oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Byggeomkostningerne er stort set uændrede

8. marts 2021

Med en stigning på kun 0,1 pct. er de samlede omkostninger ved at bygge en bolig stort set uændrede i fjerde kvartal 2020, når man sammenligner med kvartalet før. Stigningen i de samlede byggeomkostninger er drevet af en stigning i arbejdsomkostningerne på 0,8 pct., mens omkostningerne til materialer trak de samlede omkostninger i den modsatte retning med et lille fald på 0,1 pct. Den samme modsatrettede tendens ses også for omkostningerne ved opførelsen af hhv. enfamiliehuse og etagebyggeri. Her er omkostningerne til materialer faldet med 0,2 pct. for begge typer byggeri, mens arbejdsomkostningerne for enfamiliehuse steg med 0,9 pct., og etagebyggeri steg med 0,7 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  4. kvt. 2020

8. marts 2021 - Nr. 76

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Industriens produktion startede året med at stige

8. marts 2021

Industriens samlede produktionsindeks steg med 2,0 pct. i januar 2021. Produktionen svinger meget på månedsbasis, men set over perioden november 2020 - januar 2021, så steg produktionen med 5,0 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  januar 2021

8. marts 2021 - Nr. 75

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. april 2021

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Lidt færre konkurser i aktive virksomheder

5. marts 2021

Der var 212 erklærede/kundgjorte konkurser i februar blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 7,2 pct. færre end i januar. Konkurserne medførte 773 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 4,6 pct. færre end i januar. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden december-februar var 14,9 pct. højere end september-november, mens jobtabet var 3,6 pct. lavere. Det totale antal konkurser i januar og februar er ekstraordinært højt og kraftigt præget af en forskydning i tvangsopløsningerne fra august til oktober sidste år. Forholdet gør sig især gældende for konkurserne i nulvirksomhederne, mens konkurserne i de aktive virksomheder kun er påvirket i mindre omfang. Udviklingen i og omfanget af tvangsopløsninger er behandlet nærmere nedenfor.

Konkurser  februar 2021

5. marts 2021 - Nr. 74

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2021

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Ledigheden steg for første gang i otte måneder

4. marts 2021

Fra december til januar steg ledigheden med 1.300 til 126.700. Det er første måned med stigende ledighed siden maj. Stigningen skyldes flere ikke-aktiverede ledige, både dagpengemodtagere og kontanthjælpsmodtagere, der tilsammen steg med 3.400. Samtidig faldt antallet af aktiverede ledige i januar med 2.100, hvilket skal ses i lyset af de delvist nedlukkede jobcentre i forbindelse med nedlukningen i december. Dette ligner udviklingen under den første nedlukning i foråret, hvor antallet af aktiverede ledige blev mere end halveret.

Arbejdsløsheden (md.)  januar 2021

4. marts 2021 - Nr. 71

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Fortsat få tvangsauktioner i februar

4. marts 2021

Med 148 tvangsauktioner i februar er antallet af tvangsauktioner stort set uændret i forhold til de 147 tvangsauktioner, der var i måneden før, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed fortsætter det lave niveau af tvangsauktioner, som man har set siden slutningen af 2020. Ser man på de to seneste tremånedersperioder, lå det samlede antal tvangsauktioner i månederne december 2020 til februar 2021 på 470 mod 461 tvangsauktioner i perioden september til november 2020.

Tvangsauktioner  februar 2021

4. marts 2021 - Nr. 73

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. april 2021

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Drastisk fald i flypassagerer i 2020 pga. COVID-19

4. marts 2021

Den globale COVID-19-pandemi betød et katastrofalt år for luftfarten i 2020. Antallet af afrejsende flypassagerer fra de danske lufthavne faldt 75 pct. på grund af rejserestriktionerne i forbindelse med COVID-19-pandemien. Antallet af afrejsende passagerer var 4,6 mio. i 2020, mens der i 2019 var 18,2 mio. Året startede ud på niveau med 2019, men med indførelsen af restriktionerne fra marts faldt passagertallet i april og maj til under 2 pct. af normaltrafikken. Trods en stigning over sommeren kom passagertallet på det højeste i august kun lige over 20 pct. af tilsvarende måned i 2019.

Luftfart (år)  2020

4. marts 2021 - Nr. 72

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Luftfart (år)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Chartertrafik dækker erhvervsmæssig ikke-regelmæssig offentlig lufttrafik og er altså ikke sammenfaldende med charter- eller pakkerejser, selv om de kan foregå med chartrede fly. Statistikken er baseret på data, som lufthavnene har indberettet til Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen på månedsbasis.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Luftfart
Stor stigning i provenuet fra selskabsskatten

2. marts 2021

Provenuet fra selskabsskatten steg 11,3 mia. kr. fra 2018 til 2019, så den i alt udgjorde 72,7 mia. kr. Det svarer til en stigning på 18 pct. i forhold til 2018. Stigningen skal ses i sammenhæng med en stigning i selskabernes skattepligtige indkomst på 51,6 mia. kr., svarende til 17 pct. De skattepligtige indkomster, der stort set svarer til selskabernes overskud før skat, udgjorde i alt 349,3 mia. kr. i 2019. Aktieselskaber står for 57 pct. af det samlede provenu fra selskabsskatten.

Selskabsbeskatning  i indkomståret 2019

2. marts 2021 - Nr. 69

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Selskabsbeskatning

Kontakt

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Selskabsskatter
Familierne brugte 24,2 mia. kr. på nye biler i 2020

2. marts 2021

Der var desværre en fejl i beregningen af forbrugerprisen særligt på elbiler, som har medført, at tallene i denne NYT ikke er retvisende. Der henvises til den seneste NYT i serien og til www.statiskstikbanken.dk/bil50 for opdaterede tal for hele perioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Familierne i Rudersdal, Allerød og Hørsholm Kommuner investerede flest penge i nye biler i 2020. I gennemsnit brugte de mere end 14.000 kr. pr. familie. Landsgennemsnittet var knap 8.000 kr. pr. familie. Det totale private forbrug i 2020 var 24,2 mia. kr., hvilket stort set er på niveau med 2018 og 2019. Bilforbruget i de 20 kommuner med det højeste gennemsnitlige forbrug - 10.000 kr. eller derover - udgjorde samlet set 18 pct. af det totale forbrug, men det er kun 12 pct. af familierne, der bor der. Bilforbruget i de 16 kommuner med laveste gennemsnitlige forbrug - 7.000 kr. eller mindre - udgjorde omvendt 19 pct. af det totale forbrug, mens 29 pct. af familierne bor der.

Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)  2020 værdien af nyregistrerede personbiler

2. marts 2021 - Nr. 70

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Beløbene viser den samlede sum, som ejerne har betalt for deres nye biler inklusive moms og afgifter mv. Leasingbiler indgår ikke i opgørelsen, da leasingtagerens/brugerens udgift i princippet er en lejeudgift og ikke en investering.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra
Mindre frivilligt arbejde i fjerde kvartal 2020

1. marts 2021

De seneste tal i Kulturvaneundersøgelsen viser, at 30 pct. af befolkningen 16 år og derover udførte gratis arbejde som frivillig, fx i en idrætsforening, i lokalsamfundet eller på socialområdet. Antallet af frivillige i fjerde kvartal 2020 var lavere sammenlignet med samme periode i 2019. Det kan forklares med COVID-19 krisen og nedlukningerne af samfundet. Der ses generelt et dyk for alle aldersgrupper. Mest markant blandt borgere fra 65-74 år og borgere 75 år og derover med et fald på hhv. 9 og 7 procentpoint. Den laveste nedgang var blandt 25-34-årige med et fald på 2 procentpoint fra fjerde kvartal 2019 til fjerde kvartal 2020.

Kulturvaner  4. kvt. 2020 frivillighed

1. marts 2021 - Nr. 67

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Industriens omsætning faldt i 2020

1. marts 2021

I 2020 faldt omsætningen i industrien inkl. råstofindvinding til 848 mia. kr., hvilket er et fald på 25 mia. kr. eller 2,8 pct. i forhold til 2019. Dette sker til dels pga. et fald på 12 mia. kr. i råstofindvinding, svarende til 43,4 pct. i forhold til 2019. Den samlede omsætning omfatter salg af egne varer og handelsvarer (dvs. varer fremstillet af andre) samt opstillings-, reparations- og lønarbejde for andre mv. Industriens omsætning ekskl. råstofindvinding er faldet med 13 mia. kr. til 833 mia. kr. i 2020 svarende til en nedgang på 1,5 pct. i forhold til 2019.

Industriens salg af varer (år)  2020

1. marts 2021 - Nr. 68

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Industriens salg af varer (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Morten Skovrider Kollerup, tlf. 24 52 61 68

Statistik­dokumentation

Industriens salg af varer (kvt.)

Del sidens indhold
Boligpriserne steg i 2020

26. februar 2021

På trods af, at der har været økonomisk tilbagegang i Danmark i 2020 grundet COVID-19, steg boligpriserne på landsplan. Sommerhuse var den boligtype, der steg mest i pris. Fra 2019 til 2020 blev et sommerhus i gennemsnit 8,2 pct. dyrere. Ejerlejligheder steg med 5,7 pct. og enfamiliehuse med 4,2 pct. Både priserne på ejerlejligheder og enfamiliehuse har i nogle år ligget over det høje niveau i 2006 og 2007, mens priserne på sommerhuse først nu er tilbage på 2006-niveauet.

Ejendomssalg (md.)  december 2020

26. februar 2021 - Nr. 64

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Uændret inflation i Danmark - stor stigning i EU

26. februar 2021

Inflationen i Danmark var uændret med 0,4 pct. i januar 2021 ligesom i december 2020. I samme periode steg inflationen i EU til 1,2 pct. fra 0,3 pct., og i euroområdet kom inflationen op på 0,9 pct. fra minus 0,3 pct. måneden før. Den markant højere inflation i EU og euroområdet i januar i forhold til måneden før, skyldes bl.a. prisændringer på tøj, brændstof og elektricitet. Disse tre varegrupper har isoleret set også bidraget til en højere inflation i Danmark, men samtidigt har bl.a. prisændringer på fjernvarme og charterrejser trukket ned i den danske inflation. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) steg til 1,2 pct. i januar 2021 fra 1,0 pct. i december 2020. Kerneinflationen steg i EU til 1,7 pct. fra 1,0 pct., og i euroområdet steg kerneinflationen til 1,4 pct. fra 0,4 pct. Stigningerne i kerneinflation for Danmark og EU skyldes i høj grad prisændringer på tøj. Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  januar 2021

26. februar 2021 - Nr. 66

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2021

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Moderat BNP-vækst i fjerde kvartal

26. februar 2021

Ændret 05. marts 2021 kl. 08:00

Der er konstateret en fejl i de offentlige kollektive forbrugsudgifter for tredje kvartal 2020. Fejlen har ikke effekt på BNP. Rettelsen af tredje kvartal betyder også, at væksten i det offentlige forbrug i fjerde kvartal er ændret fra 6,8. pct. til 5,9 pct. og for året 2020 fra -0,4 pct. til -0,1 pct. I tabellen er tal for offentlige forbrugsudgifter, bruttoinvesteringer, lagerforøgelser mv. samt indenlandsk anvendelse revideret. Reviderede tal er markeret med rød."

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,6 pct. i fjerde kvartal 2020, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser den første beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for fjerde kvartal. Kvartalsvæksten svarer til væksten i BNP-indikatoren. Et tidligt skøn for BNP-væksten for hele året 2020 giver et fald på 3,3 pct. De reviderede tal i denne offentliggørelse viser en lidt mindre nedgang under krisen i første og andet kvartal. Derfor er faldet i BNP for hele året mindre end ved offentliggørelsen af BNP-indikatoren. Beskæftigelsen steg med 0,4 pct. i fjerde kvartal, men faldt med 0,7 pct. for hele året 2020. Opgørelsen af nationalregnskabet er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien.

Nationalregnskab  4. kvt. 2020 og året 2020

26. februar 2021 - Nr. 63

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Lønnen steg igen mest i kommuner og regioner

26. februar 2021

For fjerde kvartal i træk havde ansatte i kommuner og regioner den største årlige lønstigning blandt sektorerne. Stigningen var på 2,9 pct. for regionerne og 2,6 pct. for kommunerne i fjerde kvartal 2020 sammenlignet med fjerde kvartal 2019. I virksomheder og organisationer (den private sektor) steg timelønnen på årsbasis 2,4 pct. i samme periode, mens den i staten steg 1,0 pct. Dog er der en aftagende lønudvikling i de offentlige sektorer sammenlignet med forrige kvartal, hvorimod der er en tiltagende lønudvikling i virksomheder og organisationer i samme periode. De ekstraordinære arbejdsmarkedsforhold som følge af COVID-19 betyder fortsat, at denne statistik er behæftet med større usikkerhed end normalt. Se afsnittet om Særlige forhold.

Lønindeks  4. kvt. 2020

26. februar 2021 - Nr. 65

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Fortsat dyk i detailhandlens forventninger i februar

25. februar 2021

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen falder fortsat. I februar er nettotallet på minus 11, i januar var det på minus 1 og i december på plus 10. Den fortsatte nedlukning af butikker spiller formodentlig ind. De øvrige erhverv, industri, serviceerhverv samt bygge og anlæg falder hver med et procentpoint, hvilket er at betragte som stort set uændret. Tillidsindikatorerne for erhvervene og for den samlede økonomi falder følgelig også. Det supplerende spørgsmål omkring COVID-19 og risiko for afvikling af virksomheden viser mest negativ vurdering i detailhandlen, hvor 4 pct. ser nogen eller meget stor risiko for at måtte afvikle.

Konjunkturbarometer for erhvervene  februar 2021

25. februar 2021 - Nr. 61

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Den samlede fertilitet faldt for fjerde år i træk

25. februar 2021

Den samlede fertilitet (15-49 år) faldt i 2020 til 1,67 levendefødte pr. kvinde. Det er et fald for fjerde år i træk, og dermed er fertiliteten på niveau med 2013. Fertilitet opgøres også fordelt på kvindernes herkomst, og her ses det største fald blandt indvandrerkvinder fra vestlige lande, hvor deres samlede fertilitet faldt fra 1,43 i 2019 til 1,34 i 2020. Den samlede fertilitet angiver antallet af levendefødte, som en kvinde vil få, hvis hun i løbet af sin fertile periode (15-49 år) føder, som kvinderne i de enkelte aldersgrupper fødte i det pågældende år.

Fertilitet  2020

25. februar 2021 - Nr. 62

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Fertilitet

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregningerne af fertilitet er udtræk fra det Centrale Personregister (CPR) om levendefødte og befolkning.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Detailsalget dykker markant i januar

24. februar 2021

Detailsalget faldt med 5,0 pct. fra december 2020 til januar 2021, når man korrigerer for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Det ser således ud til, at de restriktioner, som blev indført i december, har medført yderligere negative konsekvenser for detailhandlen. Faldet betyder, at detailsalget er tilbage på samme niveau, som under den første nedlukning i foråret 2020. Det faldende detailsalg i de seneste tre måneder betyder endvidere, at det samlede detailsalg for perioden november 2020 til januar 2021 er 5,0 pct. lavere end i perioden august-oktober 2020. Den seneste udgivelse af forbrugerforventningerne viser dog stigende købelyst, på trods af at de overordnede forbrugerforventninger er faldet, se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:51.

Detailomsætningsindeks  januar 2021

24. februar 2021 - Nr. 58

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Transportsektoren løftede salget i fjerde kvartal

24. februar 2021

Firmaernes salg steg 2,2 pct. eller 7,2 mia. kr. fra november til december 2020, når salget er korrigeret for sæsonudvikling og effekten af handelsdage. Fra tredje kvartal til fjerde kvartal 2020 steg salget 1,9 pct. Denne udvikling var båret af handel med biler og motorcykler samt transport. Udviklingen i salg af biler og motorcykler steg 6,7 pct., mens salget inden for transport viste en fremgang på 6,9 pct. over kvartalet. Stigningen i bilsalget er til dels påvirket af en afgiftsændring, der er beskrevet i Nyt fra Danmarks Statistik 2021:60, Nyregistrerede personbiler, December 2020. Denne opgørelse af Firmaernes køb og salg for december 2020, var planlagt til offentliggørelse 12. februar, men blev udskudt på grund af et mindre datagrundlag end normalt. Læs mere om dette under figuren.

Firmaernes køb og salg  december 2020

24. februar 2021 - Nr. 60

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Tredobling i biblioteksudlån op til nedlukningen

24. februar 2021

I dagene op til nedlukningen 9. december oplevede folkebibliotekerne en tredobling i antallet af udlån. Der blev tirsdag 8. december udlånt 220.000 materialer, hvor der på en gennemsnitlig tirsdag i fjerde kvartal blev lånt 70.000 materialer. Dette er det højeste antal udlån foretaget på én dag i hele 2020, hvormed antallet af udlån overgår niveauet op til den første nedlukning i marts, genåbning af folkebibliotekerne i maj og perioden op til sommerferien. Det tyder på, at befolkningen har været opmærksomme på at skaffe læsematerialer til hele nedlukningensperioden og særligt op til juleferien.

Individbaserede biblioteksudlån kvt.  4. kvt. 2020

24. februar 2021 - Nr. 59

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Individbaserede biblioteksudlån kvt.

Kontakt

Maria Pedersen, tlf. 

Statistik­dokumentation

Biblioteker

Del sidens indhold
Tre ud af ti ledige er økonomisk sårbare

23. februar 2021

Af personer, der definerede sig selv som ledige i Levevilkårsundersøgelsen i 2020, var 29 pct. økonomisk sårbare (pdf) - en indikator der indgår i FN's bæredygtighedsmål om fattigdomsreduktion. Færrest økonomisk sårbare fandtes blandt de beskæftigede og folkepensionister. Her var andelen 4 pct. for begge grupper. Blandt studerende var 12 pct. økonomisk sårbare. Betragtes gruppen af personer uden for arbejdsmarkedet i øvrigt, heriblandt førtidspensionister, var andelen 25 pct. Levevilkårsundersøgelsen tegner et billede af folks egen oplevelse af deres økonomiske situation og eventuelle afsavn i hverdagen.

Levevilkårsundersøgelsen  2020

23. februar 2021 - Nr. 56

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. april 2021

Alle udgivelser i serien: Levevilkårsundersøgelsen

Kontakt

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Kun én af husstandens voksne er blevet interviewet, men på spørgsmål, der om¬handler husstanden, antages det, at svarene dækker alle husstandsmedlemmer inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgel¬sen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU¿s medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)
Andelen af økologiske æg fordoblet på ti år

23. februar 2021

Andelen af økologiske æg udgjorde 30 pct. i 2020 mod 15 pct. for ti år siden. For økologisk mælk udgjorde andelen 13 pct. i 2020 mod 10 pct. tilbage i 2010. I 2019 udgjorde økologisk mælk, ost og æg 25 pct. af detailomsætningen af økologiske fødevarer i Danmark, se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:168, Detailomsætningen af økologiske fødevarer 2019.

Animalsk produktion (kvt.)  4. kvt. 2020

23. februar 2021 - Nr. 57

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Lønmodtagerbeskæftigelsen faldt i december

22. februar 2021

I december faldt antallet af lønmodtagere efter seks måneder med stigende beskæftigelse. Efter sæsonkorrektion var der 3.000 færre lønmodtagere i december, svarende til et fald på 0,1 pct. sammenlignet med november. Faldet i lønmodtagerbeskæftigelsen skal ses i sammenhæng med, at myndighederne i december iværksatte nye betydelige nedlukninger af samfundets aktiviteter for at bremse udbredelsen af COVID-19, se afsnittet Særlige forhold. Lønmodtagerbeskæftigelsen var i december 25.900 personer lavere end i februar, umiddelbart før den første store nedlukning. Det svarer til, at der var 0,9 pct. færre lønmodtagere i december, end der var i februar.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  december 2020

22. februar 2021 - Nr. 55

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Industriens produktivitetsvækst også høj i 2019

19. februar 2021

Industriens arbejdsproduktivitet steg i perioden 2001-2019 med gennemsnitligt 3,5 pct. pr. år, hvilket er højt i forhold til en række andre nordeuropæiske lande. Sveriges industri havde den næsthøjeste produktivitetsstigning, med 2,8 pct. om året, mens den tyske industris produktivitet, med en stigning på gennemsnitligt 1,7 pct. om året, oplevede den laveste stigning blandt den udvalgte gruppe af lande. I den seneste konjunkturperiode (2012-2019) steg dansk industris produktivitet med 3,8 pct. pr. år, hvilket er over dobbelt så meget som i Finland, der opnåede den næsthøjeste stigning med 1,7 pct., blandt de udvalgte lande.

Produktivitetsudviklingen  2019

19. februar 2021 - Nr. 54

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Produktivitetsudviklingen

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Beregningerne er baseret på nationalregnskabets tal. Denne opgørelse er foretaget med udgangspunkt i Nationalregnskab (år) 2021-2024 juni-version (Nyt fra Danmarks Statistik 2025:203 fra 30. juni 2025). Danmarks Statistik har tidligere offentliggjort en kvalitetsvurdering, som beskriver usikkerheden og kvalite­ten af produktivitetstallene på forskellige brancher.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Forbrugertilliden falder lidt

18. februar 2021

Forbrugertilliden for februar måned ligger på minus 5,2, og er dermed faldet lidt i forhold til januar måned, hvor den lå på minus 4,1. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er på minus 5,7. Det lille fald i forbrugertilliden skyldes forbrugernes vurdering af Danmarks nuværende økonomiske situation, samt deres forventninger til Danmarks økonomiske situation om et år. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  februar 2021

18. februar 2021 - Nr. 51

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Hjemmearbejde fordoblet i 2020

18. februar 2021

I 2020 arbejdede 17 pct. hjemme regelmæssigt. Det er mere end en fordobling fra året før og den højeste andel af regelmæssigt hjemmearbejde, der nogensinde er opgjort i Danmarks Statistiks interviewbaserede arbejdskraftundersøgelse. Rekorden skal ses i lyset af nedlukningen, som følge af COVID-19 pandemien. I 2019 var der til sammenligning kun 8 pct., som angav, at de regelmæssigt arbejdede hjemme, mens det i 2018 ligeledes var 8 pct. Det var navnlig samtidig med nedlukningen i andet kvartal 2020, hvor andelen af regelmæssigt hjemmearbejdende eksploderede og nåede 26 pct. Inkluderer man også de, der kun af og til arbejdede hjemme, så var den samlede andel af hjemmearbejdende i andet kvartal 2020 40 pct.

Arbejdskraftundersøgelsen (år)  2020

18. februar 2021 - Nr. 53

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (år)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Under-søgelsen er sammenlignelig med tilsvarende undersøgelser fra andre EU-lande offentliggjort af Eurostat. Resultater herfra ses på www.dst.dk/aku-eurostat.
Forskellen mellem arbejdskraftundersøgelsens ledighed (AKU-ledighed) og den registerbaserede ledigheds-statistik præsenteres kort i en video og beskrives desuden udførligt på www.dst.dk/ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Fald i indbrud i det meste af Danmark

18. februar 2021

Langt de flest kommuner har i 2020 oplevet et fald i antal indbrud i private hjem. Der blev i 2020 anmeldt 17.529 indbrud i beboelser på landsplan. Det er et fald på 29 pct. i forhold til 2019. Beboelser omfatter villaer, lejligheder, værelser og landejendomme. Blandt de kommuner med størst fald er Sønderborg, Hjørring og Lolland med hhv. 66, 64 og 53 pct. færre indbrud. Herning, Rødovre og Hvidovre er blandt de kommuner, hvor antallet af indbrud er steget mest med hhv. 11, 25 og 30 pct.

Kriminalitet (år)  2020

18. februar 2021 - Nr. 52

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (år)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold
Stigning i antallet af selvstændige uden ansatte

17. februar 2021

Antallet af selvstændige var 9.000 højere i fjerde kvartal 2020 end i samme kvartal året før. Stigningen er sket over en 1-årsperiode, hvor arbejdsmarkedet har været påvirket af COVID-19, med et faldende antal lønmodtagere til følge. Stigningen i antallet af selvstændige er udelukkende sket for solo-selvstændige, der er steget med 12.000, mens antallet af selvstændige med ansatte er faldet med 3.000 personer. Det viser opgørelserne på baggrund af Danmarks Statistiks interviewbaserede arbejdskraftundersøgelse.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  4. kvt. 2020

17. februar 2021 - Nr. 49

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Middellevetiden er steget

17. februar 2021

Middellevetiden udvikler sig fortsat positivt og er nu 79,5 år for mænd og 83,6 år for kvinder. Det svarer til en stigning på 0,2 år for mænd og 0,4 år for kvinder siden sidste år. COVID-19-pandemien, der ramte Danmark i foråret 2020, har dermed ikke påvirket dødeligheden i et omfang, der gør, at udviklingen afviger fra den generelle tendens siden starten af 1990'erne, hvor middellevetiden er steget næsten hvert eneste år.

Middellevetid  2019/2020

17. februar 2021 - Nr. 50

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Middellevetid

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregninger af middellevetid er udtræk fra det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Aftagende fald for året og stigninger for måneden

15. februar 2021

Det samlede producentprisindeks for varer er i januar 2021 faldet med 1,0 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet i producentprisindekset er 1,0 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset faldt med 2,0 pct. Udviklingen er drevet af fald i industri på 3,0 pct. og råstofindvinding på 23,4 pct., mens en stigning på 43,5 pct. for energiforsyning trækker indekset markant op. Importprisindeks for varer er for samme periode faldet med 1,0 pct. Faldet er 1,5 pct. mindre end sidste måned, hvor indekset faldt med 2,5 pct. Udviklingen i importprisindekset er primært drevet af fald i industri på 1,2 pct., der udgør den største del (ca. 96 pct.) af indekset.

Producent- og importprisindeks for varer  januar 2021

15. februar 2021 - Nr. 48

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Moderat BNP vækst i fjerde kvartal

15. februar 2021

BNP-indikatoren peger på en stigning i det sæsonkorrigerede reale BNP på 0,6 pct. i fjerde kvartal 2020 sammenlignet med tredje kvartal. Væksten trækkes især op af en fremgang i industriens produktion. Det skal sammenholdes med, at dansk økonomi igen blev ramt af en delvis nedlukning i december. Beskæftigelsesindikatoren peger på en stigning i beskæftigelsen på 0,3 pct. i fjerde kvartal. Usikkerheden på BNP-indikatoren er større end sædvanlig bl.a. som følge af en udsættelse af Firmaernes køb og salg for december 2020. Se mere nedenfor og under Særlige forhold.

BNP-indikator  4. kvt. 2020

15. februar 2021 - Nr. 47

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. maj 2021

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Skilsmisser i 2020 på niveau med tidligere år

12. februar 2021

Antallet af skilsmisser i 2020 er på niveau med det gennemsnitlige antal skilsmisser over de ti foregående år. Det ser dermed ikke ud til, at COVID-19-pandemien har påvirket skilsmissetendensen i 2020. I 2020 var der 15.700 skilsmisser, hvilket er 49 pct. flere end i 2019, men 1 pct. færre end gennemsnittet for de seneste ti år. Antallet af skilsmisser i 2019 var dog markant lavere end det har været gennem de seneste 50 år, hvorfor det giver et bedre billede af udviklingen i 2020 at sammenligne antallet af skilsmisser i 2020 med gennemsnittet af de ti foregående år (2010-2019).

Vielser og skilsmisser  2020

12. februar 2021 - Nr. 44

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Vielser og skilsmisser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Statistikken om vielser og skilsmisser baseres på oplysninger i det Centrale Personregister (CPR), der indeholder oplysninger om civilstandsændringer, som folkeregistrene har indberettet til CPR. Statistikken over vielser og skilsmisser omfatter kun de par, hvoraf mindst én af parterne har bopæl i Danmark. I vielser hvor den ene part er uoplyst, fordi vedkommende ikke har haft bopæl i Danmark, er det ikke muligt at afgøre personens køn. I disse tilfælde vil vielsen blive opgjort som en vielse med par af forskelligt køn, og antallet af vielser med par af samme køn kan derfor være undervurderet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Prisen på byg falder, mens prisen på hvede stiger

12. februar 2021

Prisen på byg - den ene halvdel af kapitelstaksterne - er i 2020 faldet med 7 pct. i forhold til 2019, mens prisen på hvede derimod er steget med 5 pct. Det er meget usædvanligt, da de to kornarter plejer at stige og falde i pris sammen. Kapitelstaksten er den gennemsnitlige pris for perioden september til december.

Kapitelstakster  2020

12. februar 2021 - Nr. 46

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Kapitelstakster

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Kapitelstaksten udtrykker de gennemsnitlige salgspriser, som landmændene har opnået ved salg til kornhandlere af hhv. byg og hvede i perioden fra høstens begyndelse til udgangen af december i høståret. Kapitelstaksten er beregnet på grundlag af indberetninger fra erhvervsdrivende, der handler med korn. Opgørelsen følger faktureringen og ikke et eventuelt tidligere kontrakttidspunkt. Tællingen for 2024 omfatter 15 indberetninger med en samlet kornhandel på 698.000 tons byg og 783.000 tons hvede. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen Kapitelstakster for hvede og byg og på emnesiden Økonomi for landbrug og gartneri.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kapitelstakster for hvede og byg

Del sidens indhold
Knap halvdelen af alle 20-79-årige indgår i ægtepar

12. februar 2021

Blandt de 4.160.752 personer, der var mellem 20 og 79 år 1. januar 2021, er godt en tredjedel (36 pct.) enlige, mens under halvdelen (47 pct.) indgår i familietypen ægtepar. De resterende 17 pct. indgår i et par, hvor de ikke er gift med partneren. Disse andele er forskellige henover aldersgrupperne, og især blandt de yngste indgår en relativt lille andel i et ægtepar, nemlig 9 pct. Allerede blandt de 30-39-årige er denne andel steget til 41 pct.

Husstande og familier  1. januar 2021

12. februar 2021 - Nr. 45

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Husstande og familier

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Husstands- og familiestatistikkens grundlag er materiale fra det Centrale Personregister om alle personer, der 1. januar er tilmeldt registret med adresse i Danmark. I denne opgørelse er udeladt husstande med en ikke-fysisk adresse. For de fleste personer over 60 år har vi ikke oplysninger om deres forældre, dvs. at vi ikke kan afgøre, om de bor med dem. 
Familier i befolkningsstatistikken er tilmeldt samme folkeregisteradresse og defineres ud fra de voksne på adressen. Ikke-hjemmeboende børn tæller dog også som deres egen familie. Er der kun en voksen på adressen udgør han/hun sin egen familie. Er der to voksne, der er gift/registreret partner eller har fælles barn er man en parfamilie. Hvis der kun er en mand og en kvinde på adressen, og der er mindre end 15 års aldersforskel og de ikke er søskende bliver de i statistikken til et samboende par. Er der mere end to voksne på adressen, er der pr. definition mindst to familier i husstanden. I husstande med mere end to voksne, dannes kun samboende par, hvis de øvrige voksne i husstanden indgår i gifte par, registrerede par eller par med fælles barn. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Lidt flere døde og færre fødte i 2020

11. februar 2021

Antallet af døde i 2020 er 1,3 pct. højere end i 2019. Det svarer til 687 personer. I forhold til gennemsnittet over de foregående tre år (2017-2019) var antal døde i 2020 0,9 pct. højere. Opgøres fjerde kvartal særskilt, var antal døde 4,9 pct. højere end fjerde kvartal 2019, og i forhold til gennemsnittet for fjerde kvartal fra de foregående tre år var antal døde i fjerde kvartal 2020 6,6 pct. højere.

Befolkningens udvikling  4. kvt. 2020

11. februar 2021 - Nr. 41

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen