oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flest bestyrelsesmedlemmer har én post

30. januar 2025

Der var 165.000 registrerede bestyrelsesmedlemmer i aktie- og anpartsselskaber i Danmark i 2023, og af dem var langt hovedparten mænd (79 pct.). Da en person godt kan bestride flere bestyrelsesposter, var antallet af personer med mindst en bestyrelsespost 95.200. 75 pct. af dem var mænd. 68.700 personer besad blot én enkelt bestyrelsespost i 2023, hvilket var 72 pct. af alle personer med en eller flere bestyrelsesposter. Blandt personerne med kun én enkelt bestyrelsespost var 28 pct. kvinder. Andelen af kvinder var højere blandt medlemmer med kun én bestyrelsespost, end når man sammenligner med personer der besad flere bestyrelsesposter på samme tid. Andelen af kvindelige bestyrelsesmedlemmer var gradvist lavere, jo flere bestyrelsesposter hver person havde. For personer med fem eller flere bestyrelsesposter i 2023, var andelen af kvinder lavest med 12 pct. Der var i alt 4.900 personer med fem eller flere bestyrelsesposter, svarende til 5 pct. af alle personer med én eller flere bestyrelsesposter i 2023.

Bestyrelsesmedlemmer og direktører  2023

30. januar 2025 - Nr. 22

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2026

Alle udgivelser i serien: Bestyrelsesmedlemmer og direktører

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er afgrænset til private selskaber af typen anparts- og aktieselskaber, der er over Danmarks Statistiks bagatelgrænse. Personer kan indgå flere gange i statistikken. Såfremt en person indgår både i en virksomheds direktion, samt i dennes bestyrelse, vil vedkommende tælle i begge roller. Endvidere tæller en person flere gange, hvis vedkommende fx er medlem af bestyrelsen i flere selskaber. Der er en række personer, hvor det ikke er umiddelbart muligt at identificere baggrundsoplysninger som køn, uddannelse mv., fx fordi bestyrelsesmedlemmet ikke er en del af den danske befolkning. For variablen køn har Danmarks Statistik, gennem en kodning af køn på baggrund af personnavne, reduceret omfanget af 'uoplyst køn', så det stort set er elimineret.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Detailsalget holdt niveauet i december

27. januar 2025

Det samlede detailsalg i december 2024 var 0,1 pct. højere end i november, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Der var fremgang i varegruppen andre forbrugsvarer, hvor salget steg 1,3 pct., mens salget af fødevarer og andre dagligvarer samt beklædning mv. faldt med hhv. 0,7 pct. og 4,1 pct. Dermed var det samlede detailsalg i fjerde kvartal 2024 0,9 pct. højere end i tredje kvartal. I denne offentliggørelse er der fokus på udviklingen i de underliggende branchegrupper i 2024.

Detailomsætningsindeks  december 2024

27. januar 2025 - Nr. 20

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Konkurrencesituationen er forringet for industrien

24. januar 2025

En overvægt af virksomheder i industrien vurderer, at deres konkurrencesituation på eksportmarkederne er blevet forringet de seneste tre måneder. Udviklingen er værst på markeder uden for EU, hvor nettotallet nu er -18, mens det for markedet i EU er -14. Bortset fra andet kvartal 2024 har der i de seneste syv kvartaler været en overvægt af virksomheder, der melder om en forringet konkurrencesituation. I første kvartal 2025 er elektronikindustrien den eneste branchegruppe med et positivt nettotal, og det gælder kun på markedet uden for EU. Med denne udgivelse udstilles nye tillidsindikatorer for erhvervene, der erstatter den tidligere Tillidsindikator med forbrugerforventningerne og Erhvervstillidsindikatoren.

Konjunkturbarometer for erhvervene  januar 2025

24. januar 2025 - Nr. 18

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Øget aktivitet hos datterselskaber i USA i 2023

24. januar 2025

I 2023 var der samlet set 15.000 dansk kontrollerede datterselskaber i udlandet med 1,7 mio. ansatte, hvilket er omtrent på niveau med 2022. I 2023 var der ca. 950 danske datterselskaber i USA med i alt ca. 91.000 ansatte, hvoraf 55 pct. arbejdede inden for Handel og transport mv., mens 31 pct. arbejdede inden for Industri mv. Sammenlignet med 2022 er beskæftigelsen i de danske datterselskaber i USA steget med flere end 4.000 ansatte, hvilket svarer til en stigning på 5 pct. Set over en tiårig periode har der været en stigning på mere end 50 pct. i antal beskæftigede i danske datterselskaber i USA.

Danske datterselskaber i udlandet  2023

24. januar 2025 - Nr. 19

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. januar 2026

Alle udgivelser i serien: Danske datterselskaber i udlandet

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kamilla Elkjær, tlf. 23 45 44 37

Kilder og metode

Statistikken er spørgeskemabaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Nationalbanken, virksomhedernes årsregnskaber og kommercielle registre. Statistikken omfatter udenlandske kontrol, hvis den direkte/indirekte ejer mere end 50 pct. eller har kontrollerende indflydelse.Statistikken over danske virksomheders udenlandske datterselskaber er årlig og er af relativ bevægelig karakter. Der kan forekomme store ændringer i omfanget af datterselskaber og ansatte. De årlige udsving skal derfor fortolkes varsomt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske datterselskaber i udlandet

Del sidens indhold
Forbrugertilliden marginalt mindre negativ i januar

23. januar 2025

Forbrugertillidsindikatoren er i januar minus 11,7, hvilket er en lille fremgang i forhold til sidste måned, hvor den var minus 13,1. Den lille fremgang i januar skyldes primært stigningen i forbrugernes vurdering af familiernes nuværende økonomiske situation. De andre fire indikatorer, der bruges til beregningen af forbrugertillidsindikatoren er steget marginalt eller forblevet uændret i forhold til sidste måned. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  januar 2025

23. januar 2025 - Nr. 17

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Social og sundhedsområdet brugte flest vikarer

22. januar 2025

I 2023 solgte virksomheder inden for Arbejdsformidling med mindst 20 ansatte over 42 mio. vikartimer. Det svarende til næsten 22.000 årsværk. Sammenlagt udgjorde vikartimer relateret til social-og sundhedsområdet næsten 15 mio. i alt. Inden for produktion, der bl.a. dækker over maskinarbejdere og maskinoperatører i industrien, blev der solgt næsten 8 mio. vikartimer. Bemærk, at som noget nyt dækker statistikken kun virksomheder med mindst 20 ansatte.

Serviceydelser for serviceerhverv  2023

22. januar 2025 - Nr. 16

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. november 2025

Alle udgivelser i serien: Serviceydelser for serviceerhverv

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Serviceydelser for serviceerhverv er en årlig spørgeskemaundersøgelse, der fra tællingsåret 2023 udgør totaltælling for virksomheder med mindst 20 ansatte inden for en række serviceerhverv. Tidligere har der været tale om en stikprøvebaseret tælling, der blev opregnet til hele populationen i Regnskabsstatistikken for private byerhverv. Virksomhederne bliver bedt om at angive en fordeling af omsætningen på de enkelte serviceydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceydelser for serviceerhverv

Del sidens indhold
2.700 flere lønmodtagere i november

21. januar 2025

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse steg i november med 2.700 personer i forhold til oktober. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. I november havde 3.035.400 personer et lønmodtagerjob. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 2.900 personer højere end i oktober, og i sektoren offentlig forvaltning og service faldt antallet af lønmodtagere i november med 300 personer. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  november 2024

21. januar 2025 - Nr. 15

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen er fortsat stabil

21. januar 2025

Der var 197.500 beskæftigede inden for bygge og anlæg i fjerde kvartal 2024. Det er en stigning på 0,3 pct. i forhold til tredje kvartal 2024, hvor der var 196.900 beskæftigede. Sammenlignet med samme kvartal året før er der tale om en stigning på 0,9 pct. Både Tømrermestre og Murermestre stiger med 1,7 pct., mens den største stigning ses hos Anlægsentreprenører, der stiger med 3,1 pct. siden tredje kvartal 2024. Restgruppen Anden bygge- og anlægsvirksomhed oplever det største fald med en nedgang på 2,0 pct. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  4. kvt. 2024

21. januar 2025 - Nr. 14

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. april 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Kommunernes driftsbudget steg 5,6 pct.

17. januar 2025

Ændret 17. januar 2025 kl. 08:30

Der var desværre fejl i et af tallene i tredje afsnit. Tallet er nu rettet og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Kommunerne budgetterer i 2025 med nettodriftsudgifter på 452 mia. kr. Det er en stigning på 24 mia. kr. eller 5,6 pct. i løbende priser sammenlignet med budgettet for 2024. I 2025 forventer kommunerne at bruge 263 mia. kr. til Sociale opgaver og beskæftigelse, svarende til 58 pct. af det samlede budget. Der er budgetteret med 80 mia. kr. til Undervisning og kultur, heraf er den største post Folkeskolen mv. med 67 mia. kr. Statistikken er baseret på de første vedtagne budgetter for 2025. Budgetterne er vedtaget i oktober 2024 og kan ikke direkte sammenlignes med regnskabstallene, da fx ændringer til budgettet, meropgaver mv. løbende kan forekomme.

Kommunale og regionale budgetter  2025

17. januar 2025 - Nr. 13

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. januar 2026

Alle udgivelser i serien: Kommunale og regionale budgetter

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over de kommunale budgetter udarbejdes i årets budgetterede pris- og lønniveau på grundlag af detaljerede budgetoplysninger for de enkelte kommuner. Indberetningsniveauet, som er fælles for alle kommuner, er autoriseret af Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Budgetterne er kommunernes forventede udgifter i oktober året før budgetåret og kan ikke umiddelbart sammenlignes med regnskaberne.Flere oplysninger findes på emnesiderne Kommunernes regnskaber og budgetter og Regionernes regnskaber og budgetter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner
Scenekunstaktiviteten til børn og unge er stigende

17. januar 2025

400 af de 890 produktioner, som teatre og andre scenekunstproducenter opførte i sæsonen 2023/2024, havde børn og unge under 25 år, som den primære målgruppe. Andelen af produktioner målrettet børn og unge er steget over tid. I 2015/2016-sæsonen var 32 pct. af produktionerne rettet mod denne målgruppe, mens andelen udgjorde 45 pct. i 2023/2024. Tendensen er den samme, når der ses på antallet af opførelser. I sæsonen 2023/2024 udgjorde produktioner med målgruppen børn og unge næsten 58 pct. af alle opførelser sammenlignet med 37 pct. i 2015/2016.

Scenekunst  2023/2024

17. januar 2025 - Nr. 12

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. januar 2026

Alle udgivelser i serien: Scenekunst

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra statistikken Scenekunst. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra indberetninger fra 267 aktive og 70 inaktive statsstøttede og ikke-statsstøttede teatre i referenceperioden. Dataindsamlingen pågik mellem oktober 2025 og januar 2026.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Scenekunst

Del sidens indhold
Producentprisindekset stiger på årsbasis

15. januar 2025

Producentprisindeks for varer steg i december med 14,9 pct. i forhold til samme måned i 2023. Forrige måned steg indekset med 12,5 pct. på årsbasis. Stigningen er hovedsageligt drevet af stigninger i industri og energiforsyning på hhv. 15,2 pct. og 18,9 pct. Derimod trækker råstofindvinding indekset ned med et fald på 0,7 pct. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 85,9, 9,4 og 4,1 pct. af det samlede producentprisindeks. De danskproducerede varer til eksport trækker op med en stigning på 22,3 pct., mens priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er steget med 4,6 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 0,3 pct. Forrige måned faldt importprisindekset med 0,9 pct. på årsbasis. Stigningen er hovedsageligt drevet af stigning i industri på 0,5 pct. Derimod trækker energiforsyning og råstofindvinding og indekset ned med fald på hhv. 12,5 og 1,6 pct. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 95,5 pct., 3,8 pct. og 0,7 pct. af det samlede importprisindeks.

