oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Historisk fald i forbruget sendte opsparing i rekord

30. september 2020

COVID-19-nedlukningen sendte danskernes opsparing i rekord med flere længder i andet kvartal 2020. Disponibel bruttoindkomst for husholdninger mv. var omtrent uændret med en svag stigning på 0,1 pct. i årets andet kvartal, når der korrigeres for prisbevægelser og normale sæsonudsving, mens privatforbruget tog et historisk fald på 6,2 pct. i samme periode. Dermed sparede danskerne op uden fortilfælde i årets andet kvartal.

Sektorregnskaber  2. kvt.2020

30. september 2020 - Nr. 370

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2020

Alle udgivelser i serien: Sektorregnskaber

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

Sektorregnskaberne for dansk økonomi består af nationalregnskabets samlede kontoplan for husholdningerne mv. (husholdningssektoren inkl. nonprofitorganisationer rettet mod husholdningerne), selskabs- og finanssektoren, den offentlige sektor og en samlet sektor for resten af verden, som dansk økonomi er involveret i. Sektorregnskaberne viser således den økonomiske aktivitet i de indenlandske sektorer men også interaktionerne i mellem dem og udlandet. Sektorregnskaberne består af ikke-finansielle og finansielle konti og viser den økonomiske værdiskabelse, indkomst, omfordeling, forbrug, opsparing, formue og investeringer mv. i et samlet kontosystem. Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Solid dansk økonomi ved indgangen til 2020

30. september 2020

Ændret 30. september 2020 kl. 11:35

Første figur er blevet rettet, da forkert data blev vist for ØMU overskud (hele perioden) samt overskud på betalingsbalancen for 2016.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Væksten i bruttonationalproduktet, BNP, var i perioden 2017-2019 på hhv. 2,8 pct., 2,2 pct. og 2,8 pct. Det viser de endelige beregninger af nationalregnskabet for 2017, samt nye foreløbige beregninger for 2018 og 2019. Den danske økonomi stod dermed i en solid position ved indgangen til 2020, hvilket også ses af de senere års overskud på de offentlige finanser. Overskuddet på betalingsbalancens løbende poster, som i 2019 for første gang nogensinde lå over 200 mia. kr., viser også at Danmark, med store overskud over for udlandet, stod solidt.

Nationalregnskab (år)  2017-2019 september-version

30. september 2020 - Nr. 367

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Robust boligmarked under COVID-19

30. september 2020

På landsplan var den årlige prisstigning på enfamiliehuse i juli på 4,2 pct., mens priserne på ejerlejligheder steg 6,7 pct., når prisudviklingen måles i forhold til samme måned året før. Faktisk har der været lutter prisstigninger på både enfamiliehuse og ejerlejligheder i alle årets første syv måneder, dog med undtagelse af et beskedent prisfald på enfamiliehuse i marts. Dermed ser boligmarkedet ikke ud til at være sønderligt påvirket af COVID-19.

Ejendomssalg (md.)  juli 2020

30. september 2020 - Nr. 371

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Detailhandlens forventninger stiger fortsat

29. september 2020

De sammensatte konjunkturindikatorer for bygge og anlæg og serviceerhvervene stiger begge i september med 3 point, mens detailhandlen stiger med 7 point. Industrien falder med 1 point. Det betyder samlet set, at erhvervstillidsindikatoren stiger fra 84,3 i august til 87,2 i september. Mellem 70 pct. og 75 pct. af stikprøvernes besvarelser er registreret inden 10. september, hvor regeringen meldte om forstærkede tiltag mod stigningen i COVID-19-smitte.

Konjunkturbarometer for erhvervene  september 2020

29. september 2020 - Nr. 366

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Fremgang for grøntsager og planteskoler

28. september 2020

Grøntsagsgartnerierne havde i 2019 fremgang i indtjeningen i forhold til 2018 og opnåede gennemsnitlige driftsresultater på hhv. 1,3 og 1,1 mio. kr. på friland og i væksthus. Planteskolerne fulgte umiddelbart efter med fremgang til et gennemsnitligt driftsresultat på 1,0 mio. kr. For potteplantegartnerier var der en mindre tilbagegang til 0,8 mio. kr., og for plantager med frugt og bær tilbagegang til 0,3 mio. kr. For heltidsgartnerierne samlet set var driftsresultatet næsten uændret 0,8 mio. kr., mens små gartnerier med mindre end én fuldtidsbeskæftiget havde negativt driftsresultat, dvs. underskud på driften. Statistikken omfatter såvel økologiske som konventionelle gartnerier.

Regnskabsstatistik for gartneri  2019

28. september 2020 - Nr. 365

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for gartneri

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve og dækker jordbrugsbedrifter, hvor mindst halvdelen af standardoutput kommer fra gartneriprodukter. Data indsendes til EU's informationsnet for landøkonomisk bogføring, der sammenstiller landenes data.
Heltidsgartneri har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer.
Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. 
Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med en beregnet timeløn.
Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct.
Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapitalen efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug
8.200 påbegyndte stofmisbrugsbehandlinger i 2019

28. september 2020

Der blev i 2019 iværksat 8.200 stofmisbrugsbehandlinger i de 85 kommuner, der har godkendt 2019-data til Stofmisbrugsdatabasen. Det svarer til 1,6 iværksættelser pr. 1.000 indbyggere. En iværksættelse angiver en borgers start i behandling. Antallet af iværksættelser varierede på tværs af kommuner med mellem 0,0 og 3,2 pr. 1.000 indbyggere. Kommuner med flest iværksættelser pr. indbygger var Svendborg, Lolland og Nyborg, mens Lemvig, Jammerbugt og Hørsholm havde færrest. Indbyggertallet i de 85 kommuner svarede til 90 pct. af befolkningen i 2019.

Stofmisbrugsbehandling  social 2019

28. september 2020 - Nr. 364

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Stofmisbrugsbehandling

Kontakt

 Benedikte Beckman Nygaard, tlf. 21 19 10 53

Claus Østberg, tlf. 51 79 31 58

Kilder og metode

Statistikken omfatter data for 2015-2024 for de kommuner, som har valideret og godkendt oplysningerne om borgere i kommunal stofmisbrugsbehandling for det pågældende år.
Statistik om stofmisbrugsbehandling er baseret på Registret over Ventetider vedr. Behandlingsgaranti for Stofmisbrugere (VBGS), Register over Stofmisbrugere i Behandling (SIB) og Register til Kvalitets¬sikring af den Lægefaglige behandling (KvalHep).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Stofmisbrugsbehandling

Del sidens indhold
Bedre regnskaber for økologiske landbrug

28. september 2020

I 2019 landede det gennemsnitlige driftsresultat for økologiske heltidslandbrug på 0,9 mio. kr., hvilket er udtryk for en betydelig fremgang i forhold til 2018, men dog lavere end resultaterne i 2016 og 2017. Resultaterne udviklede sig især positivt for landbrug med malkekvæg og planteavl, mens landbrug med økologiske svin havde dårligere resultater - i skarp modsætning til deres konventionelle kollegaer, se Svin gav bedste resultat i mands minde og www.statistikbanken.dk/jord2.

Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug  2019

28. september 2020 - Nr. 362

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve på 167 ud af en population på 1.464 fuldt omlagte økologiske landbrugsbedrifter med en minimumsomsætning (Standard Output) på 25.000 euro. I statistikdokumentation om Regnskabsstatistik for jordbrug findes mere information om kilder og metoder. Data indsendes til EUs informationsnet for landøkonomisk bogføring (FADN), der sammenstiller landenes data i FADN databasen.

Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. 

Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsind¬sats og investerede kapital. 

Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med 223,50 kr. i timen. 

Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. 

Soliditetsgrad viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
COVID-19 giver stort offentligt underskud

28. september 2020

Underskuddet på den offentlige saldo var i andet kvartal 2020 på 18,8 mia. kr. Det svarer til et fald på 49,8 mia. kr. i forhold til samme kvartal 2019. Udviklingen skyldes hovedsagelig en stigning i udgifter til subsidier på 16,3 mia. kr., hvoraf 16,0 mia. kr. udgjorde udgifter til COVID-19 hjælpepakker. Desuden var der et fald i skatteindtægter på 19,6 mia. kr. og en stigning i udgifter til indkomstoverførsler på 5,4 mia. kr. For første halvår 2020 var underskuddet på den offentlige saldo 20,1 mia. kr., hvormed saldoen var 75,7 mia. kr. lavere end i første halvår 2019.

Offentligt kvartalsregnskab  2. kvt. 2020

28. september 2020 - Nr. 363

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2020

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Detailsalget fortsat på højt niveau efter fald i august

25. september 2020

Omsætningen i detailbranchen faldt med 1,1 pct. fra juli til august, når man korrigerer for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Den aftagende tendens i detailsalget fra juli fortsætter altså ind i august. På trods af faldende omsætning i de seneste to måneder ligger detailomsætningen fortsat højt, hvorfor det samlede detailsalg i perioden juni-august overgår perioden marts-maj med 6,8 pct. Forbrugerforventningerne faldt dog igen i september, hvilket også ses ved lavere købelyst, som nu er tilbage på niveau med april, se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:353. Der er således risiko for, at detailomsætningen falder yderligere i de kommende måneder. I denne måned er der fokus på udviklingen i internethandel.

Detailomsætningsindeks  august 2020

25. september 2020 - Nr. 361

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Salg af varer, der ikke krydser grænsen, er øget i 2019

24. september 2020

Danske fremstillingsvirksomheder solgte i 2019 varer og tjenester til udlandet for en samlet værdi på 601 mia. kr., hvilket er 12 pct. mere end året før. For vareeksporten er der stigninger i både den del, der krydser grænsen, samt den del, der ikke krydser grænsen. Eksporten af varer, som krydser grænsen er steget 10 pct., mens eksporten af varer, som ikke krydser grænsen, er steget 14 pct. Den andel af eksporten, som ikke krydser grænsen har siden 2016 ligget på omkring en fjerdel af den samlede danske eksport.

Fremstillingsvirksomhedernes internationale produktion  2019

24. september 2020 - Nr. 360

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Fremstillingsvirksomhedernes internationale produktion

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Søren Burman, tlf. 30 51 45 62

Kilder og metode

Fremstillingsvirksomhedernes internationale produktion er en opgørelse over hvordan fremstillingsvirksomhederne organiserer deres produktionsprocesser globalt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen
Vi sorterer mere madaffald til genanvendelse

24. september 2020

Husholdninger og serviceerhverv sendte i alt 295.200 ton organisk affald, primært madaffald, til genanvendelse i 2018. Mængden af organisk affald som blev indsamlet til genanvendelse fra husholdninger steg fra 61.700 ton i 2017 til 95.300 ton i 2018, det svarer til en stigning på 54 pct. I serviceerhvervene er det overvejende detailhandlen, som står for stigningen. Madaffald indsamlet til genanvendelse bliver typisk brugt til biogasproduktion. Udviklingen skal ses i sammenhæng med større fokus på udsortering af organisk affald, herunder større udbredelse af indsamlingsordninger for madaffald i husholdninger og virksomheder.

Affaldsregnskab  2018

24. september 2020 - Nr. 359

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Affaldsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Affaldsregnskabet bygger på data fra Miljøstyrelsens Affaldsdatasystem (ADS). Fordelingen på detaljerede brancher efter principperne i det grønne nationalregnskab er foretaget af Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Affaldsregnskab
Normeringen for børnehaven går lidt frem i 2019

23. september 2020

Normeringstallene (antal børn pr. voksen) på det kommunale og selvejende dagtilbudsområde for 2019 var for de 3-5-årige (børnehave) 6,1, hvilket er en fremgang fra 6,2 i 2018. For de 0-2-årige (vuggestue) var normeringstallet på 3,1, hvilket er uændret i forhold til året før.

Børnepasning før skolestart  2019

23. september 2020 - Nr. 356

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2021

Alle udgivelser i serien: Børnepasning før skolestart

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Normeringstallet er en beregning af de samlede pasningsressourcer på både kommunalt og forældrebestyrelse niveau i forhold til antal børn, og beregnes for kommunale og selvejende daginstitutioner, ved at dividere antal børn med personale, begge i fuldtidsenheder. Det er kun pædagogisk personale som pædagogiske ledere, pædagoger, assistenter mv., der medregnes. Normeringstallet er opgjort som en brutto-normering, hvor personalets samlede opgaver som børnetid, forældresamtaler mv. indgår i opgørelsen, og der tages ikke højde for åbningstider. Hverken for børn eller personale fratrækkes sygdom eller ferie, men for personalet foretages barselskorrektion. Vikarforbrug og støttepersonale indgår også i normeringsberegningen.Tal for privatinstitutioner opgøres separat, og udgives som statistikken PBOERN dog uden normeringsberegning.Læs mere om metoden i statistikdokumentationen. Se også emnesiden

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnepasning før skolestart
Euroområdet stiger mest

23. september 2020

Ændret 18. december 2020 kl. 14:10

Desværre var stigningen i de danske arbejdsomkostninger angivet til 0,7 pct. på årsbasis, hvor der skulle have stået 1,6 pct. Tallet er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I årets andet kvartal steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i de 19 Euro-lande med 4,1 pct. på årsbasis. Næsten tilsvarende steg arbejdsomkostningerne pr. time i de 27 EU-medlemslande samlet set med 4,0 pct. i samme periode. I USA steg arbejdsomkostningerne i forhold til andet kvartal 2019 med 2,7 pct., mens stigningen i de danske arbejdsomkostninger i årets andet kvartal var klart mindst med kun 1,6 pct. på årsbasis. Det skal bemærkes, at opgørelserne i varierende grad er kraftigt påvirket af de nedlukninger af arbejdspladser, der skyldes udbruddet af COVID-19 og de afledte effekter af de forskellige statslige hjælpepakker med henblik på afdæmpning af den aktuelle økonomiske krise. Opgørelserne er derfor forbundet med noget større usikkerhed end sædvanligt. Se også afsnittet om Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  2. kvt. 2020

23. september 2020 - Nr. 358

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Stort fald i nye bilers energiforbrug

23. september 2020

Det gennemsnitlige energiforbrug for nye personbiler lå 13,9 pct. lavere i første halvår 2020 end i første halvår 2019. Forbruget på 3,5 liter/100 km svarer til en energieffektivitet på 28,6 km/liter, opgjort efter den såkaldte NEDC-metode. Den væsentligste årsag til forbedringen er en stigende andel af elbiler og plugin hybrider med et meget lavere energiforbrug end benzin- og dieselbilerne, idet energiforbruget ikke er mindsket nævneværdigt for de enkelte drivmidler. Fra 2019 til 2020 er de benzindrevne bilers forbrug således 'kun' faldet 4,4 pct., dieselbilernes 3,8 pct. og plugin hybridernes 2 pct. Elbilernes forbrug er steget 0,7 pct.

Energieffektiviteten for nyregistrerede biler  2020

23. september 2020 - Nr. 357

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. september 2021

Alle udgivelser i serien: Energieffektiviteten for nyregistrerede biler

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Målet for energieffektiviteten km/l er fastlagt i et EU-regelsæt, som også fastsætter standardiserede målinger, som alle nye personbiler skal gennemgå. Målet er et sammenvejet udtryk for brændstoffor-bruget for en fast kombination af kørselstyper og -længder (by- og landevejskørsel mv.) med bestemte hastigheder. Emissionsmålingerne er ligeledes EU-fastlagte..

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Uændret inflation i Danmark - men fald i EU

22. september 2020

Inflationen i Danmark er uændret i august 2020 (0,4 pct.) i forhold til juli 2020. I samme periode faldt inflationen i EU fra 0,9 pct. i juli til 0,4 pct. i august, og fra 0,4 til minus 0,2 i euroområdet. I Danmark er det fortsat prisændringer på tobak, der i høj grad holder inflationen oppe. I EU er det særligt tøj, der trækker inflationen ned i august i forhold til måneden før. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) faldt til 0,8 pct. i august 2020 mod 1,0 pct. i juli 2020. Kerneinflationen faldt ligeledes i EU (fra 1,8 til 1,2 pct.) og i euroområdet (fra 1,3 pct. til 0,6 pct.). Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  august 2020

22. september 2020 - Nr. 355

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden fortsat faldende

22. september 2020

Forbrugertilliden for september måned ligger på minus 7,4 og er dermed faldet i forhold til august måned, hvor den lå på minus 5,5. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 6,6. Den faldende forbrugertillid skyldes primært forbrugernes manglende købelyst, samt deres vurdering af Danmarks nuværende økonomiske situation. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  september 2020

22. september 2020 - Nr. 353

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Hver skattepligtig dansker betalte 88.000 kr. i skat

22. september 2020

Den gennemsnitlige slutskat for skattepligtige personer udgjorde 87.618 kr. i 2019. Det er en stigning på 3,4 pct. i forhold til året før. De skattepligtige personer i Gentofte, Rudersdal og Hørsholm Kommuner betalte med en gennemsnitlig slutskat over 150.000 kr. mest i skat. Vest for Storebælt var Skanderborg, Middelfart og Silkeborg de eneste kommuner, hvor skattebetalingen oversteg 90.000 kr. Slutskat er summen af indkomstskat, aktieskat og ejendomsværdiskat, og en skattepligtig person er en person med indkomst, der i indkomståret har fast bopæl her i landet eller opholder sig her i mere end seks måneder.

Indkomstskat for personer  2019

22. september 2020 - Nr. 354

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2021

Alle udgivelser i serien: Indkomstskat for personer

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på optællinger fra Skattestyrelsens slutligningssystem, og herfra kommer de begreber og værdier, som indgår i statistikken. For indkomståret 2023 og 2024 bygger oplysningerne på data fra oktober 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomstskat for personer

Del sidens indhold
Lidt færre udsatte børn og unge i 2019

21. september 2020

Ændret 23. juni 2021 kl. 08:00

Der var desværre fejl i aldersfordelingen i tabellen ved offentliggørelsen. Alle reviderede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

31. december 2019 modtog 49.810 udsatte børn og unge mindst én social støtteforanstaltning fra kommunen. Det er et lille fald på 0,4 pct. sammenlignet med 2018. En social støtteforanstaltning kan enten være en forebyggende foranstaltning eller en anbringelse. Andelen af udsatte børn og unge i forhold til befolkningen mellem 0-22 år udgjorde 3,3 pct. i 2019. Det er på samme niveau som i 2018. Det jævne niveau dækker over en stigning i andelen af børn og unge, der modtog forebyggende foranstaltninger fra 2,7 pct. i 2018 til 2,8 pct. i 2019, mens andelen af anbragte børn og unge udgjorde 0,9 pct. af befolkningen både i 2018 og i 2019. Et barn eller en ung kan godt samtidig modtage både en forebyggende foranstaltning og være anbragt.

Støtte til udsatte børn og unge  2019

21. september 2020 - Nr. 351

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Støtte til udsatte børn og unge

Kontakt

Anne Morsing, tlf. 21 82 17 60

Siri Dencker, tlf. 21 45 34 92

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra landets kommuner om børn og unge mellem 0-22 år, der fik sociale støtteforanstaltninger pr. 31. december.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Anbringelser af børn og unge

Indsatser og støtte til børn og unge

Del sidens indhold
Lidt flere offentligt beskæftigede i andet kvartal

21. september 2020

Omregnet til fuld tid steg beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service med 700 fra første til andet kvartal, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. Den offentlige beskæftigelse har ellers udvist en svagt faldende tendens de forudgående par kvartaler efter en periode, som startede i 2017 med uafbrudt stigende offentlig beskæftigelse. Se i øvrigt afsnittet om Særlige forhold ved denne offentliggørelse for effekten af COVID-19 på den offentlige beskæftigelse. Alle tallene i denne artikel er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  2. kvt. 2020

21. september 2020 - Nr. 352

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Antallet af lønmodtagere steg i juli

21. september 2020

For anden måned i træk er antallet af lønmodtagere steget. I juli steg lønmodtagerbeskæftigelsen med 15.000 personer svarende til 0,6 pct. i forhold til måneden før. Det er den hidtil største månedlige stigning siden statistikkens start. Stigningerne på samlet 25.000 personer i juni og juli kommer, efter at COVID-19 medførte et fald på i alt 81.000 personer de tre foregående måneder. I juli var der 2.747.000 personer med lønmodtagerjob, hvilket er 56.000 færre end i februar. De ekstraordinære arbejdsmarkedsforhold som følge af COVID-19 betyder, at denne opgørelse er behæftet med større usikkerhed end sædvanligt. Se afsnittet om Særlige forhold. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juli 2020

21. september 2020 - Nr. 350

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Fald i husholdningernes drivhusgasudledning

18. september 2020

I 2019 stod danske husholdninger for en emission/udledning på 11,9 mio. ton CO2-ækvivalenter, når man ser bort fra den CO2 udledning, der sker i forbindelse med afbrænding af biomasse i private træpillefyr, brændeovne etc. Af de 11,9 mio. ton var 8,2 mio. ton CO2-ækvivalenter direkte emissioner fra brændstof, fyringsolie mv., og de 3,7 mio. ton CO2- ækvivalenter var emissioner fra el og fjernvarme. Emissionerne fra el og fjernvarme svarer til ca. en tredjedel af husholdningernes samlede udledninger. I forhold til 2018 er det et fald på 8,8 pct. eller 1,1 mio. ton CO2- ækvivalenter, som især skyldes, at emissionerne fra el og fjernvarme er faldet. De direkte emissioner har været ret stabile siden 1990, mens emissionerne fra el og fjernvarme udgjorde over halvdelen af husholdningernes samlede emissioner før 2010. Faldet i emissionerne skyldes primært omlægning til mere vedvarende energi ved produktion af el og fjernvarme. Medregnes emissionerne fra afbrænding af biomasse stod husholdningerne for en emission på 23,4 mio. ton CO2-ækvivalenter fordelt på 13,5 og 9,9 mio. ton CO2-ækvivalenter fra hhv. direkte og fordelte emissioner fra el og fjernvarme.

Emissionsregnskab  2019

18. september 2020 - Nr. 348

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. september 2021

Alle udgivelser i serien: Emissionsregnskab

Kontakt

Leif Hoffmann, tlf. 23 69 58 63

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Kilder og metode

Opstillingen af emissionsregnskabet foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter, der indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. Drivhusgasemissionen inkluderer udledning af kuldioxid (CO2) inkl. og ekskl. biomasse, metan (CH4), lattergas (N2O) og F-gasser (HFC, PFC og SF6). Data for seneste år er foreløbige, og de er baseret på det seneste Energiregnskab for Danmark samt emissionskoefficienter og ikke-energirelaterede emissioner fra året før, hvor sidstnævnte dog er fremskrevet med indikatorer, fx landbrugets husdyrbestand og produktionsindeks for beton- og teglværksindustrien.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Emissionsregnskab
Flest afbrud på erhvervsuddannelserne

18. september 2020

I 2016 forlod 203.600 deres uddannelsesinstitution og begav sig videre ud i livet for at arbejde, videreuddanne sig mv. Mens hovedparten fejrede den gennemførte uddannelse, var der 38.500 studerende blandt dem, som afbrød deres uddannelse enten på et gymnasium, erhvervsskole eller en videregående uddannelsesinstitution. Uddannelsesgruppen med det højeste antal afbrud kom fra erhvervsuddannelserne, hvor 13.000 afbrød deres uddannelse. Derefter fulgte gymnasierne og bacheloruddannelserne, hvor 6.700 studerende afbrød på begge uddannelsesgrupper. De korte og de lange videregående uddannelser havde begge det laveste antal afbrydende studerende. Her valgte 3.200 at afbryde deres uddannelse.

Fra uddannelse til arbejdsmarked  2018

18. september 2020 - Nr. 349

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Fra uddannelse til arbejdsmarked

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Tallene stammer fra afgangsregistret, hvor udgangspunktet er en afgangspopulation fra overgangsregistret. I overgangsregistret ses på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser og uddannelsesskift indenfor en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. 
Adgangsgivende uddannelsesforløb indgår ikke i gruppen af gymnasiale uddannelser i beregningerne. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Afgangsregistret

Del sidens indhold
Hver tredje tjekker sundhedsdata på nettet

17. september 2020

Det har siden 2003 været muligt at tjekke egne sundhedsdata såsom journaler fra hospitalet på internettet, bl.a. på Sundhed.dk. 33 pct. af befolkningen mellem 16 og 89 år har været på internettet for at se laboratoriesvar, medicinkort, henvisninger m.m. inden for de seneste tre måneder. Kvinder, personer med højere indkomst og personer med en videregående uddannelse er overrepræsenteret i den gruppe, der orienterer sig i egne eller familiemedlemmers sundhedsdata på nettet. Tallene i denne opgørelse dækker perioden både før og under COVID-19 nedlukningen. Den helt aktuelle brug af Sundhed.dk forventes at være markant over 33 pct., da flere får taget COVID-19 tests. På nuværende tidspunkt er der blevet taget over 3 mio. COVID-19 tests i Danmark.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2020 sundhedsrelateret internetbrug (e-Sundhed) 

17. september 2020 - Nr. 347

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Stort fald i internationalt transportarbejde

16. september 2020

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler steg 1 pct. i andet kvartal sammenlignet med kvartalet før og endte på 3,6 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Den nationale transport steg med 3 pct., mens den internationale transport faldt 8 pct., som COVID-19 synes at have haft den største effekt på. Offentliggørelsen af de udenlandske lastbilers kørsel i Danmark i 2019 viser, at det samlede internationale transportarbejde i 2019 steg med 5 pct. i forhold til 2018.

Godstransport med danske lastbiler  2. kvt. 2020

16. september 2020 - Nr. 346

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2020

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Det indenlandske salg havde en god sommer

15. september 2020

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 0,9 pct. fra juni til juli, og i samme periode steg det indenlandske salg ekskl. energi med 3,5 pct. Salget er korrigeret for sæson og antalarbejdsdage. Stigningen fra juni til juli i det indenlands salg er båret af salget inden for handel, hvor bl.a. salget af biler havde en pæn fremgang. Også inden for hoteller og restauranter var der et øget salg. Omvendt ses, at salget inden for de brancher, der har eksport som fx industrien, er mindsket. Se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:332, Industriens produktions- og omsætning juli 2020.

Firmaernes køb og salg  juni og juli 2020

15. september 2020 - Nr. 344

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Producent- og importpriser falder på årsbasis

15. september 2020

Det samlede producentprisindeks for varer er i august 2020 faldet med 1,0 pct. i forhold til samme måned sidste år. Det er det laveste fald i årsudviklingen siden januar, hvor indekset faldt med 0,9 pct., og er derved det laveste fald i årsudviklingen siden COVID-19 indtraf i Danmark. Det er hovedsageligt fald i råstofindvinding og energiforsyning på hhv. 16,6 og 6,1 pct., der fortsat driver den negative udvikling. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 2,8 pct. Det er 0,3 procentpoint mindre end sidste måned, hvor indekset faldt med 3,1 pct. For importprisindekset drives den negative udvikling hovedsageligt af et fald på 2,3 pct. i industri, der udgør den dominerende del af indekset.

Producent- og importprisindeks for varer  august 2020

15. september 2020 - Nr. 345

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Mest økologi i den offentlige sektors køkkener

14. september 2020

Økologiske varer udgjorde 11,6 pct. af det samlede salg til foodservice i 2019 mod 10,9 pct. i 2018. Det svarer omtrent til økologiske varers andel af detailomsætningen. I den offentlig sektor var de økologiske varers andel imidlertid 23 pct., hvilket var noget højere end andelen på 9 pct. i den private sektor. Den offentlige sektor aftager en forholdsvis høj andel - 41 pct. - af salget af økologiske varer til foodservice. Det er omtrent dobbelt så meget som sektorens andel af alle føde- og drikkevarer til foodservice på 21 pct. Der er ingen markant ændring fra 2018 til 2019, hvad angår foodservicesalgets fordeling på kundegrupper.

Salg af økologiske varer til foodservice  2019

14. september 2020 - Nr. 341

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. september 2021

Alle udgivelser i serien: Salg af økologiske varer til foodservice

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Kurt-Kristian Bech, tlf. 51 16 91 99

Kilder og metode

Der er en vis usikkerhed knyttet til resultaterne, da ikke alle virksomheder kender den økologiske omsætning præcist. Salget fordelt på kundegrupper er baseret på skøn fra virksomhederne. Tal for seneste periode er foreløbige frem til næste offentliggørelse. Fødevarestyrelsens økologiske spisemærke viser andelen af økologiske indkøbte føde- og drikkevarer: guld (90-100 pct.), sølv (60-90 pct.) og bronze (30-60 pct.). Antal spisemærker siger ikke noget om størrelsen af spisestederne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Salg af føde- og drikkevarer til foodservice
Hver femte privatansat er i et udenlandsk ejet firma

14. september 2020

Ændret 19. november 2020 kl. 08:00

Der er desværre konstateret fejl i Regnskabsstatistikken for private byerhverv 2018, som er blevet rettet d.d. Da statistikken bidrager med en del af datagrundlaget for Udenlandsk ejede firmaer, er der ligeledes rettet i denne.  Rettelserne har kun betydning for variablen omsætning, hvor den samlede omsætning for Udenlandsk ejede firmaer er nedjusteret fra 1.050 mia. kr. til 1044 mia. kr. Rettelserne er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2018 var 21 pct. af lønmodtagerne i den private sektor ansat i et udenlandsk ejet firma. Det er næsten den samme andel som i 2017. De lidt over 7.600 udenlandsk ejede firmaer i Danmark udgjorde kun 2 pct. af det samlede antal firmaer, men de beskæftigede, hvad der svarer til 320.000 fuldtidsansatte i 2018. Omsætningen var på 1.044 mia. kr., svarende til 25 pct. af den samlede omsætning i den private sektor.

Udenlandsk ejede firmaer  2018

14. september 2020 - Nr. 342

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. september 2021

Alle udgivelser i serien: Udenlandsk ejede firmaer

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

På basis af oplysninger fra Nationalbanken, private datakilder og firmaernes officielle regnskaber dannes populationen af udenlandsk ejede firmaer. Oplysninger om firmaernes branche og størrelse er hentet fra den generelle firmastatistik. De udenlandsk ejede firmaer omfatter dem, det har været muligt at finde vha. ovennævnte kilder og det vurderes til at udgøre langt hovedparten. I forbindelse med offentliggørelse af nye tal kan der forekomme revisioner i tidligere offentliggjorte tal. 
I statistikken er fastlæggelsen af et firmas ejerskab knyttet til den ultimative ejer, der har kontrol over firmaet, dvs. har mulighed for at fastlægge et firmas generelle strategi ved om nødvendigt at vælge en bestyrelse. Som hovedregel fortolkes den kontrollerende enhed som den ultimative ejer, der direkte eller indirekte besidder mere end 50 pct. af egenkapitalen eller aktionærenes stemmerettigheder. Ultimativ ejer skal forstås i relation til den direkte ejer, idet et firma umiddelbart kan være ejet (direkte) fra et land, selvom det i sidste ende (ultimativt) er ejet fra et andet land. Fx vil et firma i Danmark, der i første omgang er ejet fra fx Luxembourg, men som i sidste ende er ejet med kontrol fra Sverige, indgå i statistikken som et svensk firma. Tilsvarende vil et firma ejet direkte fra Luxembourg indgå som et dansk firma, hvis den ultimative ejer med kontrol er placeret i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenlandsk ejede firmaer
COVID-19 gav lidt flere ydelsesmodtagere

10. september 2020

Fra februar til maj steg antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 5.900, hvorefter det faldt med 1.600 fra maj til juni til et niveau på 123.700, som er stort set identisk med niveauet i juni 2019. I de foregående fire år op til februar 2020, har der i gennemsnit været tale om månedlige fald på godt og vel 1.100 modtagere. Dette mønster ændrede sig kraftigt fra marts, samtidig med at effekterne af COVID-19 slog igennem på det danske arbejdsmarked. Fra februar til maj steg det gennemsnitlige månedlige antal ydelsesmodtagere således med op mod 2.000. De tal, som omtales i artiklen, er korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  2. kvt. 2020

10. september 2020 - Nr. 340

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2020

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Cigaretpriser trækker forbrugerprisindekset op

10. september 2020

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,5 pct. i august i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er uændret i forhold til juli, hvor den årlige stigning ligeledes var 0,5 pct. Forbrugerprisindekset for august er påvirket af COVID-19, men ikke i samme omfang som juli og tidligere måneder, da bortfaldet af prisobservationer har været mindre i august. For enkelte brancher har det fortsat ikke været muligt at indhente priser, så prisudviklingen er i disse tilfælde blevet estimeret. Det er i høj grad prisændringer inden for alkoholiske drikkevarer og tobak, herunder særligt prisstigninger på cigaretter, der trækker mest op i forbrugerprisindekset. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) har en årsstigning på 0,9 pct., hvilket er et fald fra 1,0 pct. måneden før. Her er det i høj grad prisændringer på hotelovernatninger, der trækker kerneinflationen ned.

Forbruger- og nettoprisindeks  august 2020

10. september 2020 - Nr. 339

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold