oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Detailsalget faldt i december

26. januar 2024

Ændret 30. april 2024 kl. 08:00

Tallene i denne artikel er ikke retvisende. I forbindelse med offentliggørelsen d. 30. april 2024 af tal for marts 2024 er der indarbejdet større datarettelser for perioden juli 2023-februar 2024. Rettelserne skyldes, at der i statistikken tidligere har indgået fejlbehæftede tal fra en større dansk detailvirksomhed. Læs mere i Nyt fra Danmarks Statistik 2024:121

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailomsætningsindekset for december 2023 var samlet set 1,0 pct. lavere end i november, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Udviklingen afspejler et fald i alle varegrupper. Salget af fødevarer og andre dagligvarer faldt mest med 1,2 pct., mens salget i varegrupperne beklædning mv. og andre forbrugsvarer i begge tilfælde faldt med 0,9 pct. Samlet set var detailsalget i fjerde kvartal 2023 4,4 pct. højere end i tredje kvartal, hvilket skyldes, at der før december var fremgang fire måneder i træk.

Detailomsætningsindeks  december 2023

26. januar 2024 - Nr. 23

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Firmaernes salg fortsætter på stabilt niveau

26. januar 2024

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 0,8 pct. fra oktober til november 2023, mens det indenlandske salg faldt 0,8 pct. i samme periode. Når firmaernes samlede salg ekskl. energi for september-november sammenlignes med de foregående tre måneder, faldt salget med 0,1 pct., og i samme periode steg det indenlandske salg 0,8 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  november 2023

26. januar 2024 - Nr. 22

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Kvægbestanden falder fortsat i Danmark

25. januar 2024

Bestanden af kvæg i Danmark var på 1.435.000 stk. den 31. december 2023. Det er et fald på 2,2 pct. i forhold til 31. december 2022. Der var 547.000 malkekøer, hvilket var 1,7 pct. færre end året før. Til trods for de seneste års nedgang i antallet af malkekøer falder mælkeproduktionen dog ikke, da mælkeydelsen hos køerne stiger. Produktionen af mælk i tredje kvartal 2023 er stort set uændret i forhold til samme kvartal i 2022, se Nyt fra Danmarks Statistik 2023:396

Kvægbestanden  31. december 2023

25. januar 2024 - Nr. 21

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kvægbestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Kvægbestanden bliver opgjort på grundlag af oplysninger fra Det Centrale Husdyrbrugs-Register (CHR) og Kvægdatabasen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvægbestanden

Del sidens indhold
Færre anmeldte indbrud i ubeboede bebyggelser

25. januar 2024

I årets sidste kvartal blev der anmeldt 1.968 indbrud i ubeboede bebyggelser, når der er korrigeret for sæsonudsving. Dette svarer til et fald på 8 pct. i forhold til tredje kvartal 2023. Indbrud i ubeboede bebyggelser dækker blandt andet over indbrud i fritidshuse og kolonihavehuse. Størstedelen af anmeldelserne om indbrud i ubeboede bebyggelser er i kategorierne indbrud i garage/udhus og indbrud i kælder-/lofts-/pulterrum. I årets sidste kvartal udgjorde de to kategorier tilsammen 70 pct. af alle indbrud i ubeboede bebyggelser. Antallet af anmeldelser vedr. indbrud i beboelser og indbrud i forretning, virksomhed mv. steg derimod i årets sidste kvartal med hhv. 3 pct. og 1. pct., når der er korrigeret for sæsonudsving.

Kriminalitet (kvt.)  4. kvt. 2023

25. januar 2024 - Nr. 20

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Flere bilforhandlere har for stor lagerbeholdning

24. januar 2024

I januar meldte 45 pct. af bilforhandlerne, at deres lagerbeholdning er for stor, og tallet har været stigende siden 2022. Det er den højeste andel siden april 2020, hvor der, sammenfaldende med den første COVID-19 nedlukning, var en kortvarig stigning. Billedet var omvendt i 2022, hvor det i flere måneder var mere end hver anden bilforhandler, der meldte, at deres lagerbeholdning var for lille. I vores ekstraspørgsmål i samme periode svarede omkring 70 pct. af bilforhandlerne, at de var noget eller meget påvirkede af forsinkede leverancer. Der har gennem det seneste år været en stigning i antallet af nyregistrerede biler samtidig med, at prisen på elbiler er faldet, og der sker ændringer i sammensætning af bilparken (se Nyt fra Danmarks Statistik 2024:5).

Konjunkturbarometer for erhvervene  januar 2024

24. januar 2024 - Nr. 19

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Forbrugertilliden stiger i januar, dog fortsat negativ

23. januar 2024

Forbrugertillidsindikatoren er i januar minus 8,4 og er dermed steget i forhold til december, hvor den var minus 13,0. Samtidig ligger forbrugertilliden på det højeste niveau siden februar 2022, hvor den lå på minus 3,2. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 11,2. Forbedringen skyldes, at alle fem indikatorer, som bruges til beregning af forbrugertilliden, er gået frem i januar. Størst fremgang har der været i vurderingerne af familiens samt Danmarks nuværende økonomiske situation. Begge indikatorer er stadig negative, men er steget markant siden december. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  januar 2024

23. januar 2024 - Nr. 18

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Unge får nyheder på sociale medier - ældre på TV

22. januar 2024

Kulturvaneundersøgelsen viser, at 58 pct. af befolkningen i aldersgruppen 16-24 år læser eller ser nyheder på sociale medier. Andelen, der bruger sociale medier til at følge med i nyheder, falder jo ældre aldersgruppen er. Omvendt forholder det sig for dem, der ser nyheder på TV og læser trykte aviser eller dagblade. Blandt dem, der er 75 år og derover, ser 91 pct. nyheder på TV og halvdelen af denne gruppe læser nyheder i trykt format. Blandt de 16-24-årige er det 38 pct., der ser nyheder på TV, og blandt de 25-34-årige gælder dette for en tredjedel. Det er færre end hver tiende under 35 år, der læser trykte aviser eller dagblade.

Kulturvaner  3. kvt. 2023 nyhedsforbrug

22. januar 2024 - Nr. 16

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
3.200 flere lønmodtagere i november

22. januar 2024

Antallet af lønmodtagere steg med 3.200 fra oktober til november, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse var i november på 3.005.600 personer. 2.900 af de 3.200 flere lønmodtagere var i sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  november 2023

22. januar 2024 - Nr. 17

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Fire ud af ti har et efternavn, der ender på SEN

19. januar 2024

I Danmark har 43 pct. af befolkningen et efternavn, der ender på SEN. Set ud over landets kommuner er der store forskelle på, hvor mange der har et SEN-efternavn. Ishøj Kommune har den laveste andel med 24 pct. og Læsø Kommune har den højeste med 62 pct. Blandt de 27 kommuner med andele under 40 pct. er kun to kommuner beliggende uden for Region Hovedstaden. Det drejer sig om Greve og Aarhus Kommuner. De kommuner, der har en lav andel af befolkningen med et SEN-efternavn, har ofte en høj andel indvandrere og efterkommere. Det gælder fx for kommunerne vest for København.

Navne - hele befolkningen  1. januar 2024

19. januar 2024 - Nr. 14

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Navne - hele befolkningen

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Oplysningerne om navne bygger på et udtræk fra CPR. Navnestatistikken omfatter alle personer, der er bosat i Danmark 1. januar.
I CPR-registeret kan man kun have ét efternavn. Resten af de navne, en person har, betragter vi som fornavne. Fornavne adskilt af et mellemrum betragtes som hvert sit selvstændige navn.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Navne
Byggebeskæftigelsen endte 2023 med en stigning

19. januar 2024

Antallet af beskæftigede inden for bygge og anlæg steg i fjerde kvartal 2023 til 195.900, hvilket er rekordhøjt. Det er en stigning på 0,6 pct. i forhold til tredje kvartal 2023, hvor der var 194.700 beskæftigede. Set i forhold til fjerde kvartal 2022 er der tale om en stigning på 1,6 pct. Antallet af ansatte hos anlægsentreprenører steg med 1,6 pct. fra 18.800 i tredje kvartal 2023 til 19.100 i fjerde kvartal 2023. Sammenlignes i stedet med fjerde kvartal 2022, er antallet steget fra 18.100, svarende til en stigning på 10,0 pct. Det største relative fald fra tredje til fjerde kvartal 2023 var hos maler- og glarmestervirksomheder, hvor antallet af beskæftigede faldt med 1,0 pct. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  4. kvt. 2023

19. januar 2024 - Nr. 15

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. april 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Kommunerne budgetterer mest til børn og unge

18. januar 2024

Kommunerne budgetterer i 2024 med nettodriftsudgifter på 428 mia. kr. Det er i løbende priser en stigning på 28 mia. kr. eller 6,9 pct. sammenlignet med 2023. I 2024 går 27,1 pct. af budgettet til børn og unge, hvoraf folkeskolen mv. med 64 mia. kr. er den største post. Der er budgetteret med 33 mia. kr. til dagtilbud og 20 mia. kr. til børn og unge med særlige behov. Overførsler til personer udgør 24,0 pct. af budgettet. Heraf er der afsat 35 mia. kr. til førtidspensioner, som er den største enkelte post inden for området. 22,6 pct. af budgettet går til ældre og voksne med særlige behov. Heraf går 56 mia. kr. til ældre og 41 mia. kr. til voksne med særlige behov. Statistikken er baseret på de første vedtagne budgetter for 2024. Budgetterne er vedtaget i oktober 2023 og kan ikke direkte sammenlignes med regnskabstallene.

Kommunale og regionale budgetter  2024

18. januar 2024 - Nr. 13

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Kommunale og regionale budgetter

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over de kommunale budgetter udarbejdes i årets budgetterede pris- og lønniveau på grundlag af detaljerede budgetoplysninger for de enkelte kommuner. Indberetningsniveauet, som er fælles for alle kommuner, er autoriseret af Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Budgetterne er kommunernes forventede udgifter i oktober året før budgetåret og kan ikke umiddelbart sammenlignes med regnskaberne.Flere oplysninger findes på emnesiderne Kommunernes regnskaber og budgetter og Regionernes regnskaber og budgetter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner
Producent- og importprisindekset falder fortsat

15. januar 2024

Det samlede producentprisindeks for varer faldt i december 2023 med 3,6 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet i producentprisindekset er 1,5 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset faldt med 2,1 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 1,6 pct. Faldet i importprisindekset er 0,1 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis faldt med 1,7 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  december 2023

15. januar 2024 - Nr. 12

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Kun Hovedstaden havde fremgang i overnatninger

12. januar 2024

I de første 11 måneder af 2023 var der 38,3 mio. overnatninger på danske hoteller, feriecentre, vandrerhjem, campingpladser og i lystbådehavne - en stigning på 400.000 overnatninger sammenlignet med samme periode i 2022. Hele stigningen lå i Region Hovedstaden, der i perioden havde 13,7 mio. overnatninger på hoteller og campingpladser mv. - en stigning på 1,2 mio. overnatninger sammenlignet med samme periode i 2022. De øvrige fire regioner havde alle små fald i antallet af overnatninger.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  november 2023

12. januar 2024 - Nr. 11

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Indikator tyder på lille stigning i ledigheden

12. januar 2024

Ledighedsindikatoren tyder på en lille stigning i ledigheden på 300 personer i december. Stigningen er en kombination af 1.000 flere ledige på dagpenge og 600 færre ledige på kontanthjælp. Ledigheden er opgjort i fuldtidsledige og er sæsonkorrigeret.

Ledighedsindikator  december 2023

12. januar 2024 - Nr. 10

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Fremgang i fremtidige feriehusbookinger

12. januar 2024

Ved udgangen af november 2023 var der 249.000 bookede husuger for 2024 - en stigning på 41.000 husuger sammenlignet med, hvad der i november 2022 var booket for 2023. Det er det højeste antal bookede husuger for det kommende år, der har været ultimo november. Det er især månederne i skuldersæsonen - juni og september - samt påskemåneden marts, der har de største stigninger sammenlignet med sidste år. Ved udgangen af oktober 2023 var der 207.000 bookede husuger for 2024. Dermed er der i løbet af november blevet booket 42.000 husuger i 2024.

Feriehusudlejning  november 2023

12. januar 2024 - Nr. 9

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Færre tvangsauktioner men fortsat samme niveau

11. januar 2024

Antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner var 119 i december, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er et fald på 6,3 pct. i forhold til november, hvor der var 127 tvangsauktioner. Antallet ligger stadig på samme lave niveau, som har gjort sig gældende for hele 2023. For perioden oktober-december er det samlede antal tvangsauktioner 364, hvilket er et fald på 5,7 pct. i forhold til den foregående periode juli-september, hvor der var 386 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  december 2023

11. januar 2024 - Nr. 8

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Medicin gav stort løft til produktionen i november

10. januar 2024

Industriens samlede produktionsindeks steg 9,9 pct. fra oktober til november, primært drevet af en kraftig stigning i medicinalindustrien, læs mere om dette nedenfor. Ses der bort fra denne branche, så faldt produktionen i industrien 0,5 pct. Produktionen svinger en del på månedsbasis, men set over perioden september-november steg den samlede industriproduktion med 1,0 pct. i forhold til de foregående tre måneder.  Ses der bort fra medicinalindustrien oplevede industrien en stigning i produktionen på 0,3 pct. i samme periode. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I forhold til november 2022 er produktionsindekset steget med 14,9 pct., men ses der bort fra medicinalindustrien, lå produktionen i november 9,2 pct. lavere end for et år siden.

Industriens produktion og omsætning  november 2023

10. januar 2024 - Nr. 7

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Stigning i inflationen, men fald i kerneinflationen

10. januar 2024

I december 2023 steg det samlede forbrugerprisindeks med 0,7 pct. i forhold til samme måned året før. I november var den tilsvarende stigning 0,6 pct. Den lidt højere inflation i december i forhold til sidste måned skyldes især prisændringer på elektricitet og brændstof. Varer er i gennemsnit faldet 2,7 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisfald på elektricitet. Tjenester er i gennemsnit steget 4,2 pct. det seneste år, hvilket hovedsageligt skyldes prisstigninger på husleje samt restaurant- og cafebesøg. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 2,6 pct. i december, hvilket er et fald fra 3,0 pct. måneden før. Det er bl.a. prisændringer på radio/TV-udstyr og nye biler, der trækker kerneinflationen ned i forhold til november.

Forbruger- og nettoprisindeks  december 2023

10. januar 2024 - Nr. 6

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Eksporten steg, mens importen faldt i november

9. januar 2024

I november steg den samlede eksport af varer og tjenester med 1,0 pct. til 164 mia. kr. Den samlede import faldt med 4,5 pct. til 137 mia. kr. Den samlede eksport er steget med 1,9 pct. henover de seneste tre måneder, mens importen er steget 3,8 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  november 2023

9. januar 2024 - Nr. 4

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Elbiler udgjorde 36 pct. af de nye biler i 2023

9. januar 2024

Elbilerne stod for 36 pct. af de nye biler i 2023 mod 21 pct. i 2022, mens plugin hybriderne stod for 10 pct. mod 17 pct. i 2022. Tilgangen af nye og importerede brugte elbiler i 2023 har øget bestanden med 78 pct. siden 2022, mens bestanden af plugin hybrider tilsvarende er øget med 17 pct. Bestanden af fossile biler er faldet med 3 pct. Antallet af elbiler ved årsskiftet er 200.100 mod 112.700 for et år siden, mens der er 123.000 plugin hybrider mod 105.000 ultimo 2022. De to typer udgør i alt 11,4 pct. af dagens bestand på 2,83 mio. personbiler mod 7,7 pct. for et år siden.

Nyregistrerede motorkøretøjer  december 2023

9. januar 2024 - Nr. 5

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Prisstigning på boligmarkedet

5. januar 2024

På landsplan er priserne på enfamiliehuse steget med 3,0 pct. fra andet til tredje kvartal 2023, når man ser på de sæsonkorrigerede tal. For ejerlejligheder var der tale om en prisstigning på 2,4 pct., mens priserne på sommerhuse steg med 1,0 pct., når der er korrigeret for sæsonudsving. Boligpriserne har samlet set været stigende i perioden 2012-2021, omend prisudviklingen på ejerlejligheder stagnerede i 2018-2019 og steg igen under COVID-19. I slutningen af 2022 faldt boligpriserne, men steg igen i 2023.

Ejendomssalg (kvt.)  3. kvt. 2023

5. januar 2024 - Nr. 3

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
2023 havde det højeste antal konkurser siden 2010

5. januar 2024

Med 3.078 konkurser i aktive virksomheder (ansatte og/eller en omsætning større end eller lig 1 mio. kr.) endte 2023 samlet på det højeste niveau siden 2010. Virksomhederne med momslån, der blev ydet ifm. COVID-19, udgjorde 984 eller 32 pct. af konkurserne i de aktive virksomheder i 2023 og 43 pct. i 2022. Det høje antal konkurser i 2022-2023 efter de relativt få i 2020-2021 skal derfor ses i lyset af støtteordningerne til erhvervslivet ifm. COVID-19 og disses ophør. Konkurserne i 2023 medførte tab af 14.800 fuldtidsjob, hvilket var det højeste antal siden 2011. Fordelingen af konkurserne i de aktive virksomheder på brancher og selskabsformer samt fordelingen af de tabte job i regionerne og den aktuelle udvikling er behandlet senere i artiklen.

Konkurser  december 2023

5. januar 2024 - Nr. 1

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Lille stigning i ledigheden i november

5. januar 2024

Fra oktober til november steg antallet af ledige med 300 til 85.400, hvorved ledighedsprocenten steg fra 2,8 til 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Stigningen i november skyldes en tilsvarende stigning i antallet af ikke-aktiverede ledige, mens antallet af aktiverede ledige forblev uændret. Den lille stigning kommer i modsætning til det lille fald i ledigheden på 500 for november, som blev offentliggjort via ledighedsindikatoren.

Arbejdsløsheden (md.)  november 2023

5. januar 2024 - Nr. 2

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Flere elbiler sænker det gnst. energiforbrug

22. december 2023

Det gennemsnitlige energiforbrug i liter/100 km for nye personbiler faldt fra 5,26 liter/100 km i første halvår 2018 til 2,65 liter/100 km i første halvår 2023 opgjort efter WLTP-normen. Det svarer til et fald på 49,7 pct. Udviklingen skyldes primært en stigende andel af elbiler og plugin hybrider, der har et meget lavere energiforbrug end de fossile biler. Deres andel er steget fra 1,8 pct. af tilgangen i første halvår 2018 til 41,6 pct. i 2023. Hertil kommer, at energiforbruget pr. ny benzinbil i perioden er faldet med 20,9 pct., mens de nye elbiler bruger 13,7 pct. mindre og plugin hybriderne 19,3 pct. mindre energi. Forbruget i 2023 på 2,65 liter/100 km svarer til en energieffektivitet på 37,8 km/liter.

Energieffektiviteten for nyregistrerede biler  2022 og 2023

22. december 2023 - Nr. 448

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. september 2024

Alle udgivelser i serien: Energieffektiviteten for nyregistrerede biler

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Målet for energieffektiviteten km/l er fastlagt i et EU-regelsæt, som også fastsætter standardiserede målinger, som alle nye personbiler skal gennemgå. Målet er et sammenvejet udtryk for brændstoffor-bruget for en fast kombination af kørselstyper og -længder (by- og landevejskørsel mv.) med bestemte hastigheder. Emissionsmålingerne er ligeledes EU-fastlagte..

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Opsparingen steg i tredje kvartal 2023

22. december 2023

I tredje kvartal 2023 sparede husholdningerne 6,4 pct. af deres disponible indkomst op, når der korrigeres for sæsonbevægelser. Dette er mere end i andet kvartal 2023, hvor opsparingsandelen var 6,0 pct. Sammenligner man med samme kvartal året før er opsparingen også steget, idet opsparingsandelen i tredje kvartal 2022 var på 3,9 pct.

Sektorfordelt nationalregnskab  3. kvt. 2023

22. december 2023 - Nr. 449

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Detailhandlen steg for fjerde måned i træk

22. december 2023

Ændret 30. april 2024 kl. 08:00

Tallene i denne artikel er ikke retvisende. I forbindelse med offentliggørelsen d. 30. april 2024 af tal for marts 2024 er der indarbejdet større datarettelser for perioden juli 2023-februar 2024. Rettelserne skyldes, at der i statistikken tidligere har indgået fejlbehæftede tal fra en større dansk detailvirksomhed. Læs mere i Nyt fra Danmarks Statistik 2024:121

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Det samlede detailomsætningsindeks steg i november med 1,0 pct. i forhold til oktober, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Det var fjerde måned i træk, at det samlede detailsalg steg, og stigningen i november gjaldt alle varegrupper. Salget af fødevarer og andre dagligvarer steg mest med 1,8 pct., mens salget af andre forbrugsvarer og beklædning mv. steg med hhv. 0,5 pct. og 0,1 pct. Samlet set var detailsalget i perioden september-november 4,9 pct. højere end i de foregående tre måneder juni-august.

Detailomsætningsindeks  november 2023

22. december 2023 - Nr. 447

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Fald i BNP på 0,7 pct. i tredje kvartal 2023

22. december 2023

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 0,7 pct. i tredje kvartal 2023, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Kvartalsvæksten er hermed revideret ned med 0,6 procentpoint i forhold til den første offentliggørelse. Revisionen kommer især som følge af indarbejdelse af opdaterede kilder om Firmaernes køb og salg og offentligt kvartalsregnskab.  Nedgangen i tredje kvartal skyldes primært tilbagegang i industrien, hvor det især var medicinalindustrien, der bidrog til nedgangen. Omvendt havde søtransporten en betydelig positiv effekt på BNP-væksten. Beskæftigelsen og præsterede timer steg begge med 0,3 pct. i tredje kvartal, hvilket er uændret i forhold til den første offentliggørelse. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet og revisioner siden seneste offentliggørelse under Særlige forhold.

Nationalregnskab  3. kvt. 2023 revideret

22. december 2023 - Nr. 446

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Stort set uændret antal lønmodtagere i oktober

21. december 2023

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse var i oktober på 3.003.200 personer, hvilket er 1.300 flere end måneden før. I sektoren offentlig forvaltning og service var der 700 flere lønmodtagere i oktober i forhold til september. I virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var der 600 flere lønmodtagere sammenlignet med måneden før. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  oktober 2023

21. december 2023 - Nr. 443

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Uændret offentlig beskæftigelse i tredje kvartal

21. december 2023

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service var stort set uændret i tredje kvartal 2023 i forhold til kvartalet før, når der er taget højde for sæsonmønstre og omregnet til fuldtidsbeskæftigede.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  3. kvt. 2023

21. december 2023 - Nr. 444

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Offentligt overskud på 21,3 mia. kr. i 3. kvt. 2023

21. december 2023

I tredje kvartal 2023 var der et overskud på de offentlige finanser på 21,3 mia. kr., hvilket er 3,3 mia. kr. lavere end i andet kvartal 2023. De offentlige udgifter var samlet set på 316,3 mia. kr. i tredje kvartal. De største udgiftsposter var indkomstoverførsler til husholdningerne med 99,0 mia. kr. og aflønning af ansatte med 97,7 mia. kr. De offentlige indtægter udgjorde 337,6 mia. kr. i tredje kvartal. Indtægterne fra de personlige indkomstskatter og pensionsafkastskatten er ved denne offentliggørelse baseret på Økonomiministeriets seneste Økonomisk Redegørelse.

Offentligt kvartalsregnskab  3. kvt. 2023

21. december 2023 - Nr. 441

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Flere virksomheder forventer faldende salgspriser

21. december 2023

Væksten i forbrugerpriserne er faldet markant siden toppen sidste år, og når man spørger virksomhederne om deres forventninger til deres salgspriser de kommende tre måneder, peger pilen generelt også nedad. Detailhandlen startede året med en klar overvægt af virksomheder, der forventede stigende priser, men det billede er vendt efter sommeren. For industrien har tendensen været den samme med forventninger om stigende priser i starten af året, mens der her i december er tiltagende forventninger om faldende salgspriser.

Konjunkturbarometer for erhvervene  december 2023

21. december 2023 - Nr. 442

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
2,6 mio. tilskuere til scenekunst i 2022/2023

21. december 2023

I sæsonen 2022/2023 overværede 2,6 mio. tilskuere scenekunst i Danmark. Det var en lille stigning på 3 pct. sammenlignet med 2021/2022-sæsonen. Der var 1,9 mio. tilskuere til teatrenes egne produktioner på egen scene, 76.000 tilskuere til udenlandsk gæstespil og 626.000 tilskuere til turnéforestillinger. Selvom tilskuertallet i 2022/2023 er højere end i de seneste tre sæsoner, er det ikke helt på niveau med 2018/2019.

Scenekunst  2022/2023

21. december 2023 - Nr. 445

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Scenekunst

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra statistikken Scenekunst. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra indberetninger fra 267 aktive og 70 inaktive statsstøttede og ikke-statsstøttede teatre i referenceperioden. Dataindsamlingen pågik mellem oktober 2025 og januar 2026.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Scenekunst

Del sidens indhold
Danmark havde det højeste prisniveau i EU i 2022

20. december 2023

Med et prisniveau på 49 pct. over EU gennemsnittet havde Danmark langt de højeste forbrugerpriser i EU i 2022. Kun EFTA-landene Schweiz og Island havde endnu højere forbrugerpriser og lå på hhv. 75 og 62 pct. over EU-gennemsnittet. Norge som er det tredje EFTA-land lå på 43 pct. over EU-gennemsnittet, hvilket er under det danske prisniveau. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU i 2022 fandtes i Irland, der lå 42 pct. over EU-gennemsnittet, efterfulgt af Luxembourg, Finland og Sverige, som alle lå mellem 37 og 22 pct. over EU-gennemsnittet. De laveste forbrugerpriser var observeret i Bulgarien, Rumænien og Polen, der alle lå på 60 pct. af EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats prissammenligningsundersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2022

20. december 2023 - Nr. 440

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2024

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Forbrugertilliden faldt i december

20. december 2023

Forbrugertillidsindikatoren er i december minus 13,0 og er dermed faldet i forhold til november, hvor den var minus 10,3. Året 2023 slutter hermed med et årsgennemsnit på minus 15,6. Til sammenligning blev der i 2022 sat rekord med det laveste årsgennemsnit, på minus 22,2. Forværringen i forbrugertilliden for december skyldes fald i fire ud af de fem indikatorer, som forbrugertilliden beregnes på. Undtagelsen er indikatoren, der belyser købelysten for varige goder, der er steget lidt i forhold til november. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2023

20. december 2023 - Nr. 439

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Staten øger sin andel af hugsten af træ

20. december 2023

Hugsten af træ i de danske skove er i 2022 steget markant, denne gang med 12 pct. sammenlignet med 2021. Også i 2021 steg hugsten kraftigt, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:385. For statsskove er stigningen særligt markant, nemlig 31 pct. Træ til energi og brænde er steget med 13 pct., men der er også fremgang for gavntræ med 11 pct. Fremgangen for det danske skovbrug skyldes givetvis gunstige priser, se mere hos Dansk Skovforening.

Hugsten i skove og plantager  2022

20. december 2023 - Nr. 437

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2024

Alle udgivelser i serien: Hugsten i skove og plantager

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Næsten alle skove på 50 ha og derover indgår i tællingen, mens der for mindre skove er tale om en beregning. Hugst er den mængde træ, der i kalenderåret er taget ud af skoven og klargjort til levering. Hugsten er for alle træarter omregnet til kubikmeter fastmasse, som er træindholdet i én rummeter nåletræ uden luft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Hugsten i skove og plantager

Del sidens indhold