Producent- og importprisindeks for varer  december 2024

15. januar 2025 - Nr. 10

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Halvdelen af de nye biler i 2024 kører på el

15. januar 2025

Elbilerne udgjorde 51 pct. af de nye biler i 2024 mod 36 pct. i 2023. Antallet af elbiler ved årsskiftet er 344.400 mod 200.100 for et år siden, og således har tilgangen af nye og importerede brugte elbiler i 2024 øget bestanden af elbiler med 72 pct. siden 2023. Til sammenligning er antallet af plugin hybrider 127.600 mod 123.100 ultimo 2023. De to typer udgør i alt 16,5 pct. af dagens bestand på 2,86 mio. personbiler mod 11,4 pct. for et år siden. Bestanden af fossile biler er faldet med 4 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  december 2024

15. januar 2025 - Nr. 11

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Næsten 3 mio. turistovernatninger i november

10. januar 2025

I november 2024 var der næsten 3 mio. turistovernatninger i Danmark. Det er en stigning på 6 pct. i forhold til november 2023 og det højeste antal novemberovernatninger i statistikkens levetid. Hotellerne oplevede en stigning på 93.000 overnatninger, svarende til 7 pct. Der var samtidig en stigning i hotelkapaciteten på 16 hoteller og 1.656 hotelværelser. Campingpladserne havde 58.000 flere overnatninger, svarende til en stigning på 48 pct., og kapacitetsmæssigt var der 2.364 flere campingenheder i november 2024 sammenlignet med november 2023. Både stigningen i antal campingovernatninger og i kapaciteten skyldes især, at flere større campingpladser holdt åbent i november 2024 end i samme måned året før.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  november 2024

10. januar 2025 - Nr. 8

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Indikator tyder på uændret ledighed

10. januar 2025

Ledighedsindikatoren viser en lille stigning på 100 personer i ledigheden fra november til december. Stigningen er sammensat af minimale stigninger for såvel antallet af ledige på dagpenge som for antallet af ledige på kontanthjælp. Samtlige ledighedstal i denne udgivelse er afrundede, opgjort i fuldtidsledige og sæsonkorrigerede.

Ledighedsindikator  december 2024

10. januar 2025 - Nr. 9

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Husleje bidrager mest til inflationen i december

10. januar 2025

I december steg det samlede forbrugerprisindeks med 1,9 pct. i forhold til samme måned året før. I november var den tilsvarende stigning 1,6 pct. Det er produktgruppen boligbenyttelse, elektricitet og opvarmning, der bidrager mest til inflationen, da denne gruppe står for halvdelen af inflationen på 1,9 pct. Under nævnte produktgruppe er det særligt husleje, elektricitet og fjernvarme, der bidrager til inflationen i december. Omvendt trækker gruppen møbler, husholdningsudstyr og husholdningstjenester ned i inflationen i december, hvor det herunder særligt er møbler og boligudstyr, der trækker ned.  Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,5 pct. i december, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I november havde kerneinflationen en årsstigning på 1,2 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  december 2024

10. januar 2025 - Nr. 7

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Industriens produktion faldt i november

9. januar 2025

Industriens samlede produktion faldt 3,6 pct. fra oktober til november, og i perioden september-november faldt produktionen 3,9 pct. sammenlignet med den foregående tre-måneders periode. Ses der bort fra medicinalindustrien, så faldt produktionen med 4,4 pct. fra oktober til november og med 0,5 pct. i september-november sammenlignet med juni-august. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  november 2024

9. januar 2025 - Nr. 6

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
2024 var et gennemsnitligt konkursår

9. januar 2025

Der var 2.491 konkurser i aktive virksomheder i 2024 opgjort i faktiske tal. Det er noget færre end i 2022 og 2023, men på niveau med gennemsnittet over de seneste ti år. Konkurserne ramte 12.110 fuldtidsjob, hvilket ligeledes er færre end i 2022 og 2023, men også svarende til gennemsnittet over de seneste ti år.

Konkurser  december 2024

9. januar 2025 - Nr. 4

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Eksporten af varer faldt i november

9. januar 2025

I november faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 1,4 pct. til 184,1 mia. kr. Den samlede import faldt med 1,0 pct. til 144,4 mia. kr. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget med 5,6 pct., mens importen er steget med 1,0 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  november 2024

9. januar 2025 - Nr. 5

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Ejerlejlighedspriserne steg i 3. kvartal 2024

7. januar 2025

På landsplan er priserne på ejerlejligheder steget med 1,7 pct. i tredje kvartal 2024 sammenlignet med foregående kvartal, baseret på sæsonkorrigerede tal. For enfamiliehuse og sommerhuse er priserne stort set uændrede i samme periode, når der tages højde for sæsonudsving. Priserne på ejerlejligheder og enfamiliehuse er cirka 2 pct. lavere end deres toppunkt i 2022, mens sommerhuspriserne derimod er steget med omkring 2 pct. siden 2022.

Ejendomssalg (kvt.)  3. kvt. 2024

7. januar 2025 - Nr. 3

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Ledigheden var stort set uændret i november

7. januar 2025

Fra oktober til november steg ledigheden med 200 til 88.300 fuldtidspersoner, hvilket svarer til en ledighedsprocent på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. I november steg antallet af aktiverede ledige med 300, mens antallet af ikke-aktiverede ledige faldt med 100.

Arbejdsløsheden (md.)  november 2024

7. januar 2025 - Nr. 2

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Antal tvangsauktioner er fortsat lavt i december

6. januar 2025

Antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner var 124 i december, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er en stigning på 13,8 pct. i forhold til november, hvor der var 109 tvangsauktioner. Antallet er, på trods af stigningen, fortsat på et lavt niveau, hvilket har gjort sig gældende i hele 2024. For perioden oktober-december 2024 var det samlede antal tvangsauktioner 352, hvilket er en stigning på 7,3 pct. i forhold til den foregående periode juli-september 2024, hvor der var 328 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  december 2024

6. januar 2025 - Nr. 1

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Danske forbrugerpriser fortsat EU´s højeste i 2023

23. december 2024

Danmark havde langt de højeste forbrugerpriser i EU i 2023, hvor prisniveauet lå 45 pct. over EU gennemsnittet. Kun EFTA-landene Schweiz og Island havde endnu højere forbrugerpriser og lå på hhv. 74 og 58 pct. over EU-gennemsnittet. Norge som er det tredje EFTA-land lå kun på 24 pct. over EU-gennemsnittet, hvilket er markant under det danske prisniveau. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU i 2023 fandtes i Irland, der lå 37 pct. over EU-gennemsnittet, efterfulgt af Luxembourg og Finland som lå hhv. 34 og 24 pct. over EU-gennemsnittet. De laveste forbrugerpriser var observeret i Bulgarien og Rumænien, hvor de hhv. udgjorde 59 og 61 pct. af EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats prissammenligningsundersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2023

23. december 2024 - Nr. 379

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2025

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Dansk forbrug lå over EU-gennemsnittet i 2023

23. december 2024

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i Danmark lå i 2023 8 pct. over gennemsnittet for EU-27 landene. Danmark lå dog noget lavere end Belgien, Østrig, Tyskland og Nederlandene, som lå mellem 13 og 19 pct. over EU-gennemsnittet. Luxembourg lå helt i top med et forbrug, der var 36 pct. over EU-gennemsnittet. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, som en husholdning forbruger. Det faktiske individuelle forbrug måler husholdningernes velfærd, hvad enten den er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse, mens dette ikke nødvendigvis er tilfældet i andre lande. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2023

23. december 2024 - Nr. 380

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2025

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Produktivitetsfremgang i omskiftelig periode

23. december 2024

I perioden 2020-2023 steg byerhvervenes arbejdsproduktivitet med gennemsnitligt 1,3 pct. pr. år på trods af udfordringer med COVID-19, energikrise og historisk høje priser. Et stigende uddannelsesniveau for arbejdsstyrken kan forklare 0,3 procentpoint af stigningen, mens en øget kapitalintensitet (et større eller bedre produktionsapparat pr. arbejdstime) bidrager med 0,2 procentpoint af stigningen. Lidt over halvdelen (0,8 procentpoint) af væksten i arbejdsproduktiviteten forklares ved en stigning i totalfaktorproduktiviteten (TFP), altså, at kapital og arbejdskraft udnyttes bedre i den måde processer tilrettelægges på, og tekniske fremskridt bliver nyttiggjort på. I denne version er der, udover normale opdateringer, også indarbejdet hovedreviderede nationalregnskabstal tilbage til 1966.

Produktivitetsudviklingen  2023

23. december 2024 - Nr. 381

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2025

Alle udgivelser i serien: Produktivitetsudviklingen

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Beregningerne er baseret på nationalregnskabets tal. Denne opgørelse er foretaget med udgangspunkt i Nationalregnskab (år) 2021-2024 juni-version (Nyt fra Danmarks Statistik 2025:203 fra 30. juni 2025). Danmarks Statistik har tidligere offentliggjort en kvalitetsvurdering, som beskriver usikkerheden og kvalite­ten af produktivitetstallene på forskellige brancher.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Erhvervslivet har positive forventninger til salget

20. december 2024

Virksomhedernes forventninger til omsætningen eller produktionen de kommende tre måneder slutter året på et højt niveau for alle fire erhverv i konjunkturbarometeret. Detailhandlen topper med et nettotal på 21, mens industrien følger efter med et nettotal på 17. For begge erhverv er tallet faldet marginalt efter højdepunktet i oktober, men niveauet er stadig højt i forhold til i begyndelsen af året. For serviceerhverv og bygge og anlæg er månedens nettotal på hhv. 14 og 5 årets højeste niveauer. Der er altså bredt i erhvervslivet forventning om, at omsætningen og produktionen vil opleve fremgang, når 2024 bliver til 2025. Nettotal angiver andelen af virksomheder, der forventer stigning fratrukket andelen, der forventer fald. Tallene er sæsonkorrigeret.

Konjunkturbarometer for erhvervene  december 2024

20. december 2024 - Nr. 374

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Forbrugertilliden falder til årets laveste niveau

20. december 2024

Forbrugertillidsindikatoren er i december minus 13,1, hvilket er det laveste den har været i 2024. Det er samtidig et markant fald i forhold til sidste måned, hvor den var minus 9,3. Året 2024 slutter hermed med et årsgennemsnit på minus 7,8, hvilket er en stigning i forhold til 2023, hvor det lå på minus 15,6. Faldet i december skyldes, at alle 5 indikatorer forbrugertilliden beregnes af, er faldet. De største fald er sket i forbrugernes vurderinger af Danmarks nuværende situation, forventningerne til Danmarks fremtidige økonomiske situation samt købelysten. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2024

20. december 2024 - Nr. 377

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
BNP steg pænt i tredje kvartal

20. december 2024

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,9 pct. i tredje kvartal 2024, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Kvartalsvæksten er hermed revideret ned med 0,3 procentpoint i forhold til den seneste offentliggørelse: Nationalregnskab 3. kvt. 2024. Revisionen kommer især som følge af nye og opdaterede kilder om aktiviteten i industrien, hvor industriens salg af varer er indarbejdet. Væksten i dansk økonomi var primært drevet af en væsentlig fremgang i industrien, hvor særligt medicinalindustrien har været hoveddrivkraften. Omvendt havde søtransporten en betydelig negativ effekt på væksten. Særligt vareeksporten driver fremgangen i efterspørgslen, men til dels også de faste bruttoinvesteringer. Beskæftigelsen steg med 0,1 pct. og de præsterede timer var uændrede. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet og revisioner siden seneste offentliggørelse under Særlige forhold.

Nationalregnskab  3. kvt. 2024 revideret

20. december 2024 - Nr. 375

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Detailsalget faldt lidt i november

20. december 2024

Detailsalget i november var samlet set 0,2 pct. lavere end i oktober, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Det samlede fald skyldes nedgang i varegruppen andre forbrugsvarer, hvor salget faldt 0,6 pct., mens det for varegrupperne beklædning mv. samt fødevarer og andre dagligvarer steg hhv. 1,3 og 0,1 pct. Når der udelukkende korrigeres for prisudvikling, lå det samlede detailsalg i november 3,4 pct. højere end i samme måned sidste år.

Detailomsætningsindeks  november 2024

20. december 2024 - Nr. 376

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Offentligt overskud på 20,9 mia. kr. i 3. kvt. 2024

20. december 2024

I tredje kvartal 2024 var overskuddet på de offentlige finanser 20,9 mia. kr. Dette er 15,3 mia. kr. lavere end i andet kvartal 2024. De samlede offentlige udgifter udgjorde 336,0 mia. kr. i tredje kvartal, hvoraf de største udgiftsposter var indkomstoverførsler til husholdningerne på 103,8 mia. kr. og aflønning af ansatte på 102,4 mia. kr. De offentlige indtægter udgjorde 356,9 mia. kr. i tredje kvartal. Indtægterne fra de personlige indkomstskatter og pensionsafkastskatten er ved denne offentliggørelse baseret på Økonomiministeriets seneste udgivelse af Økonomisk Redegørelse. Skønnet for pensionsafkastskatten er særligt forbundet med usikkerhed, da skatten påvirkes af udviklingen på de finansielle markeder og først opgøres endeligt d. 31. december 2024.

Offentligt kvartalsregnskab  3. kvt. 2024

20. december 2024 - Nr. 373

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Husholdninger sparede mindre op i 3. kvartal 2024

20. december 2024

I tredje kvartal 2024 sparede husholdningerne 4,2 pct. af deres disponible indkomst op, når der korrigeres for sæsonbevægelser. Dette er mindre end i andet kvartal 2024, hvor husholdningerne sparede 5,8 pct. af deres disponible indkomst op. Sammenlignet med samme kvartal året før, er opsparingen steget, idet opsparingsandelen i tredje kvartal 2023 var på 2,2 pct.

Sektorfordelt nationalregnskab  3. kvt. 2024

20. december 2024 - Nr. 378

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Fald i den offentlige beskæftigelse i tredje kvartal

19. december 2024

Antallet af beskæftigede i offentlig forvaltning og service faldt, omregnet til fuldtidsbeskæftigede, med 400 fra andet til tredje kvartal 2024. Det svarer til et fald på 0,1 pct. Forud for faldet i tredje kvartal 2024 har den offentlige beskæftigelse været stigende siden tredje kvartal 2022. Der er ved beregningen taget højde for sæsonmønstre.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  3. kvt. 2024

19. december 2024 - Nr. 372

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
4.800 flere lønmodtagere i oktober

19. december 2024

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse steg i oktober med 4.800 personer i forhold til september. Det svarer til en stigning på 0,2 pct. I oktober havde 3.034.300 personer et lønmodtagerjob. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 3.000 personer højere end i september, og i sektoren offentlig forvaltning og service steg antallet af lønmodtagere i oktober med 1.500, mens der for den resterende stigning på 300 personer ikke foreligger oplysninger om sektoren. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  oktober 2024

19. december 2024 - Nr. 371

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold