oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Forbrugertilliden på højeste niveau siden juli 2018

22. september 2021

Forbrugertilliden for september måned ligger på 8,2. Indikatoren er dermed på sit højeste niveau i over tre år. Sidst indikatoren var højere var i sommeren 2018. Forbrugertilliden er også markant højere end gennemsnittet for de seneste seks måneder, som er 3,2. Stigningen skyldes primært forbrugernes vurdering af Danmarks nuværende økonomiske situation sammenlignet med for et år siden. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  september 2021

22. september 2021 - Nr. 340

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Rekordmange danskere i feriehusene

22. september 2021

August satte ny rekord for antallet af danske gæster i feriehuse med 1,1 mio. overnatninger. Indtil nu har alle måneder i 2021 sat rekord for antallet af danske overnatninger i de respektive måneder. De danske overnatninger i august steg med 12 pct. i forhold til 2020, mens de udenlandske faldt med 5 pct. Dette giver et samlet overnatningstal på 4,1 mio. overnatninger. Dermed er august i år den næstbedste august nogensinde for feriehusene, kun overgået af august sidste år. Sammenlignes august 2021 med tiden før COVID-19, så er de danske overnatninger fordoblet, mens de tyske også ligger højere end årene før.

Feriehusudlejning  august 2021

22. september 2021 - Nr. 341

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Normeringstal viser færre børn pr. voksen i 2020

22. september 2021

Landsgennemsnittet 2020 for normeringerne (antal børn pr. voksen), for de kommunale og selvejende daginstitutioner, var på 2,9 for de 0-2-årige (vuggestue) og på 5,8 for de 3-5-årige (børnehave). Sammenlignet med 2019 var der i 2020 færre børn pr. voksen, idet normeringstallene for 2019 var 3,1 for de 0-2-årige og på 6,1 for de 3-5-årige. For de 3-5-årige viste normeringstallet færre børn pr. voksen i 2020 i forhold til 2019 i 85 af landets 98 kommuner, hvor ændringen i 49 kommuner var på mere end 5 pct. Normeringstallene for 2020 er påvirket af COVID-19-situationen - læs mere i afsnit tre. Normeringstallet er en beregning af de samlede pasningsressourcer på kommunalt niveau set i forhold til antallet af børn. Som personale medregnes kun pædagogisk personale, hvilket bl.a. inkluderer pædagogiske ledere, pædagoger, assistenter, medhjælpere mv. Personale som rene administrative ledere, rengøring, køkkenmedhjælpere mv. indgår ikke. Hverken for børn eller for personale foretages der sygdoms- og feriekorrektion, men for personalet foretages dog barselskorrektion. Både personale og børn er omregnet til fuld tid.

Børnepasning før skolestart  2020

22. september 2021 - Nr. 343

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2022

Alle udgivelser i serien: Børnepasning før skolestart

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Normeringstallet er en beregning af de samlede pasningsressourcer på både kommunalt og forældrebestyrelse niveau i forhold til antal børn, og beregnes for kommunale og selvejende daginstitutioner, ved at dividere antal børn med personale, begge i fuldtidsenheder. Det er kun pædagogisk personale som pædagogiske ledere, pædagoger, assistenter mv., der medregnes. Normeringstallet er opgjort som en brutto-normering, hvor personalets samlede opgaver som børnetid, forældresamtaler mv. indgår i opgørelsen, og der tages ikke højde for åbningstider. Hverken for børn eller personale fratrækkes sygdom eller ferie, men for personalet foretages barselskorrektion. Vikarforbrug og støttepersonale indgår også i normeringsberegningen.Tal for privatinstitutioner opgøres separat, og udgives som statistikken PBOERN dog uden normeringsberegning.Læs mere om metoden i statistikdokumentationen. Se også emnesiden

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnepasning før skolestart
Inflationen stiger markant mere i EU end i Danmark

22. september 2021

Inflationen i Danmark steg i august 2021 til 1,8 pct. fra 1,7 pct. i juli 2021. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande (uden Storbritannien) til 3,2 pct. fra 2,5 pct. Det er den højeste årsstigning i EU siden november 2011, hvor stigningen var 3,3 pct. I euroområdet steg inflationen til 3,0 pct. fra 2,2 pct. i juli. I både Danmark og EU er det i høj grad prisændringer på brændstof og elektricitet, der holder årsstigningen oppe i august. I 17 EU-lande er drift af transportmidler og herunder brændstof den produktgruppe, der trækker mest op i inflationen i august. Kerneinflationen (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) i Danmark steg til 0,9 pct. i august fra 0,8 pct. måneden før. I samme periode i EU-27 (uden Storbritannien) steg kerneinflationen til 1,9 pct. fra 1,2 pct., og i euroområdet steg den til 1,6 pct. fra 0,9 pct. Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  august 2021

22. september 2021 - Nr. 344

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Hver skattepligtig dansker betalte 93.000 kr. i skat

22. september 2021

Den gennemsnitlige skattebetaling for skattepligtige personer udgjorde 93.183 kr. i 2020. Det er en stigning på 5,1 pct. i forhold til året før. De skattepligtige personer i Gentofte, Rudersdal og Hørsholm Kommuner betalte med en gennemsnitlig slutskat over 150.000 kr. mest i skat. Vest for Storebælt var Skanderborg, Middelfart, Silkeborg, Favrskov, Rebild og Ikast-Brande de eneste kommuner, hvor skattebetalingen oversteg 95.000 kr. Slutskat er summen af indkomstskat, aktieskat og ejendomsværdiskat, og en skattepligtig person er en person med indkomst, der i indkomståret har fast bopæl her i landet eller opholder sig her i mere end seks måneder.

Indkomstskat for personer  2020

22. september 2021 - Nr. 342

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2022

Alle udgivelser i serien: Indkomstskat for personer

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på optællinger fra Skattestyrelsens slutligningssystem, og herfra kommer de begreber og værdier, som indgår i statistikken. For indkomståret 2023 og 2024 bygger oplysningerne på data fra oktober 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomstskat for personer

Del sidens indhold
Fortsat stigende offentlig beskæftigelse

21. september 2021

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service steg med 7.000 fra første til andet kvartal 2021, når der er taget højde for sæsonmønstre og omregnet til fuld tid. Det svarer til en stigning på 0,9 pct., og den offentlige beskæftigelse var i andet kvartal 2021 højere end det hidtil højeste niveau for 11 år siden. Der har i tre kvartaler i træk været store stigninger i den offentlige beskæftigelse, hvilket især skal ses i sammenhæng med COVID-19-relaterede aktiviteter som test, smitteopsporing og vaccine.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  2. kvt. 2021

21. september 2021 - Nr. 338

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
7.000 flere lønmodtagere i juli

21. september 2021

Fra juni til juli steg lønmodtagerbeskæftigelsen med 7.000 personer, svarende til en stigning på 0,2 pct. Det er en opbremsning i forhold til de foregående tre måneder, hvor de månedlige stigninger har ligget på mellem 17.000 og 34.000 personer. I juli var der 2.853.000 lønmodtagere, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juli 2021

21. september 2021 - Nr. 339

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
450 landmænd investerer i landbrug i udlandet

20. september 2021

I 2020 var der 450 danske bedrifter med investering i landbrug i udlandet. Langt de fleste investeringer fandt sted i andre EU-lande, hvor Rumænien toppede som det mest attraktive investeringsland for danske landmænd sammen med Polen og Slovakiet. Blandt europæiske lande uden for EU er der særligt investeret i Ukraine og Rusland. Antageligt er de østeuropæiske lande attraktive i kraft af lave lønninger og lave jordpriser. Investering i landbrug i lande uden for Europa forekommer kun i beskedent omfang. Tallene omfatter alene landmænd med bedrifter i Danmark, og dækker altså ikke danske statsborgere, som driver landbrug i andre lande uden at have landbrug i Danmark.

Danske landmænds investeringer i udenlandsk landbrug  19. juni 2020

20. september 2021 - Nr. 337

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Danske landmænds investeringer i udenlandsk landbrug

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Landbrugs- og gartneritællingen er en stikprøvetælling med deltagelse af landbrug i Danmark. Siden 1995 er oplysninger om afgrøder og forpagtning hentet fra landmændenes ansøgning om arealstøtte. Før den tid blev disse oplysninger indhentet ved spørgsmål på spørgeskemaet. Tællingerne i 1982, 1983, 1985, 1987, 1989, 1999, 2010 og 2020 var totaltællingerne med deltagelse af alle landbrugs- og gartneribedrifter i Danmark, og de øvrige tællinger stikprøver med en varierende udvalgsandel, typisk omkring 25-30 pct.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen
Fald i europæiske arbejdsomkostninger

20. september 2021

I årets andet kvartal steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i Danmark mest med 3,2 pct. på årsbasis. Derefter fulgte USA med en næsten tilsvarende stigning i samme periode på 3,1 pct. Udviklingen i Danmark og USA står i skarp kontrast til udviklingen i de 27 EU-lande uden Storbritannien, hvor arbejdsomkostningerne faldt med 0,1 pct. i forhold til andet kvartal 2020. I de 19 lande, der deltager i Eurosamarbejdet, aftog arbejdsomkostningerne i andet kvartal endnu mere end i EU samlet set med 0,8 pct. Det skal bemærkes, at opgørelserne stadig i høj grad er påvirket af de nedlukninger af arbejdspladser, der skyldes en anden og for visse landes vedkommende også tredje bølge af udbrud af COVID-19 og de afledte effekter af de forskellige statslige hjælpepakker, med henblik på afdæmpning af den deraf følgende økonomiske krise. Opgørelserne er derfor fortsat forbundet med større usikkerhed end sædvanligt. Se også afsnittet om Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  2. kvt. 2021

20. september 2021 - Nr. 335

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Hver fjerde tjekker troværdighed af online indhold

20. september 2021

Hver fjerde i befolkningen har tjekket troværdigheden af opslag eller vildledende indhold på sociale medier eller nyhedshjemmesider inden for de seneste tre måneder. I undersøgelsen om It-anvendelse i befolkningen 2021 blev deltagerne spurgt, om de har oplevet falskt eller vildledende indhold på nyhedssider eller sociale medier. Det kan være indhold i form af fx artikler, billeder og videoer. Personer, der vurderede, at de havde set falskt eller vildledende indhold, blev spurgt, om de havde tjekket troværdigheden. Med 36 pct. var 16-34-årige den gruppe, hvor andelen af personer, der tjekkede troværdigheden af indhold, var højest. Tjek af oplevet falsk indhold faldt støt med alderen. Læs om, hvordan de adspurgte tjekkede troværdigheden af det relevante indhold længere nede i teksten.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2021 fake-news

20. september 2021 - Nr. 336

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2025

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Færre ledige men flere på sygedagpenge

17. september 2021

Fra andet kvartal 2020 til andet kvartal 2021 faldt antallet af ledige, der ikke var i aktivering (nettoledige), med 39.300 til 104.100, svarende til et fald på 27 pct. Samtidig steg antallet af sygedagpengemodtagere med 19.100 til 86.700, svarende til en stigning på 28 pct., hvilket hænger sammen med den lempeligere adgang til sygedagpenge som led i håndteringen af COVID-19-krisen. Det samlede antal af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, eksklusive SU-modtagere, er på et år faldet med 9.500 til 760.200, svarende til et fald på 1 pct. Tallene i artiklen er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  2. kvt. 2021

17. september 2021 - Nr. 331

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2021

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Firmaernes salg på højere niveau end før COVID-19

17. september 2021

Ændret 17. september 2021 kl. 11:35

Opgørelsen af råstofindvinding og forsyningsindustri er i forbindelse med denne offentliggørelse blevet væsentligt nedjusteret, hvilket ikke påvirker hovedtallene i opgørelsen, da disse beregnes ekskl. energi. Det var ikke præciseret ved offentliggørelsen. Læs mere i sidste afsnit.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 9,6 pct., når første halvår 2021 sammenlignes med første halvår 2020, og salget er nu på et højere niveau end før COVID-19. Stigningen fordeler sig med en stigning på 10,5 pct. i salget til udlandet og en stigning på 9,2 pct. i det indenlandske salg ekskl. energi. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Denne offentliggørelse indeholder firmaernes indberettede momsangivelser for første halvår 2021, og opgørelsen er dermed et præcist billede af salget for halvåret.

Firmaernes køb og salg  juni og juli 2021

17. september 2021 - Nr. 332

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Nedlukning betød stort fald i CO2fra husholdninger

17. september 2021

Ændret 10. december 2021 kl. 14:05

Efter offentliggørelsen er branchefordelingen blevet genberegnet pga. fejl i første beregning. Rettede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Udledningen af drivhusgasser fra husholdninger er fra 2019 til 2020 faldet med 12 pct. til 6,9 mio. ton CO2-ækvivalenter. Det er det største årlige fald siden 1990. Det samlede fald fra 1990 til 2020 i husholdningernes udledninger er på 36 pct. Udledningerne fra husholdningerne stammer især fra benzin og diesel til transport, samt fra af bl.a. olie og naturgas til opvarmning. Det store fald i udledningen af drivhusgasser i 2020 er en direkte konsekvens af reduceret forbrug af benzin og diesel til transport som følge af øget hjemmearbejde. Udviklingen i husholdningernes energiforbrug er nærmere beskrevet i Nyt fra Danmarks Statistik 2021:223, COVID-19 sænker energiforbruget i 2020.

Emissionsregnskab  2020

17. september 2021 - Nr. 333

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. september 2022

Alle udgivelser i serien: Emissionsregnskab

Kontakt

Leif Hoffmann, tlf. 23 69 58 63

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Kilder og metode

Opstillingen af emissionsregnskabet foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter, der indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. Drivhusgasemissionen inkluderer udledning af kuldioxid (CO2) inkl. og ekskl. biomasse, metan (CH4), lattergas (N2O) og F-gasser (HFC, PFC og SF6). Data for seneste år er foreløbige, og de er baseret på det seneste Energiregnskab for Danmark samt emissionskoefficienter og ikke-energirelaterede emissioner fra året før, hvor sidstnævnte dog er fremskrevet med indikatorer, fx landbrugets husdyrbestand og produktionsindeks for beton- og teglværksindustrien.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Emissionsregnskab
Flere timer med uddannede lærere i folkeskolen

17. september 2021

Fra 2014 til 2019 blev en stadigt større andel af timer i folkeskolen afholdt af lærere med det underviste fag som linjefag (formel kompetence), eller af lærere med kompetence vurderet tilsvarende af skolelederen (vurderet kompetence). Stigningen var størst for andelen med formel kompetence, som steg fra 63 pct. til 70 pct., mens andelen med vurderet kompetence steg fra 17 pct. til 18 pct. i perioden. For både dansk og matematik steg andelen med formel kompetence betydeligt, mens andelen med vurderet kompetence faldt i samme periode. I engelsk skete en tilsvarende udvikling - dog mindre markant. Tallene er beregnet på baggrund af de første data i Danmarks Statistiks nye lærer-elev-register, som kobler elever og undervisere sammen.

Elever i grundskolen  2019

17. september 2021 - Nr. 334

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Elever i grundskolen

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Statistikken er baseret på Danmarks Statistiks lærer-elev-register og inkluderer folkeskoleelever, som i perioden 1. oktober 2013 til 30. september 2019 er registreret med undervisning med en eller flere lærere i et eller flere fag.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
35-årige kvinder og mænd er flyttet ni gange

16. september 2021

35-årige kvinder og mænd med dansk statsborgerskab er i gennemsnit flyttet hhv. 9,3 og 8,8 gange i løbet af deres liv. Piger såvel som drenge med dansk statsborgerskab er i gennemsnit flyttet én gang som 5-årig, to gange som 15-årig, og for de 20-årige er drenge flyttet godt tre gange og piger knap tre og en halv gang. Fra det fyldte 18. år og frem til begyndelsen af 30'erne øges hyppigheden af adresseskift betydeligt. Denne øgede flyttehyppighed skyldes bl.a., at de unge flytter hjemmefra (og hjem igen), at der flyttes til og fra uddannelsesstedet herunder til og fra kollegier (knap to ud af tre kollegianere bor der under to år, se www.statistikbanken.dk/flybol), samt at der flyttes fra og til samboende partnere.

Flytninger  2020

16. september 2021 - Nr. 328

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Flytninger

Kontakt

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Den 26. juni 2025 er der offentliggjort seks nye tabeller om unges flytninger, som alle starter i 2007, da det er første år efter den seneste kommunalreform. Alle tabeller indeholder variablen flyttetype, således at man for de 15-29-årige kan se om flytningen enten vedrører flytninger fra forældre, flytninger til forældre, flytninger med/mellem forældre eller øvrige flytninger. Flyttetypen flyttet fra forældre omfatter flytninger, hvor unge i alderen 15-29 år flyttede fra en adresse, hvor mindst én forælder boede til en ny adresse, hvor ingen af personens forældre boede. Dette kan ses som et udtryk for antallet af flytninger, hvor unge flyttede hjemmefra. Se alle statistikbanktabeller vedr. flytninger i Danmark i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Producent- og importpriser for varer stiger fortsat

16. september 2021

Det samlede producentprisindeks for varer er i august 2021 steget med 12,8 pct. i forhold til samme måned sidste år. Stigningen i producentprisindekset er den største årsstigning siden september 2008. I denne måned ses stigninger for alle hovedgrupper; energiforsyning, råstofindvinding og industri på hhv. 102,7, 84,5 og 3,2 pct., som er listet efter deres bidrag til stigningen i det samlede producentprisindeks. De enkelte hovedgrupper udgør hhv. 6,7, 4,3 og 88,3 pct. af det samlede producentprisindeks. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 9,6 pct. Stigningen i importprisindekset er den største stigning i indeksets historie. Udviklingen i importprisindekset er hovedsageligt drevet af stigningen i industri på 7,4 pct., samt en stigning i råstofindvinding på 58,8 pct. Udviklingen inden for industri er bl.a. drevet af metalindustri og kemivareindustri. Industri udgør ca. 96 pct. af importprisindekset og er derfor udslagsgivende for udviklingen i det samlede importprisindeks for varer, hvor råstofindvinding kun udgør 3,1 pct. Stigningerne for både det samlede producentprisindeks og importprisindekset skal ses i sammenhæng med, at indeksene var på et lavt niveau i august 2020 som følge af nedlukningen af Danmark i marts 2020 pga. COVID-19.

Producent- og importprisindeks for varer  august 2021

16. september 2021 - Nr. 330

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Mindre fald i transportarbejdet efter et års vækst

16. september 2021

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler faldt 1 pct. i andet kvartal 2021 sammenlignet med kvartalet før og endte på 3,9 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Det skyldes et fald i den nationale kørsel på 3 pct., mens den internationale kørsel steg 11 pct. i andet kvartal. National transport udgør 85 pct. af de danske lastbilers samlede transportarbejde.

Godstransport med danske lastbiler  2. kvt. 2021

16. september 2021 - Nr. 329

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2021

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Hver femte privatansat er i et udenlandsk ejet firma

14. september 2021

I 2019 var 21 pct. af lønmodtagerne i den private sektor i Danmark ansat i et udenlandsk ejet firma. Det er næsten den samme andel som i 2018. De lidt over 8.000 udenlandsk ejede firmaer i Danmark udgjorde kun 3 pct. af det samlede antal firmaer, men de beskæftigede, hvad der svarer til 322.000 fuldtidsansatte i 2019. Omsætningen var på 1.177 mia. kr., svarende til 27 pct. af den samlede omsætning i den private sektor.

Udenlandsk ejede firmaer  2019

14. september 2021 - Nr. 326

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. september 2022

Alle udgivelser i serien: Udenlandsk ejede firmaer

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

På basis af oplysninger fra Nationalbanken, private datakilder og firmaernes officielle regnskaber dannes populationen af udenlandsk ejede firmaer. Oplysninger om firmaernes branche og størrelse er hentet fra den generelle firmastatistik. De udenlandsk ejede firmaer omfatter dem, det har været muligt at finde vha. ovennævnte kilder og det vurderes til at udgøre langt hovedparten. I forbindelse med offentliggørelse af nye tal kan der forekomme revisioner i tidligere offentliggjorte tal. 
I statistikken er fastlæggelsen af et firmas ejerskab knyttet til den ultimative ejer, der har kontrol over firmaet, dvs. har mulighed for at fastlægge et firmas generelle strategi ved om nødvendigt at vælge en bestyrelse. Som hovedregel fortolkes den kontrollerende enhed som den ultimative ejer, der direkte eller indirekte besidder mere end 50 pct. af egenkapitalen eller aktionærenes stemmerettigheder. Ultimativ ejer skal forstås i relation til den direkte ejer, idet et firma umiddelbart kan være ejet (direkte) fra et land, selvom det i sidste ende (ultimativt) er ejet fra et andet land. Fx vil et firma i Danmark, der i første omgang er ejet fra fx Luxembourg, men som i sidste ende er ejet med kontrol fra Sverige, indgå i statistikken som et svensk firma. Tilsvarende vil et firma ejet direkte fra Luxembourg indgå som et dansk firma, hvis den ultimative ejer med kontrol er placeret i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenlandsk ejede firmaer
AI skaber resultater i fire ud af fem virksomheder

13. september 2021

Hver fjerde virksomhed med mindst ti ansatte anvendte kunstig intelligens i 2021, og hovedparten (81 pct.) oplevede en positiv effekt ved brug af AI. Minimum syv ud af ti virksomheder oplevede en positiv effekt uanset størrelse og branche, men det var især de større virksomheder, hvor AI skabte resultater. Ni ud af ti virksomheder med over 250 ansatte oplevede i 2021, at brug af AI havde en positiv effekt. Kunstig intelligens, artificial intelligence eller AI, er systemer, der kan udføre opgaver, som normalt kræver menneskelig intelligens. AI kan alene være softwarebaseret såsom chatbots eller være knyttet til fysiske enheder fx robotter eller droner. AI anvendes i forskellige teknologier - det kan eksempelvis være robotter eller softwarerobotter til automatisering af arbejdsgange eller produktionsprocesser eller applikationer til analyse baseret på machine learning.

It-anvendelse i virksomheder (tema)  2021 kunstig intelligens

13. september 2021 - Nr. 325

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. december 2021

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder (tema)

Kontakt

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

It i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca.4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Små virksomheders aktiviteter

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Højeste forbrugerprisstigning siden 2012

10. september 2021

I august 2021 steg det samlede forbrugerprisindeks med 1,8 pct. i forhold til samme måned året før. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden december 2012, hvor årsstigningen var 2,1 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for boligbenyttelse, elektricitet og opvarmning, herunder særligt prisstigninger på elektricitet, der trækker mest op i årsstigningen i forbrugerprisindekset i august. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,0 pct. i august, hvilket er en stigning i forhold til måneden før, hvor årsstigningen var 0,9 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  august 2021

10. september 2021 - Nr. 322

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Rekordfå modtagere af kontanthjælpsydelser i juni

10. september 2021

I andet kvartal var antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser faldet med yderligere 7.700 til et niveau på 103.300 i juni. Det er det laveste niveau siden statistikkens start i januar 2007. Antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser toppede i august 2015 med 175.200, hvorefter det med få afbrud er faldet frem til og med juni i år. Det seneste afbrud skyldtes COVID-19 i foråret 2020, hvor antallet steg med 5.900 fra februar til maj, hvorefter antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser faldt, måned for måned. De tal, som omtales i artiklen, er korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  2. kvt. 2021

10. september 2021 - Nr. 323

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2021

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
COVID-19 gav dyk i salg til økologisk foodservice

10. september 2021

Salget af økologiske føde- og drikkevarer til foodservice faldt 20 pct. fra 2.527 mio. kr. i 2019 til 2.018 mio. kr. i 2020 Det samlede salg af føde- og drikkevarer faldt lidt mere, nemlig 22 pct. fra 21,6 mia. kr. i 2019 til 16,8 mia. kr. i 2020. Den delvise nedlukning af restauranter og kantiner i 2020 som følge af COVID-19, må antages at være hovedårsagen til denne udvikling.

Salg af økologiske varer til foodservice  2020

10. september 2021 - Nr. 324

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Salg af økologiske varer til foodservice

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Kurt-Kristian Bech, tlf. 51 16 91 99

Kilder og metode

Der er en vis usikkerhed knyttet til resultaterne, da ikke alle virksomheder kender den økologiske omsætning præcist. Salget fordelt på kundegrupper er baseret på skøn fra virksomhederne. Tal for seneste periode er foreløbige frem til næste offentliggørelse. Fødevarestyrelsens økologiske spisemærke viser andelen af økologiske indkøbte føde- og drikkevarer: guld (90-100 pct.), sølv (60-90 pct.) og bronze (30-60 pct.). Antal spisemærker siger ikke noget om størrelsen af spisestederne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Salg af føde- og drikkevarer til foodservice
Mindre tilbagegang i bilsalget i august

9. september 2021

Der blev solgt 15.600 nye personbiler i august opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 1,3 pct. færre end i juli. Tilgangen til husholdningerne var uændret i forhold til juli, mens tilgangen til erhvervene lå 2,5 pct. lavere. Det samlede sæsonkorrigerede salg i perioden juni-august var 13,1 pct. lavere end i marts-maj. For husholdningernes vedkommende var faldet på 15,5 pct., mens erhvervene faldt 9,3 pct. Vurderingen af udviklingen i de sæsonkorrigerede tal skal foretages med megen forsigtighed, fordi COVID-19-restriktioner og afgiftsændringer i det seneste år har medført store ekstraordinære udsving i bilsalget. Der er i denne artikel fokus på en demografisk profilering af de familier, der er registreret som brugere af nye fossile biler, elbiler og plugin hybrider i perioden januar 2020 - august 2021.

Nyregistrerede motorkøretøjer  august 2021

9. september 2021 - Nr. 320

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Flere fast- og færre midlertidigt ansatte unge

9. september 2021

I andet kvartal 2021 var der 46.000 flere fastansatte lønmodtagere i alderen 15-29 år i forhold til samme kvartal året før. Samtidig faldt antallet af midlertidigt ansatte lønmodtagere i aldersgruppen med 31.000. I absolutte tal var der blandt de 15-29- årige således 157.000 midlertidigt ansatte og 501.000 fastansatte i andet kvartal 2021. Sammenlignes andet kvartal 2021 med første kvartal 2021 var der en stigning på 45.000 fastansatte lønmodtagere i alt og et fald på 11.000 midlertidigt ansatte lønmodtagere i alt. Det viser ikke-sæsonkorrigerede tal fra Arbejdskraftundersøgelsen. For samtlige lønmodtagere i alderen 15-64 år er der set over et år blevet 76.000 flere fastansatte og 25.000 færre midlertidigt ansatte.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  2. kvt. 2021

9. september 2021 - Nr. 319

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Genåbningen giver rekordhøjt antal ledige stillinger

9. september 2021

I andet kvartal 2021 steg antallet af ledige stillinger i den private sektor til 53.500, når der korrigeres for sæsonudsving. Det er en stigning på 14.000 ledige stillinger i forhold til kvartalet før og er uden sammenligning det højeste niveau af ledige stillinger siden statistikkens start i 2010. Andelen af ledige stillinger udgjorde i andet kvartal 3,0 pct. af samtlige stillinger, hvilket er 0,8 procentpoint højere end i første kvartal.

Ledige stillinger  2. kvt. 2021

9. september 2021 - Nr. 321

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2021

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Eksporten af varer og tjenester faldt i juli

8. september 2021

I juli faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 2,6 pct. Den samlede import steg 0,6 pct. For eksporten var der fald på såvel varer som tjenester. For importen var der fald i varehandlen, men stigning i tjenestehandlen. Den samlede eksport og import er steget set over de seneste tre måneder. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  juli 2021

8. september 2021 - Nr. 316

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Materialeomkostninger til byggeri steg i 2. kvt.

8. september 2021

En usædvanlig stigning i omkostningerne til materialer betød, sammen med stigende arbejdsomkostninger, at de samlede omkostninger ved at bygge en ny bolig steg med 2,1 pct. i andet kvartal 2021, sammenlignet med kvartalet før. Også i omkostningerne ved opførelsen af både enfamiliehuse og etagebyggeri, som det samlede indeks er baseret på, så man tilsvarende udvikling i andet kvartal. Her steg arbejdsomkostningerne med 2,3 pct. for enfamiliehuse og 2,4 pct. for etagebyggeri i andet kvartal, mens omkostningerne til materialer steg med 2,3 pct. for enfamiliehuse og 1,6 pct. for etagebyggeri.

Byggeomkostningsindeks for boliger  2. kvt. 2021

8. september 2021 - Nr. 318

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2021

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Rekord mange danskere på hoteller og feriecentre

8. september 2021

I juli 2021 var der 2,5 mio. overnatninger på hoteller og feriecentre, hvilket er en stigning på 7 pct. eller 172.000 flere overnatninger i forhold til juli 2020. Dette skyldes hovedsageligt en stigning i antallet af danske overnatninger, som steg med 153.000 overnatninger i perioden. Det samlede antal danske overnatninger på hoteller og feriecentre nåede dermed op på 2,2 mio., hvilket er rekord siden statistikkens start i 1992. Antallet af udenlandske overnatninger steg med 5 pct. i juli 2021 sammenlignet med juli 2020. Stigningen i juli skal ses i lyset af den store nedgang i overnatningerne på hoteller og feriecentre i 2020 på grund af restriktioner mod COVID-19.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  juli 2021

8. september 2021 - Nr. 317

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Stigende produktion i industrien i juli

7. september 2021

Industriens samlede produktionsindeks steg 3,2 pct. i juli primært trukket af medicinal- og maskinindustrien. Produktionen svinger en del på månedsbasis, og stigningen kommer da også efter et fald i juni. Set over perioden maj-juli, så steg produktionen 0,8 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  juli 2021

7. september 2021 - Nr. 315

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Rekordfå konkurser og tabte job i august

6. september 2021

Der var 120 erklærede/kundgjorte konkurser i august blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 15,3 pct. færre end i juli og det laveste i statistikkens levetid siden 2009. Konkurserne medførte 331 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 58,0 pct. færre end i juli. Også jobtabet er det laveste siden 2009. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden juni-august var 13,7 pct. lavere end i marts-maj, mens jobtabet var 25,4 pct. lavere. Tvangsopløsningerne og de forventede konkurser er behandlet nærmere nedenfor.

Konkurser  august 2021

6. september 2021 - Nr. 313

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fortsat få tvangsauktioner trods stigning i august

6. september 2021

Med 119 tvangsauktioner i august mod 102 måneden før er antallet af tvangsauktioner steget med 17 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. På trods af stigningen fra juli til august, var der alligevel 20 færre tvangsauktioner i tremånedersperioden juni-august 2021 sammenlignet med perioden marts-maj 2021.

Tvangsauktioner  august 2021

6. september 2021 - Nr. 314

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner