oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Firmaernes salg i marts gav første kvartal et løft

12. maj 2021

Med den begyndende genåbning efter nedlukning pga. COVID-19 gav salget i marts måned et løft til første kvartal, når kvartalet sammenlignes med fjerde kvartal. Fremgangen var på 0,2 pct., hvor industri, detailhandel og transport var bærende for den positive udvikling. Firmaernes salg i alt ekskl. energi mv. steg 10,8 pct. fra februar til marts. Stigning skal ses i sammenhæng med den begyndende genåbning af samfundet samt nedjusteringen af Firmaernes salg i alt ekskl. energi mv. for februar på 10,7 mia. kr. eller 2,9 pct. kr. I denne artikel ses nærmere på salget af varige forbrugsgoder.

Firmaernes køb og salg  marts 2021

12. maj 2021 - Nr. 178

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Det offentlige forskningsbudget uændret i 2021

12. maj 2021

De samlede offentlige bevillinger til forskning og udvikling er budgetteret til 24,6 mia. kr. i 2021, hvilket i faste 2021-priser er omkring samme niveau som 2020 inden tillægsbevillingerne på 0,4 mia. kr. Tillægsbevillingerne er bevillinger, der gives efter finansloven er vedtaget og betyder, at det endelige forskningsbudget for året kan være større end det oprindelige budget. Finansloven står for 75 pct. af bevillingerne i 2021, og andelen ligger på niveau med årene 2015 og frem.

Offentligt forskningsbudget  2021

12. maj 2021 - Nr. 181

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt forskningsbudget

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Det offentlige forskningsbudget omfatter oplysninger om de budgetterede udgifter til forskning og udvikling, som ministerierne har indberettet til Finansministeriet. Herudover har Danmarks
Statistik indhentet oplysninger fra Danmarks Grundforskningsfond og Nordisk Ministerråd, bevillinger fra EU, samt
beregnet forskningsbudget for kommuner og regioner. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen
og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Det offentlige forskningsbudget

Del sidens indhold
3,4 pct. flere fødte i første kvartal 2021

11. maj 2021

Antallet af levendefødte var i første kvartal 2021 steget med 3,4 pct. i forhold til første kvartal 2020. Det svarer til 498 flere fødte end i første kvartal 2020 og et samlet antal fødte i første kvartal 2021 på 15.148. Opgjort på måneder varierede andelen inden for kvartalet, idet antallet fødte i marts 2021 var 7,2 pct. højere end i marts 2020. I januar og februar 2021 var antallet af fødte hhv. 3,1 pct. højere og 0,2 pct. lavere end antallet i de tilsvarende måneder i 2020. Februar 2020 havde dog også 29 dage mod 28 i 2021.

Befolkningens udvikling  1. kvt. 2021

11. maj 2021 - Nr. 176

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. august 2021

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Mindre tilbagegang i bilsalget i april

10. maj 2021

Der blev solgt 17.300 nye personbiler i april opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 11,8 pct. færre end i marts. Tilgangen til husholdningerne lå 16,8 pct. lavere i april end i marts, mens tilgangen til erhvervene lå 3,9 pct. lavere. Det samlede salg i perioden februar-april var 5,0 pct. lavere end i november 2020 - januar 2021. For husholdningernes vedkommende var faldet på 6,7 pct., mens erhvervene faldt 2,5 pct. Vurderingen af de aktuelle udviklingsforløb i de sæsonkorrigerede tal skal foretages med megen forsigtighed, fordi COVID-19 restriktioner og afgiftsændringer i det seneste år har medført store ekstraordinære udsving i bilsalget. I denne artikel ses der nærmere på, at elbiler og plugin hybrider i højere grad købes end leases.

Nyregistrerede motorkøretøjer  april 2021

10. maj 2021 - Nr. 175

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Højeste forbrugerprisstigning siden oktober 2017

10. maj 2021

I april 2021 steg det samlede forbrugerprisindeks med 1,5 pct. i forhold til samme måned året før. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden oktober 2017, hvor årsstigningen ligeledes var 1,5 pct. Forbrugerprisindekset for april er fortsat påvirket af COVID-19, da bortfaldet af prisobservationer er større end normalt. Stigningen i det samlede forbrugerprisindeks er i høj grad påvirket af prisstigninger på varer. I april 2021 var årsstigningen på varer 2,1 pct., hvilket i høj grad skyldes prisstigninger på tobak samt benzin og diesel. April måneds årsstigning på tjenester lå på 0,7 pct., hvilket især skyldes prisstigninger på husleje samt tv- og streamingtjenester. Det er første gang siden marts 2012, at årsstigningen for varer er højere end årsstigningen for tjenester. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 0,9 pct. i april, hvilket er en lille stigning i forhold til måneden før, hvor årsstigningen var 0,8 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  april 2021

10. maj 2021 - Nr. 174

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Udenrigshandlen tilbage på niveauet før COVID-19

10. maj 2021

I marts 2021 steg eksporten af varer og tjenester samlet med 4,6 pct. Den samlede import steg ligeledes 4,6 pct. Både varer og tjenester bidrog til stigningerne i eksporten og importen. Dermed er udenrigshandlen tilbage på samme niveau som før COVID-19, især trukket af stigninger i varehandlen. Det viser tallene, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  marts 2021

10. maj 2021 - Nr. 173

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
God start på campingsæsonen

7. maj 2021

Overnatningerne på campingpladser steg med 86.000 i marts 2021 eller 82 pct. sammenlignet med marts 2020. Tendensen fra 2020, hvor overnatningssteder med udendørsfaciliteter klarede sig bedre gennem krisen, ser dermed ud til at fortsætte i 2021. De danske overnatninger på campingpladser blev fordoblet i marts til i alt 187.000 overnatninger mod 94.000 i marts 2020. Fremgangen ses både øst og vest for Storebælt. Den gode marts skal ses i lyset af påskens placering samt at COVID-19-restriktioner gør ferie i Danmark mere attraktiv. Dette kan have været medvirkende til, at flere campingpladser holdt åbent i marts i år i forhold til 2020.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  marts 2021

7. maj 2021 - Nr. 171

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Produktionen i industrien steg i marts

7. maj 2021

Industriens samlede produktionsindeks steg med 5,0 pct. i marts, hvilket er det højeste niveau siden december 2018. Det skal dog understreges, at produktionen svinger meget på månedsbasis, men set over hele første kvartal 2021, så steg produktionen med 6,0 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  marts 2021

7. maj 2021 - Nr. 172

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Yderligere fald i konkurser og tabte job i april

6. maj 2021

Der var 157 erklærede/kundgjorte konkurser i april blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 15,3 pct. færre end i marts. Konkurserne medførte 606 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 18,1 pct. færre end i marts. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden februar-april var 8,7 pct. lavere end i november-januar, mens jobtabet var 19,2 pct. lavere. Det totale antal konkurser i april var på 590 opgjort i faktiske tal. Lidt over halvdelen af disse kan henføres til tvangsopløsninger i januar, mens der ikke længere er nogen nævneværdig effekt af de mange tvangsopløsninger i oktober-november. Omkring en fjerdedel af konkurserne i april er i aktive virksomheder. Udviklingen i og omfanget af tvangsopløsninger er behandlet nærmere nedenfor.

Konkurser  april 2021

6. maj 2021 - Nr. 169

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Få tvangsauktioner i april

6. maj 2021

I april blev der bekendtgjort 95 tvangsauktioner mod 137 måneden før, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed fortsætter den faldende tendens i antallet af tvangsauktioner, som man har set siden midten af 2020. Det lave antal tvangsauktioner i april betyder samtidig, at der i tremånedersperioden februar-april 2021 var 376 tvangsauktioner mod 446 i november 2020 - januar 2021, hvilket er et fald på 16 pct.

Tvangsauktioner  april 2021

6. maj 2021 - Nr. 170

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Smart-home vinder frem i danske hjem

5. maj 2021

Hver femte familie meddeler, at de har elektronisk styring af hjemmets varme og el (smart-home), såsom en elpære med indbygget bluetooth eller en vejrstation, der styrer temperaturen i rummet. Det samme gælder for styring af hjemmets sikkerhed eller overvågningsprodukter fx via deres smartphone. Det kan være alarmer, elektronisk dørlås eller overvågningskamera. Smart-tv'et tager stadig indpas i danskernes hjem, og det findes nu i syv ud af ti hjem, mens 3D-tv 'et fortsat kun findes i hvert syvende hjem. Dab-radioen har været i fremgang de sidste to år og findes nu i hvert tredje hjem.

Elektronik i hjemmet  2021

5. maj 2021 - Nr. 167

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Elektronik i hjemmet

Kontakt

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Vi gennemfører undersøgelsen i april via telefoninterviews og internetbesvarelser (www.dst.dk/interview) med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. Resultaterne for de enkelte år har en stikprøveusikkerhed på 3 procentpoint, mens der er en usikkerhed på 5 procentpoint, når der sammenlignes mellem to år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elektronik i hjemmet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Ledigheden steg i både Danmark og EU på et år

5. maj 2021

Fra fjerde kvartal 2019 til fjerde kvartal 2020 steg ledigheden i Danmark med 0,8 procentpoint fra 5,1 pct. til 5,9 pct. I samme periode steg ledigheden i EU som helhed (EU-27 (uden Storbritannien)) med 0,7 procentpoint fra 6,7 pct. til 7,4 pct. Også beskæftigelsen udviklede sig identisk i Danmark og i EU som helhed med et fald på 0,7 procentpoint. Dermed lå beskæftigelsesprocenten i fjerde kvartal 2020 på 74,7 pct. i Danmark, mens EU-gennemsnittet var 67,9 pct. Det viser de ikke-sæsonkorrigerede tal fra Arbejdskraftundersøgelsen, der afvikles efter de samme principper i samtlige EU-lande.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  4. kvt. 2020

5. maj 2021 - Nr. 168

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. august 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Rekord antal firmaer i restaurationsbranchen i 2019

4. maj 2021

Antallet af firmaer i branchen restaurationsvirksomhed var på 13.187 i 2019. Det er det højeste antal i denne statistiks dækningsperiode, som begynder i år 2000. Væksten skete samtidigt med en lille nedgang i beskæftigelsen i branchen, hvor der omregnet til fuldtidsbeskæftigede var 50.237 årsværk i 2019, svarende til et fald på 0,6 pct. i forhold til 2018. Til sammenligning steg antallet af årsværk i branchen i gennemsnit med 6,3 pct. om året fra 2014 til 2018.

Generel firmastatistik  2019

4. maj 2021 - Nr. 166

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Generel firmastatistik

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Generel Firmastatistik omfatter alle reelt aktive firmaer, således indgår hobbylignende firmaer med ingen eller ringe aktivitet ikke i statistikken. At statistikken er afgrænset til reelt aktive firmaer betyder, at kun firmaer med et aktivitetsniveau, der modsvarer en arbejdsindsats på mindst 0,5 årsværk, er omfattet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Generel firmastatistik
Rift om feriehusene i højsæsonen 2021

3. maj 2021

Ved udgangen af marts viste feriehusudlejernes bookingtal, at der i år er rift om feriehusene i højsæsonen blandt danskerne. I højsæsonen, som består af juli og august, har danskerne allerede nu booket 85.600 hus-uger, hvilket er en fremgang på 50.300 husuger eller 142 pct. i forhold til samme tidspunkt sidste år. Dette opvejer, at de tyske bookinger er gået tilbage med 25.800 hus-uger eller 22 pct. Sammenlagt er bookingerne i højsæsonen gået frem med 8 pct. eller 13.900 husuger i forhold til samme tidspunkt sidste år. Der er på nuværende tidspunkt rift om feriehusene, men om de gode bookinger ved udgangen af marts betyder, at højsæsonen 2021 bliver bedre end 2020 vil tiden vise. Mange valgte sidste år at tage i feriehus, fordi deres planlagte rejse sydpå blev forhindret af COVID-19 restriktioner, hvilket gav mange sene bookinger blandt både danskere og tyskere. Sidste år slog højsæsonen rekord med i alt 278.100 udlejede hus-uger og 8,9 mio. overnatninger

Feriehusudlejning  marts 2021

3. maj 2021 - Nr. 164

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Markant stigning i A-indkomst trods COVID-19

3. maj 2021

På trods af COVID-19 steg den gennemsnitlige A-indkomst før skat fra 291.900 kr. i 2019 (2020-priser) til 304.000 kr. i 2020. Det svarer til en indkomstfremgang på 4,2 pct., korrigeret for prisudviklingen. Til sammenligning ligger de årlige stigninger i perioden 2013-2019 i et spænd mellem 0,4 og 1,7 pct. Udviklingen er markant, set i lyset af at især forårsperioden var præget af COVID-19-pandemien med deraf følgende nedlukninger af dele af det danske erhvervsliv, der resulterede i hjemsendelse af lønmodtagere og en stigning i ledigheden.

Indkomststatistik (A-indkomst)  2020

3. maj 2021 - Nr. 165

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Indkomststatistik (A-indkomst)

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Foruden A-indkomst findes også tabeller med tal for de samlede indkomster for personer og familier samt mål for indkomstulighed. Populationen i opgørelserne er personer med bopæl i Danmark primo og ultimo året i alderen over 14 år. A-indkomst dækker kun over løn og skattepligtige overførsler. Opgørelsen inkluderer fx ikke indkomst fra selvstændig virksomhed, afkast af aktier eller skattefrie ydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomststatistik
Aldersgennemsnittet stiger mest i landdistrikterne

29. april 2021

Aldersgennemsnittet i kommunernes landdistrikter er siden 2011 steget med 3,9 år fra 39,2 år til 43,1 år. Med hhv. 4,2 år og 4,3 år steg aldersgennemsnittet mest i Nord- og Vestjyllands kommuners landdistrikter. Til sammenligning er aldersgennemsnittet for hele Danmark i samme periode steget med 1,7 år fra 39,8 i 2011 til 41,5 i 2021. I Aarhus by samt hovedstadsområdet steg aldersgennemsnittet med 0,2 år og i Odense by med 0,5 år. I Aalborg by faldt aldersgennemsnittet derimod med 0,5 år. Af kortet ses ændringen i aldersgennemsnittet for kommunernes landdistrikter i løbet af de seneste ti år.

Byopgørelsen  1. januar 2021

29. april 2021 - Nr. 161

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Byopgørelsen

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR) og kortdata fra SDFI (Styrelsen for Dataforsyning og Infrastruktur).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byopgørelsen

Del sidens indhold
Ledigheden falder igen

29. april 2021

Efter to måneder med stigende ledighed i januar og februar faldt ledigheden igen fra februar til marts. Fra februar til marts faldt den sæsonkorrigerede ledighed med 1.800 til 128.600, svarende til en ledighedsprocent på 4,5 pct. Tallene for de foregående måneder er revideret, idet ledigheden for februar er nedjusteret med 1.300 og for januar med 700. Revisionerne er større end normalt, hvilket primært kan henføres til sæsonkorrektionen af de store udsving i hele den periode, hvor arbejdsmarkedet har været påvirket af COVID-19.

Arbejdsløsheden (md.)  marts 2021

29. april 2021 - Nr. 159

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Lavt offentligt underskud i Danmark i 2020

29. april 2021

Danmark havde i 2020 et underskud på den offentlige saldo (ØMU-saldoen) på 26,7 mia. kr. svarende til 1,1 pct. af BNP. Danmark var i 2020, hvor økonomierne var kraftigt præget af COVID-19, det eneste EU-land, der havde et underskud på mindre end den underskudsgrænse på 3 pct., der er fastlagt via Maastricht-traktaten. Sverige og Bulgarien lå i 2020 tæt på 3 procents-grænsen med underskud på 3,1 pct. hhv. 3,4 pct. af BNP. I den anden ende af spektret findes Spanien og Malta med underskud på 11 pct. hhv. 10,1 pct. af BNP. I 2019 var det kun Rumænien, der havde et underskud på mere end 3 pct. af BNP. Som følge af Brexit indgår Storbritannien ikke længere i EU-opgørelsen, som omfatter de nuværende 27 medlemslande.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2020 (april-indberetning)

29. april 2021 - Nr. 162

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Tocifret prisstigning for enfamiliehuse

29. april 2021

Prisudviklingen for enfamiliehuse slog rekord i februar 2021 med en stigning på næsten 12 pct. målt i forhold til samme måned året før. Det er den største prisstigning for en enkelt måned siden statistikkens start i 2006. Priserne på ejerlejligheder steg i februar med 7,7 pct. målt i forhold til samme måned året før, efter at de i januar steg med næsten 13 pct.

Ejendomssalg (md.)  februar 2021

29. april 2021 - Nr. 160

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Fortsat meget få strejker og lockouter

29. april 2021

Der var 8.500 tabte arbejdsdage som følge af arbejdsstandsninger i 2020. Det rekordlave niveau fra 2019 fastholdes dermed i 2020. Ud fra tallene kan det ikke udledes, om det lave antal tabte arbejdsdags i 2020 kan have en sammenhæng med COVID-19, der prægede arbejdsmarkedet sidste år. De arbejdsstandsninger, der opgøres i denne statistik forekommer, som følge af strejker eller lockouter.

Arbejdsstandsninger  2020

29. april 2021 - Nr. 163

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. april 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsstandsninger

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Arbejdsstandsninger

Del sidens indhold
Stor stigning i e-kommunikation med almen læge

28. april 2021

COVID-19 har påvirket udviklingen i kontakter til almen læge via telefonkonsultationer og e-kommunikation. Andelen af brugere af e-kommunikationen med almen læge er steget de seneste år fra 14,1 pct. i 2010 til 44,5 pct. i 2020, og i forhold til 2019 ses en stor stigning på 8,8 procentpoint. E-kommunikation dækker konkrete forespørgsler af ikke-hastende karakter samt svar på laboratorieundersøgelser, herunder testsvar på COVID-19 prøver, hvilket kan være med til at forklare noget af stigningen, mens receptfornyelse og tidsbestilling ikke er inkluderet.

Lægebesøg mv.  2020

28. april 2021 - Nr. 156

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2022

Alle udgivelser i serien: Lægebesøg mv.

Kontakt

Jonas Kirchheiner-Rasmussen, tlf. 61 50 23 80

Camilla Østerballe Nielsen, tlf. 20 28 52 49

Kilder og metode

Statistikken omfatter alene praksissektoren, hvilket betyder, at hverken skolelæge, børne- og ungdomstandpleje, skadestuebesøg eller hospitalsindlæggelser indgår. Medicintilskud og rejsesygeforsikring indgår heller ikke. Kun ydelser, hvor det offentlige dækker udgiften helt eller delvis, indgår. En eventuel egenbetaling indgår ikke. En kontakt er et besøg hos lægen eller en telefonkonsultation, en e-mailkonsultation eller et hjemmebesøg mv. Andre ydelser, fx laboratorieundersøgelser samt tillægsydelser givet i forbindelse med en konsultation, regnes derimod ikke som en kontakt. Det skal bemærkes for tandlægebesøg, at det er det første besøg (med undersøgelse), der er registreret som en kontakt, mens øvrige besøg i samme behandlingsforløb ikke registreres som kontakter. I 2013 reduceredes tilskuddet til tandrensning og kontrol af diagnostisk fund hos tandlæger. Kilder er Sygesikringsdata fra Danske Regioner og andre registre fra Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lægebesøg

Del sidens indhold
Optimisme i erhvervenes konjunkturindikatorer

28. april 2021

Tre af fire erhverv viser markante fremgange i deres sæsonkorrigerede konjunkturindikatorer i april. Størst fremgang på 7 point ses i detailhandlen, som skyldes en kraftig stigning i vurderingen af den faktiske omsætning. Genåbningen af mange butikker i starten af marts spiller nok en rolle i denne stigning. Serviceerhverv er steget med 5 point, hvilket især skyldes høje forventninger til andet kvartal 2021. Især turismeerhvervenes forventninger er steget kraftigt, men også rengøringserhvervene og kultur, fritid og anden service forventer, at andet kvartal bliver markant bedre end første kvartal. Bygge og anlæg er steget 2 point i april, mens industrien var uændret.

Konjunkturbarometer for erhvervene  april 2021

28. april 2021 - Nr. 155

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Fædre øger deres barselsorlov med en dag pr. år

28. april 2021

Ændret 21. september 2021 kl. 10:00

Denne udgivelse er revideret 20. september 2021., hvor to afsnit om privatansattes- og offentligt ansattes barsel er taget ud, da der desværre var fejl i de data. Desuden er den grafiske fremstilling af den første figur ændret fra et kurvediagram til et søjlediagram, men tallene er ikke ændrede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Samboende forældre, der fik barn i 2019, holdt for kvindernes vedkommende i gennemsnit 280 dages barselsorlov, mens mændene i gennemsnit holdt 34 dages orlov. Disse tal er alene for dagpengeberettigede forældre og betyder, at fædrene i gennemsnit holdt 11 pct. af den samlede barselsorlov. Set over de fem årgange af fødsler 2015-2019 har mændene taget ca. en dags barselsorlov mere hvert år, mens udviklingen er modsatgående og lidt langsommere for kvinderne.

Dagpenge ved fødsel  2019

28. april 2021 - Nr. 158

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Dagpenge ved fødsel

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Udbetaling af dagpenge i forbindelse med fødsel administreres af Udbetaling Danmark og ATP, hvorfra statistikkens datagrundlag kommer. Dagpenge udbetales enten til arbejdsgiveren som kompensation for udbetalt løn til en ansat på barsel eller udbetales direkte til borgeren, når der ikke er udbetaling af løn. Forældre til børn født i de enkelte år indgår i statistikken, såfremt barnet har ophold i Danmark senest 14 uger efter barnets fødsel. Forældre, der ikke har været på barselsorlov med udbetaling af dagpenge, indgår i statistikken med nul orlovsdage, såfremt de ville være berettigede til at modtage dagpenge i forbindelse med barnets fødsel. Hovedreglen for at være berettiget er, at indtægtsgrundlaget umiddelbart inden barnets fødsel giver ret til dagpenge på mindst 80 pct. af det højest mulige dagpengebeløb på fødselstidspunktet. Ordene forældre, mor og far skal i statistikken opfattes som begreber. Et forældrepar kan bestå af en kvinde og en mand, to kvinder, to mænd, en enlig kvinde eller en enlig mand. Består et forældrepar af mere end en person, kan de være samboende eller ikke samboende. Efter lovændringen den 2.august 2022 kan et forældrepar i forhold til barsel bestå af mere end to personer. I statistikken vil den kvinde, der har født barnet, få tildelt mor-rollen og alle andre få tildelt far-rollen. Hvis flere deles om far-rollen, summeres dagene, idet dog kun far-rollen med det største antal dage da repræsenterer far-rollen, hvad uddannelse og branche angår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Barselsdagpenge

Del sidens indhold
Stabil andel afbryder videregående uddannelse

28. april 2021

Ændret 06. maj 2021 kl. 11:00

Teksten i sidste del af andet afsnit er blevet præciseret, og overskriften til fjerde afsnit er blevet rettet i forhold til oprindelig version.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I de sidste 15 år har andelen af 30-35-årige, der har afbrudt en videregående uddannelse uden senere at fuldføre en anden uddannelse, ligget meget stabilt på omkring 5 pct. hvert eneste år. Dette skal ses i sammenhæng med, at der har været en konstant stigning i andelen i aldersgruppen, der har fuldført en videregående uddannelse. Igen i 2020 blev der sat rekord i dette. 42,3 pct. i aldersgruppen har fuldført en videregående uddannelse.

Fuldførte videregående uddannelser  2019/2020

28. april 2021 - Nr. 157

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. april 2022

Alle udgivelser i serien: Fuldførte videregående uddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på uddannelsesinstitutionernes indberetning til Elevregisteret. Uddannelser og kurser taget i udlandet indgår ikke i Elevregisteret og indgår derfor ikke i denne opgørelse. Gruppen af personer med ukendt uddannelsesniveau består hovedsagligt af indvandrere. I nogle tilfælde har en studerende taget flere uddannelser på flere niveauer. Kun den seneste uddannelse er talt med i denne opgørelse. Elevregistret
er et forløbsregister, hvor man kan følge den enkelte studerende gennem dennes uddannelseskarriere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
5,3 mio. færre besøgende på landets museer

27. april 2021

Antallet af besøgende til museernes udstillinger faldt med mere end en tredjedel i 2020 sammenlignet med året før. I 2020 var der 10,3 mio. besøgende, hvilket er 5,3 mio. færre besøgende end i 2019. Der var størst fald i besøgstallet på kunstmuseerne og de kulturhistoriske museer. Her faldt antallet af besøg fra 12,8 mio. i 2019 til 8,2 mio. besøg i 2020, svarende til et fald på 36 pct. Faldet var mindre på de naturhistoriske museer, hvor besøgstallet faldt fra 509.000 til 377.000 besøgende, svarende til 26 pct.

Museer  2020

27. april 2021 - Nr. 154

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Museer

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Museumsstatistikken omfatter alle statsanerkendte museer (godkendt af Kulturarvsstyrelsen jf. museumsloven) og statsejede museer. Derudover indeholder opgørelsen en række museer, der er ejet af en museumsforening eller i privateje. De zoologiske anlæg, botaniske haver og akvarier indberetter tilsvarende årlige oplysninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Museer

Del sidens indhold
Delvis genåbning i marts sætter gang i detailsalget

27. april 2021

Lempelse af restriktionerne pga. COVID-19 har været godt for detailsalget som steg med hele 19,8 pct. fra februar til marts 2021, når der korrigeres for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Den gradvise genåbning begyndte 1. marts 2021, hvilket bl.a. betød, at butikker uden for storcentre kunne åbne. Selvom detailsalget i første kvartal 2021 er godt hjulpet af den gradvise genåbningen i marts, ligger denne periode fortsat 3,6 pct. lavere end fjerde kvartal 2020.

Detailomsætningsindeks  marts 2021

27. april 2021 - Nr. 153

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Meget få økonomisk sårbare lægger penge til side

26. april 2021

Kun 8 pct. af personer, der i levevilkårsundersøgelsen 2020 betegnes som økonomisk sårbare, se Økonomisk sårbare (pdf), lægger penge til side i slutningen af en typisk måned. Det er markant lavere end i befolkningen generelt, hvor lige under hver anden lægger penge til side. 20 pct. af de økonomisk sårbare er nødsaget til at bruge af deres opsparing. Det er over dobbelt så meget som i hele befolkningen. Hver tredje økonomisk sårbare er nødsaget til at låne til forbrug, hvorimod det kun gælder for 3 pct. af den samlede befolkning. For begge grupper gælder det, at 39 pct. i slutningen af måneden har indtægter og udgifter i balance. Resultater stammer fra levevilkårsundersøgelsen 2020, hvor der er spurgt om forskellige aspekter af husholdningernes økonomi. Find flere data om økonomisk sårbare, boligbyrde og økonomisk overskud i Statistikbanken.

Levevilkårsundersøgelsen  2020

26. april 2021 - Nr. 152

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2021

Alle udgivelser i serien: Levevilkårsundersøgelsen

Kontakt

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Kun én af husstandens voksne er blevet interviewet, men på spørgsmål, der om¬handler husstanden, antages det, at svarene dækker alle husstandsmedlemmer inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgel¬sen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU¿s medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)
Industrien forventer fald i investeringer

23. april 2021

I marts 2021 viste den seneste undersøgelse af industrivirksomhedernes investeringsforventninger, at der i 2021 forventes et fald i investeringerne på 14 pct. i forhold til investeringerne i 2020. Dette fald i 2021 kommer efter et 2020 med høje investeringer. Investeringsforventningerne for 2020 viser en vækst på 12 pct. i forhold til 2019. Faldet i 2021 betyder ikke, at investeringerne i kroner og øre vil blive negative, men at de relativt set vil være lavere end i 2020.

Industriens investeringsforventninger  marts 2021

23. april 2021 - Nr. 151

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
Kommunernes udgifter steg under COVID-19

22. april 2021

Kommunernes samlede nettodriftsudgifter var 368,3 mia. kr. i 2020, hvilket er 4,8 pct. eller 16,8 mia. kr. mere end i 2019. Stigningen er den højeste siden 2014, hvor budgetloven trådte i kraft. Den højere stigning i 2020 end tidligere skal ses i lyset af, at kommuner og regeringen med økonomiaftalen fra maj 2020, se Aftale om kommunernes økonomi for 2021 (pdf), har ønsket at fastholde kommunernes serviceniveau, trods konsekvenserne af nedlukningerne i forbindelse med COVID-19-pandemien, som fx har medført øgede udgifter til arbejdsløshedsdagpenge.

Kommuner og regioners regnskaber  2020

22. april 2021 - Nr. 149

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2022

Alle udgivelser i serien: Kommuner og regioners regnskaber

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over kommunernes og regionernes regnskaber udarbejdes på grundlag af detaljerede regnskabs oplysninger for de enkelte kommuner og regioner. Flere oplysninger findes på emnesiden og i statistikdokumentationen. Se også nøgletal på kommunekort.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner

Del sidens indhold
Brændstof trækker inflationen op i Danmark og EU

22. april 2021

Inflationen i Danmark steg i marts 2021 til 0,9 pct. fra 0,5 pct. i februar 2021. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande uden Storbritannien til 1,7 pct. fra 1,3 pct. og i euroområdet til 1,3 pct. fra 0,9 pct. I både Danmark og EU-27 (uden Storbritannien) er det særligt prisændringer på benzin og diesel, der trækker årsstigningen op i marts i forhold til måneden før. I 13 EU-lande er drift af transportmidler, hvilket bl.a. inkluderer benzin og diesel, den produktgruppe, som bidrager mest til inflationen i marts. Kerneinflationen (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) i Danmark er uændret på 0,6 pct. i marts. I samme periode i EU-27 (uden Storbritannien) faldt kerneinflationen til 1,3 pct. fra 1,5 pct., og i euroområdet faldt den til 1,0 pct. fra 1,2 pct. Faldet i kerneinflationen for EU-27 (uden Storbritannien) og euroområdet skyldes i høj grad prisændringer på tøj. Tøj trækker ligeledes ned i kerneinflationen i Danmark, men her opvejes faldet af bl.a. prisstigninger på kulturtjenester. Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  marts 2021

22. april 2021 - Nr. 150

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. maj 2021

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forbrugertillid på højeste niveau siden marts 2020

22. april 2021

Forbrugertilliden for april måned ligger på minus 1,1 og er dermed steget i forhold til marts måned, hvor den lå på minus 5,0. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er minus 4,5. Alle fem indikatorer, der bruges til beregning af forbrugertilliden, er steget siden sidste måned, men det er indikatoren for vurderingen af Danmarks nuværende økonomiske situation samt indikatoren for forventningen til den fremtidige økonomiske situation, der er steget mest. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  april 2021

22. april 2021 - Nr. 147

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Anmeldelser om tyveri falder fortsat

22. april 2021

Antallet af anmeldte tyverier har været faldende gennem en længere årrække og som følge af COVID-19 situationen med afstandskrav og aflyste arrangementer, har antallet det seneste år været rekordlavt. Der blev i årets første kvartal anmeldt 16.620 tyverier, når der er korrigeret for sæsonudsving.  Antallet er faldet med hele 35 pct. i forhold til første kvartal 2020. Faldet skyldes særligt færre anmeldelser af tyveri fra lomme/taske/bagage samt tyveri af taske/bagage, hvilke indgår i kategorien andre tyverier. Den faldende tendens siden 2017 kan i øvrigt formentlig forklares med indbrudsparagraffen § 276a, som trådte i kraft 1. januar 2018. Med denne paragraf registreres en række anmeldelser nu som indbrud, hvor det tidligere var tyveri.

Kriminalitet (kvt.)  1. kvt. 2021

22. april 2021 - Nr. 148

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juli 2021

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen åbner 2021 med stigning

21. april 2021

Byggebeskæftigelsen steg med 3 pct. fra 181.500 personer i fjerde kvartal 2020 til 187.100 personer i første kvartal 2021. Efter uafbrudt vækst i byggebeskæftigelsen siden 2013, faldt væksten i foråret 2020 grundet restriktioner mod COVID-19. Dette fald blev indhentet i slutningen af 2020, hvorefter byggebeskæftigelsen er steget yderligere i første kvartal 2021. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  1. kvt. 2021

21. april 2021 - Nr. 146

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juli 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Stigning i lønmodtagerbeskæftigelsen i februar

21. april 2021

I februar steg antallet af lønmodtagere med 3.000 personer, når der er taget højde for sæsonkorrektion. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. sammenlignet med ja-nuar. Stigningen kommer efter fald i beskæftigelsen i både december 2020 og ja-nuar 2021. Lønmodtagerbeskæftigelsen var i februar 38.000 personer lavere end for et år siden, umiddelbart før den første store nedlukning, hvilket svarer til et fald på 1,4 pct.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  februar 2021

21. april 2021 - Nr. 145

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold