oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
4 pct. flere penge på nye biler i 2017 end i 2016

6. marts 2018

Der var desværre en fejl i beregningen af forbrugerprisen særligt på elbiler, som har medført, at tallene i denne NYT ikke er retvisende. Der henvises til den seneste NYT i serien og til www.statiskstikbanken.dk/bil50 for opdaterede tal for hele perioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Familierne i Allerød, Egedal, Skanderborg, Rebild, Solrød og Lemvig investerede flest penge i nye biler i 2017. I gennemsnit brugte de mere end 10.000 kr. pr. familie. Landsgennemsnittet var 7.000 kr. pr. familie. Det er 4 pct. mere end i 2016 og 22 pct. mere end i 2012.

Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)  2017 værdien af nyregistrerede personbiler

6. marts 2018 - Nr. 82

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Beløbene viser den samlede sum, som ejerne har betalt for deres nye biler inklusive moms og afgifter mv. Leasingbiler indgår ikke i opgørelsen, da leasingtagerens/brugerens udgift i princippet er en lejeudgift og ikke en investering.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra
Flere børn og unge er ofre for vold

5. marts 2018

I 2017 blev 1.418 unge mænd i alderen 15-19 år udsat for vold, ifølge politiets registreringer. Det er 8 pct. flere end i 2016 og andet år i træk, at antallet stiger. Målt i forhold til befolkningens størrelse svarer det til 8,0 ofre pr. 1.000 indbyggere. I 2016 var det tilsvarende tal på 7,3. Det er dog stadig væsentligt færre end i 2007, hvor antallet toppede med 13,7 ofre pr. 1.000 indbyggere. Kvinder udsættes i mindre grad end mænd for vold, men også blandt de unge kvinder på 15-19 år var der en større andel i 2017 end i 2016, der blev registreret som ofre for vold. Der er også sket en stigning i andelen blandt kvinder på 20-24 år og stigningen i de ældre aldersgrupper er større hos kvinderne end hos mændene.

Ofre for kriminalitet  2017

5. marts 2018 - Nr. 79

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Ofre for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Ofre for anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold
Kontanthjælpsloftet påvirker især børnefamilier

2. marts 2018

Husstande med børn udgør 13.700 af de 16.500 husstande, som får reduceret boligstøtten som følge af kontanthjælpsloftet. Disse husstande har i alt 27.800 børn. Eksempelvis er der lidt over 4.000 husstande med to børn, der er omfattet af kontanthjælpsloftet, og som før kontanthjælpsreformen i 2016 var berettiget til næsten 3.000 kr. månedligt i boligstøtte. Efter kontanthjælpsreformen er dette beløb i gennemsnit blevet reduceret til omkring 1.300 kr. udbetalt. De 16.500 husstande berørt af kontanthjælpsloftet fik i gennemsnit reduceret deres boligstøtte fra 2.600 kr. til omkring 1.100 kr. om måneden. For 500 husstande er boligstøtten efter loftreduktionen lig med nul.

Boligstøtte  december 2017

2. marts 2018 - Nr. 78

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. august 2019

Alle udgivelser i serien: Boligstøtte

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Boligstøtte ydes enten som boligsikring eller som boligydelse. Boligsikring tildeles ikke-pensionerede samt til førtidspensionister som har fået tildelt førtidspension efter 1. januar 2003. Boligydelse tildeles pensionister og førtidspensionister fra før 1. januar 2003. Boligstøtte afhænger primært af husstandens samlede indkomst, formue, huslejen, boligens størrelse og antal hjemmeboende børn. Pensionister som er ejere og andelshavere kan tildeles boligydelse i form af lån.Se flere oplysninger i statistikdokumentationen og emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligstøtte

Del sidens indhold
Arbejdsløsheden faldt i januar

2. marts 2018

I januar var bruttoledigheden 2.000 fuldtidspersoner lavere end i december 2017, idet bruttoledigheden faldt fra 113.200 til 111.200, svarende til en ledighedsprocent på 4,1 pct. for begge måneder. Det skal bemærkes, at gårsdagens offentliggørelse af den registerbaserede arbejdsstyrke for november 2016, nu anvendes som nævner i beregningen af brutto- og nettoledighedsprocenterne fra og med januar 2016. En del af det fortsatte fald i den sæsonkorrigerede bruttoledighed kan tilskrives udviklingen i antallet af bruttoledige integrationsydelsesmodtagere. I faktiske tal faldt denne gruppe nemlig lidt fra december 2017 til januar 2018, mens den steg kraftigt i samme periode året før.

Arbejdsløsheden (md.)  januar 2018

2. marts 2018 - Nr. 77

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. april 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
En tredjedel i rengøringsbranchen er indvandrere

1. marts 2018

I branchen ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere var der 23.352 beskæftigede indvandrere i 2016. Andelen med indvandrerbaggrund i branchen var 34,2 pct., og dermed havde branchen den største andel af beskæftigede indvandrere blandt brancher, hvor der i alt er beskæftiget mere end 10.000 personer i 2016. I 2016 var der også en stor overrepræsentation af indvandrere i brancherne slagterier, restauranter samt lokaltog, bus og taxi mv., hvor mere end 25 pct. har indvandrerbaggrund.

Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet  november 2016

1. marts 2018 - Nr. 74

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet ud fra 'Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). RAS er en totalopgørelse af befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS)

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)
Stor fremgang i industrien siden 2008

1. marts 2018

Industriens omsætning målt i løbende priser går frem. Den samlede omsætning for råstofindvinding, herunder råolie og naturgas, og industri i 2017 var 786 mia. kr. Det er en stigning på 23 mia. kr. i forhold til 2016, svarende til 3,0 pct. Sammenlignes der med 2008, som var toppen i højkonjunkturen før sidste finanskrise, er den samlede omsætning gået 5,1 pct. frem. Omsætningen i industrien alene steg med 19 mia. kr. fra 2016 til 2017 til 759 mia. kr., svarende til 2,5 pct. Set i forhold til 2008 er der sket en fremgang på 12,3 pct. Den samlede omsætning omfatter salg af egne varer, salg af handelsvarer (dvs. varer fremstillet af andre) samt opstillingsarbejde, reparationsarbejde og lønarbejde for andre mv.

Industriens salg af varer (år)  2017

1. marts 2018 - Nr. 76

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens salg af varer (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Morten Skovrider Kollerup, tlf. 24 52 61 68

Statistik­dokumentation

Industriens salg af varer (kvt.)

Del sidens indhold
Markant stigning i provenuet fra selskabsskatten

1. marts 2018

Selskabsskatten indbragte 60,4 mia. kr. til staten i 2016. Det er en stigning på 2,7 mia. kr., svarende til 4,6 pct., i forhold til 2015. Årsagen er en stigning i den skattepligtige indkomst på 26,2 mia. kr., svarende til 9,6 pct. Den skattepligtige indkomst udgjorde 298,6 mia. kr. i 2016. Stigningen i den skattepligtige indkomst mere end modsvarede effekten af, at skatteprocenten i 2016 blev nedsat med 1,5 procentpoint til 22 pct.

Selskabsbeskatning  i indkomståret 2016

1. marts 2018 - Nr. 75

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Selskabsbeskatning

Kontakt

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Selskabsskatter
2017 sluttede med solid vækst

28. februar 2018

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 1,0 pct. i fjerde kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser første beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for fjerde kvartal. Kvartalsvæksten i BNP ligger 0,1 procentpoint over BNP-indikatorens  bud. Den samlede vækst for 2017 blev dermed 2,1 pct. Væksten i 2017 holdes især oppe af eksporten, der er påvirket af en større enkeltstående betaling fra udlandet, som er henført til første kvartal. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  4. kvt. 2017

28. februar 2018 - Nr. 71

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. april 2018

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Stærkt aftagende lønudvikling i kommunerne

28. februar 2018

I fjerde kvartal 2017 steg gennemsnitslønnen pr. time for de kommunalt og de regionalt ansatte med hhv. 1,5 pct. og 1,8 pct. i forhold til samme kvartal 2016. I forhold til kvartalet før er det en markant lavere stigning på årsbasis for de kommunalt ansatte, hvor den var 2,4 pct. Også for de ansatte i regionerne aftog årsstigningen i forhold til tredje kvartal 2017, hvor den var 2,2 pct., svarende til et fald på 0,4 procentpoint. I virksomheder og organisationer (den private sektor) steg gennemsnitslønnen pr. time med 1,8 pct., hvilket er 0,1 procentpoint mindre end i tredje kvartal 2017. For de statsansatte var udviklingen i timelønnen i sidste års fjerde kvartal uændret i forhold til kvartalet før på 1,7 pct.

Lønindeks  4. kvt. 2017

28. februar 2018 - Nr. 72

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Markant højere inflation i EU end i Danmark

28. februar 2018

Inflationen i Danmark var i januar nede på 0,6 pct., mens den var 1,6 pct. i EU og 1,3 pct. i euroområdet. Denne forskel skyldes især, at inflationen har været faldende i Danmark de sidste måneder, mens den har været stort set uændret i EU. Den lavere inflation i Danmark i forhold til EU skyldes bl.a. at radio/tv-udstyr og computere trækker mere ned i Danmark end i EU. En anden årsag er, at prisstigninger på fødevarer bidrager væsentligt mere til inflationen i EU end i Danmark.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  januar 2018

28. februar 2018 - Nr. 73

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2018

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Industrien tøver mens serviceerhvervene går opad

27. februar 2018

Konjunkturindikatoren for industrien stiger fra minus 3 til 0 i februar. Det er efterhånden tydeligt, at stigningen, der sås i første halvår af 2017, har tabt pusten, uden at det dog er alarmerende. Udviklingerne er forskellige i industriens sektorer - læs mere nedenfor. Både serviceerhverv og bygge og anlæg holder deres positive udvikling og tillidsindikatoren, der sammenfatter erhvervene og forbrugerforventningerne, er oppe på december måneds niveau med indikatortallet 1,23.

Konjunkturbarometer for erhvervene  februar 2018

27. februar 2018 - Nr. 70

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Flere anmeldelser af vold

26. februar 2018

Der blev i 2017 anmeldt 27.026 tilfælde af vold til politiet. Det er 4.572 eller 20 pct. flere end i 2016. En tilsvarende stigning skete fra 2015 til 2016. Hermed er antallet af voldsanmeldelser kommet op på et noget højere niveau end de 17.000-18.000 anmeldelser, der årligt har været anmeldt i perioden 2008-2015. Den største stigning fra 2016 til 2017 vedrører forbrydelse mod liv og legeme, der steg fra 487 anmeldelser i 2016 til 2.097 anmeldelser i 2017. Disse anmeldelser vedrører for en meget stor dels vedkommende de mange tilfælde af løsnede hjulbolte, der fandt sted i foråret og sommeren 2017.

Kriminalitet (år)  2017

26. februar 2018 - Nr. 69

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (år)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold
Industri- og engroslagre faldt i fjerde kvartal

23. februar 2018

Værdien af industriens og engroshandlens lagre faldt samlet set med 3,8 mia. kr. i fjerde kvartal 2017. Industriens lagre faldt med 3,2 mia. kr., mens engroshandlens lagre faldt med 0,6 mia. kr. Begge branchers lagre steg i årets første tre kvartaler, inden de faldt i fjerde kvartal. Tallene er ikke korrigeret for sæsonudsving og prisudvikling. Derfor er en del af ændringerne i lagrene udtryk for normale sæsonmæssige udsving og prisændringer. Sæsonudsvingene kommer bl.a. til udtryk ved, at der i første kvartal typisk er en stigning i industriens lagre, mens der i fjerde kvartal oftest er et fald i lagrene.

Industriens og engroshandlens lagre (år)  2017

23. februar 2018 - Nr. 68

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens og engroshandlens lagre (år)

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Del sidens indhold
Detailsalget ligger fortsat højt

23. februar 2018

Detailsalget var i januar 0,2 pct. lavere end i december. Nedgangen kom efter endnu en lille nedgang i december på 0,3 pct. og en rekord høj november. Trods nedgangen var detailsalget i perioden november 2017 til januar 2018 0,6 pct. højere end salget i august-oktober 2017. Niveauet er også højt sammenlignet med de foregående år, hvilket er i god overensstemmelse med udviklingen i forbrugertilliden (Se Nyt fra Danmarks Statistik 2018:59). Salget i januar 2018 var 1,4 pct. højere end januar 2017. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  januar 2018

23. februar 2018 - Nr. 67

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Fertiliteten er højest i jyske kommuner

22. februar 2018

Skanderborg, Rebild og Lemvig Kommuner havde i 2017 den højeste samlede fertilitet med hhv. 2,39, 2,39 og 2,33 levendefødte pr. kvinde. Den samlede fertilitet for hele landet var 1,75 levendefødte pr. kvinde eller 0,03 mindre end sidste år. Den samlede fertilitet angiver antallet af levendefødte, som en kvinde vil få, hvis hun i løbet af sin fertile periode (15-49 år) føder, som kvinderne i de enkelte aldersgrupper fødte i dette år.

Fertilitet  2017

22. februar 2018 - Nr. 65

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Fertilitet

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregningerne af fertilitet er udtræk fra det Centrale Personregister (CPR) om levendefødte og befolkning.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Fuld tid betyder flest timer hos mænd

22. februar 2018

Mandlige lønmodtagere havde i 2017 en aftalt ugentlig arbejdstid, der i gennemsnit var 2,75 timer højere end kvindernes. Dette skyldes i væsentlig udstrækning, at flere kvinder end mænd var på deltid. Men selv blandt ansatte på fuld tid var der en forskel på 0,88 aftalte ugentlige arbejdstimer. Både mænd og kvinder arbejdede normalt mere, end deres kontrakt tilsagde, men forskellen var størst blandt mændene. Fuldtidsansatte mænd arbejdede i gennemsnit 2,05 timer mere om ugen end aftalt, mens det tilsvarende tal for kvinder var 1,31.

Arbejdskraftundersøgelsen (år)  2017

22. februar 2018 - Nr. 66

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (år)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Under-søgelsen er sammenlignelig med tilsvarende undersøgelser fra andre EU-lande offentliggjort af Eurostat. Resultater herfra ses på www.dst.dk/aku-eurostat.
Forskellen mellem arbejdskraftundersøgelsens ledighed (AKU-ledighed) og den registerbaserede ledigheds-statistik præsenteres kort i en video og beskrives desuden udførligt på www.dst.dk/ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
2.000 flere lønmodtagere i december 2017

22. februar 2018

Der var 2.000 flere lønmodtagere i december 2017 end i måneden før. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. I december havde 2.721.000 personer et lønmodtagerjob, hvilket kun er 1.100 under det højeste niveau nogensinde. I løbet af 2017 er der blevet 45.500 flere personer med et lønmodtagerjob, svarende til en gennemsnitlig månedlig stigning på 3.800. Denne stigning var en smule lavere end året før, hvor der i løbet af 2016 blev 47.400 flere personer med et lønmodtagerjob. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  december 2017

22. februar 2018 - Nr. 64

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Familiernes nettoformue voksede i 2016

21. februar 2018

Ændret 21. februar 2018 kl. 15:30

Efter offentliggørelsen er der desværre konstateret fejl i beløbene for prioritetsgælden. Den var opgjort til 635.000 kr. pr. familie. Den skulle have været 666.000 kr. Fejlen påvirker hovedparten af tallene, og teksten er justeret i forhold til den oprindelige version.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

En familie havde i gennemsnit en nettoformue på lidt over 1.899 tusinde kr. ved udgangen af 2016, hvilket svarer til en stigning på 3,5 pct. i forhold til 2015. Familiernes gennemsnitlige formue steg nemlig fra 2.689 tusinde kr. i 2015 til 2.757 tusinde kr. i 2016, hvilket svarer til en stigning på 2,5 pct., og samtidig steg familiernes samlede gæld i gennemsnit med 0,5 pct. fra 854 tusinde kr. i 2015 til 858 tusinde kr. i 2016.

Formue og gæld  2016

21. februar 2018 - Nr. 60

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2018

Alle udgivelser i serien: Formue og gæld

Kontakt

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Formuestatistikken bygger på alle tilgængelige data om formue og gæld, som kan fordeles på personer. Visse formuetyper kan ikke fordeles på personer - det gælder bl.a. værdi af indbo mv., kontanter, kryptovaluta samt ikke registrerede formuer i udlandet. Disse er således ikke en del af statistikken. Udover den personfordelte formue- og gældsstatistik publicerer Danmarks Statistik også en nationalregnskabsmæssig formue- og gældsstatistik, der er mere omfattende, men hvor data ikke kan fordeles på alder, køn, geografi osv. Læs mere i statistikdokumentationen formue og gæld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Formue og gæld

Del sidens indhold
Mænd har højere erhvervsfrekvens end kvinder

21. februar 2018

I fjerde kvartal 2017 havde mænd en erhvervsfrekvens på 81,5 pct. Det er noget højere end kvinderne, der havde en erhvervsfrekvens på 75,7 pct. Blandt mændene havde de 35-44-årige den højeste erhvervsfrekvens med 92,5 pct. For kvinder gjaldt det, at aldersgruppen med den højeste erhvervsfrekvens i fjerde kvartal 2017 var de 45-54-årige med 84,8 pct. Erhvervsfrekvensen angiver antal beskæftigede og ledige (arbejdsstyrken) som andel af befolkningen.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  4. kvt. 2017

21. februar 2018 - Nr. 62

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Hver husstand brugte 29.200 kr. på energi i 2016

21. februar 2018

Ændret 21. februar 2018 kl. 08:50

Der var desværre fejl i procentberegningen i fjerde afsnit for virksomhedernes fald i pct., der var angivet til 2,2 pct. og skulle have været 8,9 pct. Tallet er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2016 betalte hver husstand i gennemsnit 29.200 kr. for opvarmning, el, benzin og diesel mv. Udgiften til energi var dermed 1.000 kr. lavere end i 2015, svarende til 3,3 pct. I 2016 fordelte energiudgiften sig med 10.500 kr. til opvarmning, 9.500 kr. til elektricitet og 9.200 kr. til benzin og diesel mv. Udgifterne til opvarmning, benzin og diesel faldt, mens der var en lille stigning i udgifterne til el. Energiudgiftens andel af husholdningernes samlede forbrug faldt i 2016 med 5,2 pct. i forhold til 2015.

Energiregnskab for Danmark  2016, revideret

21. februar 2018 - Nr. 63

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Energiregnskab for Danmark

Kontakt

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Michael Zörner, tlf. 24 41 73 66

Kilder og metode

Det foreløbige energiregnskab er baseret på Energistyrelsens foreløbige energistatistik samt tal fra varestatistikken, udenrigshandel med varer og betalingsbalancen. Fordelingen på brancher er baseret på Energiregnskab for Danmark året før, hvor energiforbruget relevante steder er fremskrevet med indikatorer. Fx er energiforbruget relateret til opvarmning graddagekorrigeret. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Energiregnskab for Danmark

Del sidens indhold
Kun ét af de 20 folkerigeste sogne ligger i Jylland

21. februar 2018

1. januar 2018 er der 2.160 sogne i Danmark. Vesterbro Sogn i Københavns Kommune er landets mest folkerige sogn med 45.187 indbyggere. Det er næsten dobbelt så mange som i det næststørste sogn, der er Islands Brygges Sogn, som også ligger i Københavns Kommune. Kun ét sogn blandt de 20 folkerigeste ligger i Jylland. Det drejer sig om Aabenraa Sogn, der kommer ind på en 17. plads. Hele 15 ud af de 20 folkerigeste sogne ligger i Region Hovedstaden.

Sogne  1. januar 2018

21. februar 2018 - Nr. 61

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Sogne

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR). Indplaceringen i sogne sker efter adresserne i CPR. Ved opgørelsen af folketallet 1. januar er udgangspunktet de personer, der på denne dato står tilmeldt folkeregisteret (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kirkestatistik

Del sidens indhold
Forbrugertilliden er uændret

20. februar 2018

Forbrugertilliden ligger på 8,5 i februar sammenlignet med 8,2 i januar. Niveauet er således uændret. Indikatoren ligger dog lidt højere end de seneste seks måneders gennemsnit på 7,5. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  februar 2018

20. februar 2018 - Nr. 59

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Byggeaktiviteten steg igennem 2017

16. februar 2018

For såvel det samlede fuldførte etageareal og det samlede fuldførte boligbyggeri (antal boliger) steg aktiviteten fra fjerde kvartal 2016 til fjerde kvartal 2017 markant (læs om usikkerhed i BBR under Særlige forhold ved denne offentliggørelse). For det samlede fuldførte etageareal var stigningen på 21 pct. i antal m2. For antal boliger var stigningen 16 pct. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Byggevirksomheden  2. kvt., 3. kvt. og 4. kvt. 2017

16. februar 2018 - Nr. 57

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Flere flypassagerer end nogensinde i 2017

16. februar 2018

Antallet af afrejsende flypassagerer fra de danske lufthavne steg i 2017 til 17,5 mio., hvilket var 176.000 eller 1 pct. flere end i 2016. Det er det største antal passagerer fra danske lufthavne nogensinde. Stigningen skyldes en stigning i den internationale rutetrafik på 273.000 passagerer eller 2 pct. i perioden. Der var især fremgang for den internationale rutetrafik i Billund og Aalborg med hhv. 203.000 og 24.000 flere passagerer, svarende til stigninger på 20 og 13 pct. Den nationale rutetrafik faldt i alt med 53.000 eller 3 pct.

Luftfart (år)  2017

16. februar 2018 - Nr. 58

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Luftfart (år)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Chartertrafik dækker erhvervsmæssig ikke-regelmæssig offentlig lufttrafik og er altså ikke sammenfaldende med charter- eller pakkerejser, selv om de kan foregå med chartrede fly. Statistikken er baseret på data, som lufthavnene har indberettet til Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen på månedsbasis.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Luftfart
Middellevetiden stiger mest for mænd

16. februar 2018

Middellevetiden stiger fortsat og er nu 79,0 år for mænd og 82,9 år for kvinder. Siden sidste år er der sket en stigning på 0,14 år for mændene og 0,03 år for kvinderne. For begge køn er middellevetiden stort set steget uafbrudt siden starten af 1990'erne. Stigningen har dog været størst for mændene. Forskellen mellem mænd og kvinders middellevetid er således blevet reduceret fra 5,7 år i 1990 til de nuværende 3,9 år. Middellevetiden for 0-årige er det gennemsnitlige antal år, som en nyfødt kan forvente at leve, forudsat at de nuværende dødshyppigheder holder sig konstante i fremtiden.

Middellevetid  2016/2017

16. februar 2018 - Nr. 56

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Middellevetid

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregninger af middellevetid er udtræk fra det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Priserne på danske og importerede varer stiger

15. februar 2018

I tremånedersperioden november 2017 - januar 2018 er priserne på danskproducerede varer steget med 1,5 pct. i forhold til de foregående tre måneder august-oktober 2017. I samme periode er priserne på importerede varer steget med 0,9 pct. Over det seneste år er priserne på danskproducerede varer steget med 1,4 pct., mens priserne på importerede varer er steget med 0,2 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  januar 2018

15. februar 2018 - Nr. 55

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Dansk økonomi tilbage på vækstsporet

14. februar 2018

BNP-indikatoren peger på en sæsonkorrigeret realvækst på 0,9 pct. i fjerde kvartal sammenlignet med tredje kvartal 2017. Den høje vækst i fjerde kvartal skal blandt andet ses i lyset af et sløjt tredje kvartal. Fremgangen ses bredt i økonomien, hvor især industri og transport bidrager til den positive vækst. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint. Usikkerheden på BNP-indikatoren må forventes at være større. Læs mere om beregningen af indikatoren i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

BNP-indikator  4. kvt. 2017

14. februar 2018 - Nr. 53

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2018

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Færre blev skilt og flere blev gift

14. februar 2018

Antallet af skilsmisser var 15.265 i 2017, hvilket er et fald på 11 pct. i forhold til året før. 1. juli 2013 blev det muligt at blive skilt uden forudgående separationsperiode, hvilket faldt sammen med en markant stigning i antal skilsmisser i 2013 og 2014. Antallet af skilsmisser i 2017 er det laveste siden 2012 og på niveau med årene før ændringen i 2013. I 2017 valgte 3 pct. flere par at blive viet end året før. I alt blev 31.777 par viet.

Vielser og skilsmisser  2017

14. februar 2018 - Nr. 54

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Vielser og skilsmisser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Statistikken om vielser og skilsmisser baseres på oplysninger i det Centrale Personregister (CPR), der indeholder oplysninger om civilstandsændringer, som folkeregistrene har indberettet til CPR. Statistikken over vielser og skilsmisser omfatter kun de par, hvoraf mindst én af parterne har bopæl i Danmark. I vielser hvor den ene part er uoplyst, fordi vedkommende ikke har haft bopæl i Danmark, er det ikke muligt at afgøre personens køn. I disse tilfælde vil vielsen blive opgjort som en vielse med par af forskelligt køn, og antallet af vielser med par af samme køn kan derfor være undervurderet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Firmaernes salg faldt i december

13. februar 2018

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 0,3 pct. fra november til december, mens det indenlandske salg ekskl. energi faldt 0,9 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Faldet sker trods fremgang i industri, mens erhvervsservice og flere andre grupper oplevede et fald.

Firmaernes køb og salg  december 2017

13. februar 2018 - Nr. 51

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Byg atter dyrere end hvede

13. februar 2018

Gennemsnitsprisen på byg er steget med 9,02 kr. fra 101,53 kr. pr. 100 kg. til 110,55 kr. fra 2016 til 2017. For hvede er stigningen mindre og er gået fra 102,46 kr. i 2016 til 107,32 kr. i 2017, hvilket er en stigning på 4,86 kr. Stigningen for byg er dermed 8,9 pct. mod en stigning på 4,7 pct. for hvede. Udviklingen betyder, at gennemsnitsprisen på byg atter er højere end på hvede. Prisen på byg har ligget gennemsnitligt højere end prisen på hvede i syv af de seneste ti år.

Kapitelstakster  2017

13. februar 2018 - Nr. 52

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Kapitelstakster

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Kapitelstaksten udtrykker de gennemsnitlige salgspriser, som landmændene har opnået ved salg til kornhandlere af hhv. byg og hvede i perioden fra høstens begyndelse til udgangen af december i høståret. Kapitelstaksten er beregnet på grundlag af indberetninger fra erhvervsdrivende, der handler med korn. Opgørelsen følger faktureringen og ikke et eventuelt tidligere kontrakttidspunkt. Tællingen for 2024 omfatter 15 indberetninger med en samlet kornhandel på 698.000 tons byg og 783.000 tons hvede. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen Kapitelstakster for hvede og byg og på emnesiden Økonomi for landbrug og gartneri.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kapitelstakster for hvede og byg

Del sidens indhold
Flere familier bor på samme adresse

13. februar 2018

Antallet af husstande med mere end en familie er steget med 44 pct. de seneste ti år. I 2008 var der 160.000 husstande med mere end én familie, mens der var 231.000 i 2018. I 2008 udgjorde flerfamiliehusstandene 6,3 pct. af husstandene, mens de ti år senere udgør 8,6 pct. Andelen af voksne, der bor i en flerfamiliehusstand, er de seneste ti år steget fra 11 pct. til 15 pct. af alle voksne.

Husstande og familier  1. januar 2018

13. februar 2018 - Nr. 50

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Husstande og familier

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Husstands- og familiestatistikkens grundlag er materiale fra det Centrale Personregister om alle personer, der 1. januar er tilmeldt registret med adresse i Danmark. I denne opgørelse er udeladt husstande med en ikke-fysisk adresse. For de fleste personer over 60 år har vi ikke oplysninger om deres forældre, dvs. at vi ikke kan afgøre, om de bor med dem. 
Familier i befolkningsstatistikken er tilmeldt samme folkeregisteradresse og defineres ud fra de voksne på adressen. Ikke-hjemmeboende børn tæller dog også som deres egen familie. Er der kun en voksen på adressen udgør han/hun sin egen familie. Er der to voksne, der er gift/registreret partner eller har fælles barn er man en parfamilie. Hvis der kun er en mand og en kvinde på adressen, og der er mindre end 15 års aldersforskel og de ikke er søskende bliver de i statistikken til et samboende par. Er der mere end to voksne på adressen, er der pr. definition mindst to familier i husstanden. I husstande med mere end to voksne, dannes kun samboende par, hvis de øvrige voksne i husstanden indgår i gifte par, registrerede par eller par med fælles barn. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Charterrejser medvirker til lavere forbrugerpriser

12. februar 2018

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,7 pct. i januar i forhold til samme måned sidste år. Det er 0,3 procentpoint mindre end forrige måneds årlige stigning i forbrugerprisindekset på 1,0 pct. Specielt fritid og kultur medvirker til den lavere årsstigning i forbrugerprisindekset i forhold til sidste måned. Fritid og kultur trak årsstigningen i forbrugeprisindekset ned med knapt 0,1 procentpoint i januar, mens posten måneden før trak årsstigningen i forbrugerprisindekset op med ca. 0,1 procentpoint. Inden for fritid og kultur er det især charterrejser, som bidrager til den lavere årsstigning.

Forbruger- og nettoprisindeks  januar 2018

12. februar 2018 - Nr. 49

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Højeste antal smågrise i ti år

9. februar 2018

Der var 6,0 mio. fravænnede smågrise under 50 kg 1. januar 2018, hvilket er det højeste antal i de seneste ti år. En meget stor andel af smågrisene eksporteres, primært til Tyskland og Polen. I 2017 var der en eksport på ca. 13,6 mio. smågrise, og det svarer til omkring 43 pct. af den totale produktion af svin i Danmark. I løbet af de seneste ti år er eksporten af smågrise fordoblet, mens antallet af slagtninger i Danmark er faldet omkring 15 pct.

Svinebestanden  1. januar 2018

9. februar 2018 - Nr. 47

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. august 2018

Alle udgivelser i serien: Svinebestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Svinebestanden bliver opgjort på grundlag af en stikprøvetælling blandt alle landbrugsbedrifter med svin. Bestanden kan være påvirket af forskydninger i slagtningerne i forbindelse med helligdage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Svinebestanden

Del sidens indhold
Størst fraflytning fra Frederiksberg og Albertslund

9. februar 2018

Ændret 21. februar 2018 kl. 08:00

Der er desværre fejl i antallet af fødte, da der er født 23 flere børn i fjerde kvartal og 125 flere i hele 2017 end først angivet. Alle berørte tal er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

15 kommuner havde i 2017 en større fraflytning end tilflytning. Størst nettofraflytning skete fra Frederiksberg og Albertslund Kommuner med hhv. 1,1 pct. og 0,8 pct. af primo-befolkningen. På tredjepladsen kom Egedal Kommune, hvor der netto fraflyttede 0,4 pct. af befolkningen. Nettofraflytningen er her summen af tilflyttede og indvandrede til kommunen minus fraflyttede og udvandrede. I alle tre kommuner var der et fødselsoverskud, der betyder, at de ikke er blandt de tre kommuner, der mistede flest indbyggere i 2017 målt i andel af befolkningen.

Befolkningens udvikling  4. kvt. 2017

9. februar 2018 - Nr. 45

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Husholdningerne købte ekstraordinært mange biler

9. februar 2018

Tilgangen af nye personbiler i januar 2018 var på 20.400, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 17 pct. flere end i december 2017. Det dækker over en tilgang, der var 36 pct. højere i husholdningerne og 9 pct. lavere i erhvervene. Tilgangen i november 2017 - januar 2018 var samlet set 12 pct. højere end i august-oktober 2017.

Nyregistrerede motorkøretøjer  januar 2018

9. februar 2018 - Nr. 46

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Flest indvandrede rumænere i 2017

9. februar 2018

Blandt indvandrede udenlandske statsborgere i 2017 er flest fra Rumænien, nemlig 5.483 personer. Herefter fulgte polske statsborgere med 4.662 personer. På de næste tre pladser kommer statsborgere fra USA, Tyskland og Indien. Blandt landene i top-10 ses otte vestlige lande og to ikke-vestlige lande. For tre ud af ti lande i top-10 ses et fald i forhold til 2016. Det drejer sig om USA, Indien og Syrien.

Ind- og udvandringer (år)  2017

9. februar 2018 - Nr. 48

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Ind- og udvandringer (år)

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Vi har ændret i opgørelsesmetoden for ind- og udvandringer fra 1. kvt. 2016. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Stort overskud på varehandlen uden for Danmark

8. februar 2018

Ændret 08. februar 2018 kl. 10:15

Der er desværre konstateret fejl i tallet for løbende poster i alt i 2017 i sidste tabel. Det var angivet til 164,5 mia. kr. og skulle have været 162,4 mia. kr. Berørte tal er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra 2008-2017 er overskuddet på betalingsbalancens løbende poster tredoblet til 162 mia. kr. Samtidig er sammensætningen af overskuddet ændret. De danske virksomheders handel med varer, der ikke krydser den danske grænse, er gået fra at bidrage negativt til overskuddet til i 2017 at være den største bidragsyder til det samlede overskud på betalingsbalancens løbende poster på 162 mia. kr.

Udenrigsøkonomi  2017

8. februar 2018 - Nr. 44

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Udenrigsøkonomi

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kilder og metode

Årsdata for betalingsbalancen er offentliggjort i Statistikbanken på www.statistikbanken.dk/bb1 mens opdelingen mellem varer som passerer og ikke passerer dansk grænse findes på www.statistikbanken.dk/bbuhv.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Både eksport og import steg i 2017

8. februar 2018

Eksporten af varer steg i december med 0,4 pct. og importen steg med 1,0 pct. Sammenlignet med 2016 er handlen i 2017 steget betydeligt - eksporten er steget med 4,1 pct., og importen med 4,5 pct. Eksporten til Danmarks største marked, Tyskland, er i 2017 dog faldet 0,2 pct. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  december 2017

8. februar 2018 - Nr. 41

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold