløbet.

 Sammensætningen af skatteindtægterne 2019

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998
1997
1996
1995
1994
1993
1992
1991
1990
1989
1988
1987
1986
1985
1984
1983
1982
1981
1980
1979
1978
1977
1976

Hent som pdf

Skatter og afgifter 2020

Kolofon


                            Skatter og afgifter

Økonomi

ISBN pdf: 978-87-501-2363-7


                            Udgivet: 13. oktober 2020 kl. 08:00

Antal sider: 187


                            Kontaktinfo:

Ida Balle Rohde

                            Telefon: 61 24 24 85
Erhvervslivet og verdensmålene 2020

Med publikationen belyser Danmarks Statistik udviklingen siden 2010 i de danske virksomheders bidrag til verdensmålene med afsæt i eksisterende statistik. Belysningen følger 14 branchegrupper og ser på økonomiske, miljømæssige og sociale forhold.

Danske virksomheder er især optagede af de grønne verdensmål

Tallene viser, at erhvervslivet især er optaget af den grønne del af den brede dagsorden for bæredygtighed, som verdensmålene har sat. Der er sket fremskridt i at begrænse udledning af drivhusgasser og på at spare på energi og vand, især når der sammenholdes med den stigende værditilvækst i erhvervslivet i perioden.

På de sociale områder er billedet lidt mere blandet. Der er øjensynligt sket fremskridt med at begrænse antal arbejdsulykker, mens der omvendt kan konstateres et højere sygefravær. På ligestillingsområdet viser tallene en højere grad af lige aflønning uanset køn, mens andelen af kvinder i direktioner og bestyrelser ligger uændret lavt.

I publikationen er det, ud over at belyse, om det går i den retning verdensmålene peger, lagt vægt på at beskrive branchernes betydning i forhold til de enkelte mål. Eksempelvis hvad angår drivhusgasser er det helt afgørende for den samlede udvikling hvad der sker inden for fx transport og landbrug, mens andre erhverv har mindre indflydelse.

Det er også søgt forklaret, hvor udviklingen kan tilskrives virksomhedernes egne beslutninger, eller hvor de snarere er et resultat af en udvikling hos andre aktører. Ligeledes peges der med eksempler på, hvor tallene på grund af særlige forhold kan give anledning til fejlfortolkning.

Indholdet i publikationen er især inspireret af et arbejde i FN-organisationen UNCTAD som bl.a. beskæftiger sig med virksomheders rapportering, også om ikke-finansielle forhold.

På verdensmålsplatformen www.dst.dk/sdg vil indikatorerne blive opdateret i takt med at der foreligger nye tal så udviklingen kan følges.

Hent som pdf

Erhvervslivet og verdensmålene

Kolofon


                            Erhvervslivet og verdensmålene

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2362-0


                            Udgivet: 8. oktober 2020 kl. 08:00

Antal sider: 52


                            Kontaktinfo:

Ole Olsen

                            Telefon: 29 77 14 98
Folketingsvalget 5. juni 2019

Publikationen om folketingsvalget d. 5. juni 2019 indeholder detaljerede valgresultater ikke blot fra Danmark, men også fra Færøerne og Grønland. Ud over selve valgresultaterne beskriver publikationen også relevante love i forhold til valg, og fremgangsmåden for tildeling af mandater samt udvælgelsen af kandidater gennemgås også.

Den 1. oktober 2008 overtog Danmarks Statistik opgaven med valgopgørelse i forbindelse med folketingsvalg, folkeafstemninger og Europa-Parlamentsvalg fra det daværende Velfærdsministerium, i dag kaldet Social- og Indenrigsministeriet.

 

Med publikationen om folketingsvalget d. 5. juni 2019 er det nu tredje gang, at Danmarks Statistik har udarbejdet valgstatistik i forbindelse med folketingsvalg siden overtagelsen af valgopgørelsen. Publikationen er i høj grad opbygget på samme måde som publikationen for de seneste tre folketingsvalg, og den indeholder med enkelte undtagelser de samme tabeller.

 

Se mere om folketingsvalg på www.dst.dk/valg

 

Se også Danmarks Statistiks ældre publikationer om valg til folketinget:

- Folketingsvalg i perioden 1849-2007
- Folketingsvalg 2011
- Folketingsvalg 2015

Publikationen kan købes som fysisk bog

Køb Folketingsvalget 5. juni 2019 hos Stibo

Andre udgivelser i denne serie

Alle
31. oktober og 1. november 2022
5. juni 2019
18. juni 2015
den 15. september 2011

Hent som pdf

Folketingsvalget 5. juni 2019

Kolofon


                            Folketingsvalget

Borgere

ISBN: 978-87-501-2360-6


                            
                            Udgivet: 18. september 2020 kl. 08:00

Antal sider: 292


                            Kontaktinfo:

Dorthe Larsen

                            Telefon: 23 49 83 26
Årsrapport 2019

Årsrapporten redegør i kort form for årets mål, resultater og regnskab.

Rapporten består af påtegning, beretning, regnskab samt bilag.

I beretningen vurderes den samlede målopfyldelse af Danmarks Statistiks Resultatplan 2019. Der foretages uddybende analyser af centrale mål.

Regnskabet består bl.a. af resultatopgørelse, balance, opfølgning på likviditetsordning og lønsumsloft samt bevillingsregnskab.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002

Hent som pdf

Årsrapport 2019

Kolofon


                            Årsrapport

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2351-4


                            Udgivet: 26. maj 2020 kl. 08:00

Antal sider: 26


                            Kontaktinfo:

Katrine Houbak Hertel

                            Telefon: 23 71 13 08
Kultur  2019

Publikationen Kultur 2019 kaster lys på produktion og forbrug af kultur i Danmark på tværs af områder som aviser, museer, zoologiske haver, teatre og biografer, musik, fredede bygninger, idræt, frivilligt arbejde og brug af internettet. Årets tema sætter fokus på udlån af materialer fra landets folkebiblioteker og eReolen. Det belyser de enkelte låneres lånemønstre ud fra blandt andet geografi, uddannelse og køn. Det er en forsmag på en ny individbaseret biblioteksstatistik, der udkommer i andet kvartal 2020.

Temakapitlet viser bl.a., at:

Få lånere står for en stor del af biblioteksudlånene. 10 pct. af lånerne stod for 45 pct. af det samlede udlån, mens de resterende 90 pct. af lånerne stod for 55 pct. af det samlede udlån.

Nordsjællændere låner mest på biblioteket, mens vestjyder, bornholmere og vest- og sydsjællændere låner mindst. I 4. kvt. 2019 gjaldt det 18 pct. i Nordsjælland mod 12 pct. i de andre tre landsdele.

Det er mere end dobbelt så udbredt blandt kvinder som mænd at låne biblioteksmaterialer.
 19 pct. af den kvindelige del af befolkningen lånte materialer, mens det gjaldt 9 pct. af den mandlige.

26 pct. af befolkningen med en længere uddannelse lånte biblioteksmaterialer, mens det gjaldt 7 pct. med en grundskole eller forberedende uddannelse.

 

Ud over bibliotekerne belyser publikationen bredt kulturaktiviteter i det forgangne år. Den belyser også strukturelle forhold for kulturen før COVID-2019, som rammer kulturlivet hårdt. Det fremgår blandt andet, at staten og kommunerne tilsammen bevilligede 24 mia. kr. til biblioteker, scenekunst, museer, idræt og andre kulturelle formål i 2019, hvilket var en stigning på 0,5 pct. i forhold til året før. Bevillingen svarede til 4.140 offentlige kulturkroner pr. dansker. Den samlede ledighed for kunst- og kulturuddannede faldt for fjerde år i træk til 9 pct. i 2018, men den varierede fra 4 pct. til 20 pct. mellem de forskellige dele af faget.

Publikationen giver i øvrigt et indblik i befolkningens kulturvaner på tværs, dvs. hvilke grupper der laver flere typer kulturelle aktiviteter.

Hvis du har yderligere spørgsmål til publikationen, er du velkommen til at kontakte Henrik Huusom på hhu@dst.dk.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2022/2023
2021/2022
2020/2021
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Kultur 2019

Kolofon


                            Kultur 

Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2354-5


                            Udgivet: 3. april 2020 kl. 08:00

Antal sider: 79


                            Kontaktinfo:

Claus Werner Andersen

                            Telefon: 91 37 64 04
Jordbrugets prisforhold 2019

Jordbrugets prisforhold 2019 handler om det primære jordbrugs priser og udviklingen i priserne.Svin, der som det dominerende landbrugsprodukt tegner sig for næsten halvdelen af den animalske produktion, steg med 28 pct. i pris ift. 2018, og priserne på animalske produkter som helhed steg med 10 pct. ift. 2018. Prisen på mælk faldt med 4 pct. ift. 2018, men ligger fortsat 11 pct. højere end prisen i 2015.

Bedre bytteforhold for jordbruget i 2019

Jordbrugets prisforhold 2019 følger både priserne på de produkter, som landmændene og gartnerne sælger, og de varer og tjenesteydelser mv., som de anvender i produktionen. Derudover beskrives forholdet mellem disse priser - det såkaldte bytteforhold i jordbruget.

Bytteforholdet for dansk jordbrug steg med 6 procentpoint fra 2018 til 2019 og var dermed væsentlig bedre end i 2018 men stadig lidt lavere end i 2017. Prisforholdene set fra producenternes side var således bedre i 2019 end i 2018.

I publikationen beskrives desuden mængdeudviklingen for et udsnit af landbrugets produkter. Det giver et bredere grundlag for at indikere den aktuelle økonomiske udvikling i jordbruget.

Andre udpluk fra publikationen:

Priser på vegetabilske produkter steg i 2019 - landbrugets markafgrøder med 2 pct., mens gartneriprodukter steg med 4 pct.

Prisen på pelsskind faldt 11 pct. og ligger nu 51 pct. under prisen i 2015.

Prisen på slagtekyllinger var uændret ift. 2018, og prisen på oksekød faldt med 6 pct.

Hvis du har yderligere spørgsmål til publikationen, er du velkommen til at kontakte Steffen Møllenberg på tlf.: 39 17 31 16, sml@dst.dk eller Mona Larsen på tlf.: 39 17 33 99, mla@dst.dk

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009

Hent som pdf

Jordbrugets prisforhold 2019

Kolofon


                            Jordbrugets prisforhold

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2353-8


                            Udgivet: 31. marts 2020 kl. 08:00

Antal sider: 51


                            Kontaktinfo:

Mona Larsen

                            Telefon: 24 81 68 47
It-anvendelse i befolkningen 2019

It spiller en stadig større rolle i danskernes arbejds- og privatliv. Publikationen tegner et billede af den digitaliserede hverdag og zoomer ind på it-anvendelse i privatlivet. Publikationen beskriver blandt andet, hvilke enheder, danskerne anvender til at gå på nettet, hvordan danskerne kommunikerer med det offentlige online og klikker varer i e-kurven.

I 2019 er befolkningens brug af it karakteriseret bl.a. ved:

Der er 3,8 mio. danske e-handlende i 2019, hvilket svarer til ca. 80 pct. af befolkningen mellem 16-89 år. I forhold til 2011 er der 900.000 flere e-handlende i 2019.

Online køb er især steget i den ældre del af befolkningen, hvor den siden 2011 er tredoblet.

Danmark og Storbritannien er de lande, hvor online køb er mest udbredt. Andelen af europæere mellem 16-74 år, der har handlet online inden for det seneste år, er 63 pct. Den tilsvarende andel i Danmark er 84 pct.

’Smart home’ produkter, også kaldt ’internet of things’ (IoT), blev anvendt af 10 pct. af EU-borgerne i 2019. De nordiske lande og Nederlandene topper listen over udbredelsen af internetforbundne ’smart home’ produkter i hjemmet. Danmark er med 23 pct. det land, hvor den højeste andel af borgere har betjent ’smart home’ produkter.

Danmark er det land i EU, hvor den største del af befolkningen (81 pc.) mellem 16 og 74 år anvender sociale netværkstjenester fx Facebook eller Instagram.

Til spørgsmålet ‘I hvor høj grad har du tillid til, at de offentlige myndigheder passer godt på dine personlige oplysninger?’ svarer de fleste ’i høj’ eller ’i nogen grad’ (henholdsvis 27 og 49 pct.). 17 pct. angiver ’i mindre grad’ mens yderligere 6 pct. mener, at de ’slet ikke’ har tillid til, at det offentlige passer godt på deres personlige oplysninger.

I 2019 vurderer 48 pct. af danskerne, at de ’i nogen grad’ ved tilstrækkeligt om sikkerhed på nettet, og 15 pct. svarer ‘i høj grad.’ Hver fjerde mener, at deres viden ’i mindre grad’ er tilstrækkelig, mens 7 pct. svarer, at de ’slet ikke’ ved nok

Falske mails er den mest udbredte form for it-kriminalitet, som 43 pct. af danskerne mellem 16-89 år har været udsat for i 2019.

Den næstmest udbredte form for it-kriminalitet er forsøg på at omdirigere internetbrugere til fupbutikker eller andre typer hjemmesider med forfalsket indhold. Det har hver syvende dansker været udsat for (14 pct.).

I 2019 svarer 8 pct. af danskerne i alderen 16-89 år, at de har anvendt velfærdsteknologi i forbindelse med sundhedsmæssig behandling, pleje eller omsorg

 

Publikationen bygger primært på oplysninger fra interviewundersøgelsen It-an­vendelse i befolkningen 2019.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011

Hent som pdf

It-anvendelse i befolkningen 2019

Kolofon


                            It-anvendelse i befolkningen

Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2352-1


                            Udgivet: 6. marts 2020 kl. 08:00

Antal sider: 62


                            Kontaktinfo:

Anne Vibeke Jacobsen

                            Telefon: 20 14 84 28
Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur 2018

Publikationen samler regnskabsresultater for fiskerivirksomheder og akvakultur, som dækker over havbrug, dambrug og andre anlæg med opdræt af fisk eller skaldyr.

Statistikken bygger for fiskeriet på indberetninger fra 275 virksomheder ud af en samlet population på 526 virksomheder med en omsætning på over 270.000 kr. og for akvakultur på indberetninger fra 115ud af 206 aktive anlæg.

Fiskeri

Fiskeriets driftsresultat blev på 1,9 mio. kr. pr. virksomhed i 2018, hvilket er uændret i forhold til året før. Resultatet fremkommer ved en stigning på 7 pct. i bruttoudbytte, og en stigning i driftsomkostninger pr. virksomhed på 11 pct.

Faldet i driftsresultat skyldes mindre landinger af torsk, rødspætte, kulmule og makrel, samt prisfald for sild, dybvandshummer og hesterejer. Hertil kommer en forøgelse på 28 pct. af omkostningerne til brændstof, som følge af stigning i prisen på dieselolie.

Akvakultur 

Akvakulturerhvervets driftsresultat blev på 124 mio. kr. svarende til 601.000 kr. pr. anlæg i 2018. Resultatet fremkommer ved en stigning i bruttoudbyttet på 3 pct., mens de gennemsnitlige driftsomkostninger pr. anlæg steg 7 pct.

Havbrug var den anlægstype, som med 4,6 mio. kr. pr. anlæg fik det bedste driftsresultat. Overskudsgraden for havbrugene blev på 15,9 pct. i 2018, hvor overskudsgraden for det samlede akvakulturerhverv blev på 6,9 pct.      

Statistikbanken indeholder tidsserier for en række grupperinger af regn­skabs­­materialet.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2018
2017
2016
2015
2014
2013

Hent som pdf

Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur 2018

Kolofon


                            Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2350-7


                            Udgivet: 28. februar 2020 kl. 08:00

Antal sider: 79


                            Kontaktinfo:

Jeppe Strandgaard Herring

                            Telefon: 24 44 43 06
Økonomien i landbrugets produktionsgrene 2018

Publikationen giver et overblik over landbrugets økonomi, fordelt på produktionsgrene som fx hvede, slagtesvin og malkekøer.

2018 var et kortvarigt lavpunkt for de danske svineproducenter

Året 2018 bød på nettounderskud for danske svineproducenter, som gennemsnitligt mistede 23 kr. pr. svin, som de sendte til slagtning. Dette forventes dog at vende i 2019, som har budt på højere noteringer for svinekød.

 

Prisforskellen mellem konventionel og økologisk mælk indsnævredes i 2018

Dette skyldes, at prisen for konventionel mælk faldt med 10 øre pr. kg, mens økologisk mælk faldt med 22 øre pr. kg. Lønningsevnen pr. konventionel ko inklusive opdræt svarede herefter til 246 kr. pr. arbejdstime mod 146 kr. i den økologiske produktion.

 

Økonomien i pelsdyrproduktionen var fortsat ringe i 2018

Prisen på solgte minkskind faldt i 2018 samtidig med at omkostningerne fortsat var højere end produktionsværdien. Dette gav et underskud pr. avlstæve på 574 kr. 

 

Højere kornpriser kompenserede for lavere udbytter i tørkesommeren 2018

Sommeren 2018 bød på en tørkehøst. Alligevel blev de økonomiske resultater for den konventionelle kornavl målt ved nettooverskud i gennemsnit ikke væsentligt ringere, da højere priser i gennemsnit kompenserede for udbyttenedgangen. Udbyttet faldt mindre i økologisk kornproduktion og denne var fortsat konkurrencedygtig med konventionel produktion, hvilket dog skyldes særlige miljøtilskud.

 

Højværdiafgrøder gav bedst lønningsevne i 2018

Højværdiafgrøderne kartofler og grøntsager havde den højeste lønningsevne blandt planteavlens produktionsgrene i 2018. Det gjaldt både konventionel og økologisk produktion.

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008

Hent som pdf

Økonomien i landbrugets produktionsgrene 2018

Kolofon


                            Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2349-1


                            Udgivet: 14. februar 2020 kl. 08:00

Antal sider: 49


                            Kontaktinfo:

Henrik Bolding Pedersen

                            Telefon: 20 57 88 87