oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Hver femte studerende kommer ikke fra gymnasiet

13. august 2020

Gennem de seneste 45 år havde langt de fleste studerende på lange videregående uddannelser en gymnasial uddannelse som højest fuldførte niveau ved studiestart, mens ca. hver femte havde en anden uddannelse. Andelene, som startede deres lange videregående uddannelse med enten en gymnasial eller en anden uddannelse som højest fuldførte, har i hele perioden 1975-2019 været stabil, hvor mellem 17 pct. og 21 pct. havde anden uddannelse end gymnasiet ved studiestart. Dog havde 51 pct. af studerende med erhvervsuddannelse, kort videregående uddannelse eller mellemlang videregående uddannelse allerede en gymnasial uddannelse. Udover gymnasial uddannelse har der gennemsnitligt været 4 pct. med en erhvervsuddannelse, 2. pct. med en kort videregående uddannelse og 10 pct. med en mellemlang videregående uddannelse ved studiestart i alle femårsperioderne mellem 1975-2019.

Studerende ved lange videregående uddannelser  1975-2019

13. august 2020 - Nr. 306

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Studerende ved lange videregående uddannelser

Kontakt

Martin Nørskov, tlf. 40 47 39 37

Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Uddannelse giver beskæftigelse over hele EU

12. august 2020

For personer i aldersgruppen 25-59 år, som typisk har færdiggjort deres uddannelse og endnu ikke har påbegyndt tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, er der en klar sammenhæng mellem uddannelsesniveau og beskæftigelse. I denne aldersgruppe i Danmark var 64 pct. af de med grundskole som højest fuldførte uddannelse i beskæftigelse i første kvartal 2020. For personer med gymnasium eller erhvervsuddannelse som højest fuldførte uddannelse var 84 pct. i beskæftigelse. Blandt de med en videregående uddannelse var 90 pct. i beskæftigelse. Dette er en tendens på tværs af EU. Både i Syd- og Nordeuropa var andelen i beskæftigelse (beskæftigelsesfrekvensen), lavest blandt dem med et lavt uddannelsesniveau, mens beskæftigelsesfrekvensen steg i takt med uddannelsesniveauet. Det viser tal fra Arbejdskraftundersøgelsen.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  1. kvt. 2020

12. august 2020 - Nr. 305

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
2,4 mio. færre feriehusovernatninger i første halvår

11. august 2020

Åbningen af de danske grænser 15. juni betød, at bl.a. tyske gæster igen kunne overnatte i udlejede danske feriehuse. Der var i alt 1,7 mio. overnatninger i juni svarende til en nedgang på 19 pct. i forhold til samme måned sidste år. Af disse var 762.300 tyske. Status på første halvår af 2020 er, at feriehusudlejningen i faktiske tal mangler 2,4 mio. overnatninger i forhold til første halvår af 2019. Dette skyldes primært lukningen af de danske grænser og deraf manglende tyske gæster. Antallet af tyske overnatninger er faldet med 2,9 mio. overnatninger, hvilket svarer til et fald på 63 pct. i forhold til sidste år. Manglende muligheder for at rejse ud af landet har til gengæld fået danskere til at bruge feriehusene mere. De danske overnatninger er steget med 1,0 mio. overnatninger, hvilket svarer til en stigning på 50 pct.

Feriehusudlejning  juni 2020

11. august 2020 - Nr. 303

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2020

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Antal overnatninger næsten halveret i første halvår

11. august 2020

Sammenlignet med første halvår 2019 faldt det samlede antal af overnatninger på hoteller, feriecenter, campingpladser, vandrerhjem og i lystbådehavne med 47 pct. - et fald, der især ses i storbyerne. København oplevede et fald på 64 pct. svarende til knap 2,1 mio. færre overnatninger sammenlignet med første halvår 2019. Overnatningerne i Aalborg, Aarhus og Odense faldt i samme periode med mellem 50 og 59 pct. I juni faldt de samlede overnatninger med over 1,8 mio. Af disse udgjorde faldet for hotellerne over 1,1 mio., svarende til 67 pct., mens overnatningerne på campingpladserne faldt med 324.000 eller 21 pct. Overnatningssteder med udendørsfaciliteter har klaret sig bedst under COVID-19 nedlukningen.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  juni 2020

11. august 2020 - Nr. 304

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2020

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Markant færre ind- og udvandringer i 2. kvt.

11. august 2020

Ind- og udvandringerne til og fra Danmark blev påvirket markant i andet kvartal 2020, hvilket givet er et udtryk for den nedlukning som både Danmark og resten af verden oplevede i netop andet kvartal 2020 som følge af COVID-19. I forhold til gennemsnittet for andet kvartal 2017-2019 faldt indvandringen i andet kvartal 2020 med 39 pct. til 10.106 personer og udvandringen faldt med 24 pct. til 11.482 personer. Den største del af faldet i antal indvandringer kan tilskrives personer med statsborgerskab i EU eller Storbritannien (50 pct.), mens den største andel af faldet i antal udvandringer kan henføres til personer med dansk statsborgerskab (37 pct.).

Befolkningens udvikling  2. kvt. 2020

11. august 2020 - Nr. 302

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2020

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Stigning i eksporten øger overskuddet

10. august 2020

I juni var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 14,7 mia. kr., hvilket var 2,5 mia. kr. mere end i maj (i sæsonkorrigerede tal). Stigningen sker især på baggrund af en stigning i eksporten af varer på 3,5 mia. kr. Fra januar til juni 2020 er overskuddet på betalingsbalancens løbende poster steget med 3,1 mia. kr. i faktiske tal i forhold til samme periode sidste år. Stigningen skyldes især et øget overskud på varerne, hvor især importen er faldet. Omvendt er overskuddet på tjenesterne faldet, særligt som følge af et fald i eksporten.

Betalingsbalancen over for udlandet  juni 2020

10. august 2020 - Nr. 300

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2020

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Husholdningernes bilkøb trådte på speederen i juli

10. august 2020

Mange familier har brugt sommeren hjemme til at anskaffe ny bil. Bilkøbet i juli har taget kraftigt revanche efter at have ligget noget underdrejet i marts-maj som følge af COVID-19. Tilgangen på 20.100 biler var 29,1 pct. større end i juni, når der korrigeres for sæsonudsving. Væksten er bredt funderet med en fremgang fra juni til juli på 20,7 pct. i tilgangen til husholdningerne og 47,7 pct. i tilgangen til erhvervene. En 'før-efter' vurdering viser, at husholdningernes tilgang i marts-juli nu i er på niveau med den gennemsnitlige månedlige tilgang i de fire måneder forud for COVID-19. Tilgangen til erhvervene har ikke rettet sig på samme vis, da den gennemsnitligt ligger 38 pct. lavere end i den foregående periode. Det samlede resultat er, at bilkøbet endnu ikke har nået niveauet fra før COVID-19, men ligger 17 pct. lavere. At husholdningerne har trådt på speederen i juli fremgår også af, at såvel deres køb af brugte biler som privatleasing slog alle rekorder, hvilket bliver behandlet senere i artiklen. Andelen af benzinhybrider af husholdningernes nye biler er eksploderet de seneste måneder og udgjorde mere end hver femte bil i juli - mere end en tidobling ift. niveauet i 2019. Elbilerne ligger derimod lavt i juli og udgjorde under 3 pct. af husholdningernes bilkøb.

Nyregistrerede motorkøretøjer  juli 2020

10. august 2020 - Nr. 299

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2020

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Stigning i både eksport og import af varer i juni

10. august 2020

Eksporten af varer steg 2,2 pct. i juni, og importen steg 3,1 pct. Eksporten er faldet 6,9 pct. de seneste tre måneder sammenlignet med de foregående tre måneder. I samme periode er importen faldet 5,7 pct. Det viser tallene for Udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  juni 2020

10. august 2020 - Nr. 298

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Markant fald i tjenestehandlen i 2020

10. august 2020

Eksporten af tjenester faldt med 16,1 pct. i andet kvartal 2020, mens importen faldt 17,5 pct. Både eksporten og importen ligger for første halvår 2020 lavere end i samme periode i 2019; eksporten er faldet 12,7 pct. og importen 8,6 pct. Det viser kvartalstallene for Udenrigshandel med tjenester, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Fra at have et overskud på tjenestehandlen på 6,0 mia. kr. i første halvår 2019 er der i første halvår 2020 et underskud på 4,1 mia. kr. i faktiske tal. Det skyldes et fald i overskuddet på flere tjenestegrupper, bl.a. som følge af fald i handlen med transporttjenester samt en stigning i importen af intellektuelle rettigheder.

Udenrigshandel med tjenester  2. kvt. 2020

10. august 2020 - Nr. 301

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Cigaretpriser trækker forbrugerprisindekset op

10. august 2020

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,5 pct. i juli i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er højere end i juni, hvor den årlige stigning var 0,3 pct. Forbrugerprisindekset for juli er påvirket af COVID-19 i samme omfang som juni, da bortfaldet af prisobservationer har været sammenligneligt med juni. For enkelte brancher har det fortsat ikke været muligt at indhente priser, så prisudviklingen er i disse tilfælde blevet estimeret. Det er i høj grad prisændringer inden for alkoholiske drikkevarer og tobak, herunder særligt prisstigninger på cigaretter, der er medvirkende til at forbrugerprisindekset igen er stigende. De solgte cigaretter er i stigende grad pålagt den nye højere afgift fra april 2020. Afgiftsstigningerne på cigaretter er fortsat ikke fuldt indfaset, og der forventes derfor flere prisstigninger på cigaretter i den kommende periode. Forbrugerprisindekset ekskl. energiprodukter og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) har en årsstigning på 1,0 pct., hvilket er en stigning fra 0,9 pct. måneden før. Her er det i høj grad også prisændringer på cigaretter, der trækker kerneinflationen op.

Forbruger- og nettoprisindeks  juli 2020

10. august 2020 - Nr. 297

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. september 2020

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Industriproduktionen steg i juni efter fald i foråret

7. august 2020

Det samlede produktionsindeks for industrien steg i juni med 4,0 pct. Stigningen kommer dog efter fald i både april og maj. Således er indekset faldet med 5,1 pct. i årets andet kvartal i forhold til første kvartal. Derved er industrien stadig ramt af følgerne af COVID-19, som forstærkede den opbremsning, der samlet set indtraf i løbet af 2019. Det ser dog stadig ud til, at industrien i Danmark indtil videre er mindre hårdt ramt end det øvrige Europa og USA (læs mere om dette nedenfor). Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  juni 2020

7. august 2020 - Nr. 295

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. september 2020

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Svinebestanden bliver stadig større

7. august 2020

Den samlede svinebestand i Danmark var 13,2 mio. svin 1. juli 2020, hvilket er 4,9 pct. flere end sidste år. Stigningen skyldes, at der er en god økonomi i svineproduktionen pga. kraftigt stigende priser på svin siden foråret 2019 og de tre første måneder af 2020 pga. afrikansk svinepest i bl.a. Kina. Til trods for at priserne er faldet siden Covid-19 nedlukningen pga. mindre efterspørgsel på svinekød på verdensplan, er det først her i juni 2020, at noteringen på slagtesvin er lavere end for et år siden (se www.statistikbanken.dk/lpris10). Prisen ligger dog forsat pænt over gennemsnits prisen i 2018, hvor svineproduktionen havde en god økonomi (se årspublikationen Økonomien i landbrugets produktionsgrene 2018).

Svinebestanden  1. juli 2020

7. august 2020 - Nr. 296

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Svinebestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Svinebestanden bliver opgjort på grundlag af en stikprøvetælling blandt alle landbrugsbedrifter med svin. Bestanden kan være påvirket af forskydninger i slagtningerne i forbindelse med helligdage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Svinebestanden

Del sidens indhold
Uændret antal konkurser i juli, men flere tabte job

6. august 2020

Der var 179 erklærede/kundgjorte konkurser i juli blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 1 pct. flere end i juni. Konkurserne medførte 1.295 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 84 pct. flere end i juni - bl.a. pga. markante konkurser i turisme- og luftfartsbrancherne. I perioden maj-juli var der 2 pct. flere konkurser end i februar-april, men jobtabet var 29 pct. mindre. Sammenlignet med tidligere års jobtab pga. konkurs er der i marts-juli 2020 tabt tre gange flere job blandt hoteller og restauranter. Niveauet og udviklingen skal vurderes med nogen forsigtighed som følge af sagsophobningen under Sø- og Handelsrettens samt Skifteretternes nøddrift fra 12. marts til 26. april.

Konkurser  juli 2020

6. august 2020 - Nr. 293

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. september 2020

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Tvangsauktioner stort set uændret i forhold til juni

6. august 2020

Med 193 tvangsauktioner i juli mod 195 måneden før er antallet af tvangsauktioner stort set uændret fra juni til juli, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed har der i årets første syv måneder i alt været 1.284 tvangsauktioner. Det er syv færre tvangsauktioner i forhold til samme periode sidste år, hvor der var 1.291 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  juli 2020

6. august 2020 - Nr. 294

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. september 2020

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Nedgang i byggeriet efter COVID-19

5. august 2020

Det samlede fuldførte etageareal i andet kvartal 2020 endte på 1,8 mio. m2, hvilket er et fald på 9 pct. i forhold til første kvartal. Dette fald er drevet af et fald i fuldførelsen af beboelsesbygninger på 11 pct. og øvrige bygninger på 23 pct., mens det fuldførte etageareal af bygninger til erhverv steg 7 pct. Ser man på det påbegyndte byggeri, så faldt dette også med 9 pct. i forhold til første kvartal. Her var der tale om fald inden for alle kategorier af bygninger. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving, medmindre andet er angivet. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR.

Byggevirksomheden  2. kvt. 2020

5. august 2020 - Nr. 292

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. november 2020

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Hver sjette reducerer madspild ved brug af apps

5. august 2020

En sjettedel af Danmarks befolkning har mindsket madspild via fx TooGoodToGo, YourLocal, MadSkalSpises eller For Resten, ved enten at gøre et kup i form af en lykkepose hos en forhandler, eller søge information og inspiration til at bruge de madvarer, der i forvejen ligger i køleskabet. Det er i højere grad de yngre og folk i Hovedstadsområdet, som har brugt madspildsapps til at hente overskudsvarer.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2020 brug af grønne apps (madspild)

5. august 2020 - Nr. 291

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. august 2020

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Online dating er mest brugt af mænd

4. august 2020

Der er væsentligt flere mænd end kvinder, der forsøger at finde sin næste 'date' på nettet. Af de i alt 600.000 brugere af datings apps og hjemmesider er de 350.000 mænd, svarende til tre ud fem brugere. Blandt netdaterne er mændenes andel steget lidt siden 2011, hvor den lå på 56 pct. I 2020 er den samme andel 60 pct. Mænd dominerer online dating apps og hjemmesider uanset, hvad deres situation er. Kønsfordelingen er mest lige blandt par med eller uden børn, og den er mest skæv blandt enlige med eller uden børn.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2020 netdating

4. august 2020 - Nr. 290

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. august 2020

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Boligpriserne tilbage på niveauet før COVID-19

31. juli 2020

På landsplan var den årlige prisstigning på ejerlejligheder i maj på 3,5 pct., mens priserne på enfamiliehuse steg 1,9 pct., når man måler prisudviklingen i forhold til samme måned året før. Det er fjerde måned i træk, at ejerlejlighedspriserne er steget mere end huspriserne. Hvis man måler prisudviklingen fra februar (før COVID-19) til maj, er boligpriserne nu tilbage på niveauet fra før COVID-19, der er endda tale om en lille stigning på 0,4 pct. for enfamiliehuse og 0,2 pct. for ejerlejligheder, når der ikke korrigeres for sæsonudsving (kun kvartalstal sæsonkorrigeres).

Ejendomssalg (md.)  maj 2020

31. juli 2020 - Nr. 288

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2020

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen falder i andet kvartal

31. juli 2020

Byggebeskæftigelsen faldt med 2,8 pct. fra 180.500 personer i første kvartal til 175.500 personer i andet kvartal. Byggebeskæftigelsen bliver opgjort den midterste onsdag i kvartalet, hvilket betyder, at denne offentligørelse er den første, som indeholder effekterne af COVID-19 nedlukningen i marts. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  2. kvt. 2020

31. juli 2020 - Nr. 289

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Bruttoledigheden faldt lidt fra maj til juni

30. juli 2020

Fra maj til juni faldt bruttoledigheden med 4.100 til 154.600. Samtidig faldt ledighedsprocenten med 0,1 procentpoint til 5,5 pct. af arbejdsstyrken. Faldet fra maj til juni kommer efter tre måneder med markante stigninger i bruttoledigheden som følge af COVID-19 nedlukningen i midten af marts (se afsnittet 'Særlige forhold ved denne offentliggørelse'). Fra februar til maj steg bruttoledigheden således med hele 55.200, hvilket svarer til en stigning på 1,9 procentpoint til 5,6 pct. af arbejdsstyrken i maj. De tal der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigerede med mindre andet er nævnt. Til at belyse den nyeste udvikling i ledigheden henvises til Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering www.jobindsats.dk/jobindsats/publikationer.aspx, hvor daglige opgørelser af nytil-komne ledighedsregistrerede vises. Disse opgørelser er, modsat denne statistik, ikke omregnet til fuldtid men derimod baseret på samtlige tilmeldte ledige uafhæn-gigt af, om disse personer modtager dagpenge, kontanthjælp eller slet ingen ydelse.

Arbejdsløsheden (md.)  juni 2020

30. juli 2020 - Nr. 287

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Konjunkturbarometrene stiger fortsat i juli

30. juli 2020

Der er positive takter i konjunkturbarometrene for erhvervene i juli, især på grund af forventningerne til den kommende udvikling. Den største stigning ses for detailhandlen, hvis sammensatte konjunkturindikator med nettotallet 10 er langt over samme måned sidste år, hvor tallet var 3. Industrien stiger også pænt og er nu på samme niveau som i juli sidste år med nettotallet minus 7. Bygge og anlæg og serviceerhverv stiger også men ikke så meget. Dermed stiger også erhvervstillidsindikatoren. Den stiger fra 67,8 i juni til 80,5 i juli.

Konjunkturbarometer for erhvervene  juli 2020

30. juli 2020 - Nr. 286

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. august 2020

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Detailsalget fortsætter fremgang i juni

27. juli 2020

Detailsalget steg med 1,4 pct. i juni sammenlignet med maj. Denne stigning er korrigeret for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Det ser altså ud til, at danskernes forhøjede forbrug efter genåbningen af detailhandlen er fortsat ind i juni måned. Den høje detailomsætning i maj og juni betyder endvidere, at det samlede detailsalg i perioden april-juni var 4,3 pct. højere end i perioden januar-marts.

Detailomsætningsindeks  juni 2020

27. juli 2020 - Nr. 285

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. august 2020

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
1,5 mio. kvæg i Danmark

24. juli 2020

Bestanden af kvæg i Danmark var på 1,5 mio. dyr 30. juni 2020, hvilket er 0,3 pct. flere end i 2019 på samme tidspunkt. Der var 653.000 køer, fordelt på 567.000 malkekøer og 86.000 ammekøer. Tyre og stude udgjorde 238.000 stk. og kvier 626.000 stk., hvoraf de 184.000 kvier var drægtige. Den lille stigning i bestanden skyldtes primært flere kvier under et år, mens antallet af tyre og stude under et år samt ammekøer faldt. Kvægbedrifterne findes især i Jylland, hvor 87,5 pct. af kvæget går. Den mest udbredte kvægrace i Danmark er Dansk Holstein.

Kvægbestanden  30. juni 2020

24. juli 2020 - Nr. 284

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Kvægbestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Kvægbestanden bliver opgjort på grundlag af oplysninger fra Det Centrale Husdyrbrugs-Register (CHR) og Kvægdatabasen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvægbestanden

Del sidens indhold
Forbrugertilliden er uændret

23. juli 2020

Forbrugertilliden for juli måned ligger på minus 2,9 og er dermed omtrent det samme som i juni måned, hvor den lå på minus 3,1. Gennemsnittet for de sidste fem måneder siden COVID-19 ramte Danmark ligger på minus 5,3. Den uændrede forbrugertillid skyldes hovedsageligt, at der har været en stigning i forbrugernes vurdering af Danmarks økonomiske situation i dag sammenlignet med for et år siden samtidig med, at et forværret syn på familiens økonomiske situation i dag sammenlignet med for et år siden og et fald i købelysten er med til at holde forbrugertilliden nede. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  juli 2020

23. juli 2020 - Nr. 283

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. august 2020

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Inflationen stiger i Danmark og EU

22. juli 2020

Inflationen i Danmark steg fra minus 0,2 pct. i maj til 0,2 pct. i juni. I EU steg inflationen fra 0,6 pct. i maj til 0,8 pct. i juni, mens den i euroområdet steg fra 0,1 pct. til 0,3 pct. I både Danmark og EU er det i høj grad prisændringer på brændstof, der trækker inflationen op i forhold til måneden før. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) steg til 0,8 pct. i juni 2020 mod 0,7 pct. i maj 2020, mens kerneinflationen var uændret i EU (1,7 pct.). I euroområdet faldt kerneinflationen fra 1,2 pct. til 1,1 pct. Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  juni 2020

22. juli 2020 - Nr. 282

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. august 2020

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Lønmodtagerbeskæftigelsen faldt i maj

21. juli 2020

Antallet af lønmodtagere faldt med 14.000 personer i maj i forhold til måneden før. Det svarer til et fald på 0,5 pct. I maj var der 2.715.000 personer med lønmodtagerjob. Samlet er lønmodtagerbeskæftigelsen faldet med 87.000 personer de seneste tre måneder, som er den periode, der er berørt af COVID-19. De ekstraordinære arbejdsmarkedsforhold som følge af COVID-19 betyder, at denne opgørelse er behæftet med særlig stor usikkerhed. Se afsnittet om Særlige forhold. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  maj 2020

21. juli 2020 - Nr. 281

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. august 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Elever med lave karakterer får økonomisk forspring

17. juli 2020

For elever, som afsluttede 9. klasse i 2002 med hhv. lave (gennemsnit under 5), middel (gennemsnit på 5-8) og høje (gennemsnit på 8 eller over) karakterer i dansk og matematik, var der forskel på uddannelsesniveau, beskæftigelse og indkomst. I de fleste af de første 16 år efter 9. klasse havde elever med lave karakterer en akkumuleret disponibel indkomst højere end de øvrige elever, og differencen var størst efter 10 år, hvor de i gennemsnit havde tjent 112.149 kr. mere end elever med middel karakterer og 232.290 kr. mere end elever med høje karakterer. Herefter mindskes differencen dog gradvist, og 16 år efter 9. klasse blev elever med lave karakterer overhalet af de øvrige. Her havde elever med middel og høje karakterer tjent hhv. 2.501.780 kr. og 2.550.306 kr., mens elever med lave karakterer havde tjent 2.500.467 kr. På dette tidspunktet var der også en betydelig forskel i den årlige disponible indkomst, som var på 231.548 kr. for elever med lave karakterer, 263.195 kr. med middel karakterer og 309.017 kr. for elever med høje karakterer.

Elever i grundskolen  2002-2018 års-/eksamenskarakterer

17. juli 2020 - Nr. 280

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. september 2021

Alle udgivelser i serien: Elever i grundskolen

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Statistikken er baseret på Danmarks Statistiks lærer-elev-register og inkluderer folkeskoleelever, som i perioden 1. oktober 2013 til 30. september 2019 er registreret med undervisning med en eller flere lærere i et eller flere fag.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Danmarks landbrugsareal er stort internationalt set

16. juli 2020

Danmarks landbrugsareal er stort sammenlignet med de fleste andre lande, navnlig hvis vi ser på vores nabolande. Det danske landbrugsareal udgør 61 pct. af hele Danmarks areal mod blot 3,5 pct. i vores broderland Norge. Sverige, Norge, Finland og de baltiske lande har så til gengæld langt mere skov end vi har, se Nyt fra Danmarks Statistik, 2018:442.

Afgrøder i dansk landbrug  2020

16. juli 2020 - Nr. 279

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juli 2021

Alle udgivelser i serien: Afgrøder i dansk landbrug

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Arealer for 2023 er hentet fra Landbrugsstyrelsens ordning med arealstøtte, tidligere tal er fra landbrugs- og gartneritællingen. Til hver bedrift er henført én og kun én kommune. Hvis en bedrift har arealer i mere end én kommune er vælges den kommune, hvor det største areal befinder sig. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Emma og William i top

15. juli 2020

Emma er tilbage i top, som det mest populære navn til nyfødte piger efter at have været forvist fra førstepladsen i fire år. I 2019 fik 16 ud af 1.000 nyfødte piger navnet Emma. Molly, Leonora, Merle og Mynte er nye på listen over de 50 mest anvendte pigenavne til nyfødte. Blandt drengene er William stadigvæk i top, hvilket navnet har været siden 2010 på nær i 2016. Ud af 1.000 nyfødte drenge fik 18 navnet William i 2019. Blandt drengene er der kommet tre nye navne ind på listen over de 50 mest anvendte drengenavne til nyfødte. Det er Matheo, Erik og Walter.

Fornavne - nyfødte  2019

15. juli 2020 - Nr. 277

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juli 2021

Alle udgivelser i serien: Fornavne - nyfødte

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Oplysningerne om fornavne stammer fra CPR. Den seneste navnestatistik omfatter børn født i 2024.Navnestatistikken er baseret på det første fornavn. To navne med bindestreg imellem betragtes som ét navn. For ens navne med flere stavemåder er deres antal lagt
sammen og anført med den stavemåde, der er mest benyttet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Navne

Del sidens indhold
Producent- og importpriser falder på årsbasis

15. juli 2020

Det samlede producentprisindeks for varer er i juni faldet med 1,6 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet er 4,0 procentpoint mindre end sidste måned, hvor indekset faldt med 5,6 pct. Det er hovedsageligt fald i energiforsyning og råstofindvinding på hhv. 17,7 og 25,5 pct., der fortsat driver den negative udvikling. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 2,8 pct. Det er 1,2 procentpoint mindre end sidste måned, hvor indekset faldt med 4,0 pct. For importprisindekset er det hovedsageligt fald i industri på 2,2 pct., der driver den negative udvikling.

Producent- og importprisindeks for varer  juni 2020

15. juli 2020 - Nr. 278

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. august 2020

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Firmaernes salg stiger fra april til maj

14. juli 2020

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg med 1,1 pct. fra april til maj, og i samme periode steg det indenlandske salg ekskl. energi med 2,2 pct. Salget er korrigeret for sæson og antallet af arbejdsdage. På trods af stigningen er firmaernes samlede salg tilbage på det niveau, der var i  2017. Denne udvilkling genfindes også indenfor industrien (se Industriens produktion og omsætning).

Firmaernes køb og salg  maj 2020

14. juli 2020 - Nr. 276

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. september 2020

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Moderat fald i antallet af nye firmaer

10. juli 2020

Der blev skabt 33.295 reelt nye firmaer i 2018. Det er andet år i træk med et lille fald i antallet af nye firmaer, efter der i 2016 blev skabt mere end 34.000 nye firmaer - det højeste niveau siden finanskrisen indtraf. De nye firmaer i årgang 2018 skabte beskæftigelse svarende til 8.041 fuldtidsansatte mod 8.324 det foregående år. Beskæftigelsen er ekskl. ejerne i personligt ejede firmaer. Denne NYT ser bl.a. nærmere på strukturelle ændringer i tilgang af nye firmaer inden for detailhandel som følge af øget nethandel.

Erhvervsdemografi  2018

10. juli 2020 - Nr. 275

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Erhvervsdemografi

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Erhvervsdemografi er en registerbaseret opgørelse, der er baseret på regnskabs- og firmastatistikkerne samt den årlige erhvervsbeskæftigelse. 
Reelt nye firmaer afgrænses som firmaer, der første gang får en aktivitet, der mindst svarer til aktivitetsgrænsen for aktive firmaer i Generel firmastatistik. Et firma, der har haft ringe aktivitet i en periode, men kommer over bagatelgrænsen i et givet år, betragtes som nyt i det pågældende år. Et firma, der opstår som følge af hel eller delvis overtagelse eller udskillelse af allerede igangværende aktiviteter, anses ikke for nyt. 
Årsværk omfatter antal ansatte personer i de nye firmaer omregnet til fuldtidsansatte og er således eksklusive ejerne af personligt ejede firmaer.Erhvervsdemografien har med udgivelsen af referenceåret 2022 skiftet over til en ny produktionsmetode. Denne nye metode er benyttet til at tilbageregne Erhvervsdemografien til 2019 for tal i statistikbanken og til 2010 for tal til særkørsler. Flere oplysninger om metodeændringen og statistikken generelt kan findes i statistikdokumentationen  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervsdemografi
Høj jobskabelse i nye højvækstvirksomheder

10. juli 2020

Nye højvækstvirksomheder skabte i perioden 2015 til 2018 4.018 nye fuldtidsstillinger, når man omregner til hele årsværk. Det var det højeste antal skabte jobs i de seneste ti vækstperioder, dvs. siden finanskrisen. Der var i alt 235 nye højvækstvirksomheder i perioden, hvilket også er det højeste antal i perioden. Til sammenligning blev der i vækstperioden 2014 til 2017 skabt 3.662 årsværk af 188 nye højvækstvirksomheder. Halvdelen af beskæftigelsen blev skabt i Region Hovedstaden, og en tredjedel var i branchen Handel og Transport.

Nye højvækstvirksomheder i Danmark  2018

10. juli 2020 - Nr. 274

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Nye højvækstvirksomheder i Danmark

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Højvækstvirksomheder er virksomheder, der har haft en gennemsnitlig årlig vækst på mindst 20 pct. over en treårig periode, og som har haft fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden. Opgørelsen af nye højvækstvirksomheder i tre-årsperioden tager udgangspunkt i populationen af alle virksomheder, der var reelt nye i de to år inden tre-årsperioden og havde fem eller flere ansatte i det første år i treårsperioden.
Indikatoren for vækst er antal ansatte, omregnet til fuldtidsansatte. Antal fuldtidsansatte er anvendt som et udtryk for den samlede arbejdsmængde, der er præsteret af virksomhedens ansatte det pågældende år. 
Definitionen af nye højvækstvirksomheder i Danmark følger i udgangspunktet OECDs og Eurostats fælles definition, se "Eurostat OECD Manual on Business Demography Statistics, 2007 edition", som definerer nye højvækstvirksomheder som alle nye virksomheder, der er op til fem år gamle, der har 10 eller flere ansatte i starten af vækstperioden, og som har en samlet vækst på mindst 72,8 pct. (svarende til et årligt gennemsnit på 20 pct.) over en treårig periode.
Den danske statistik afviger på det punkt, at cut-off grænsen på ti eller flere ansatte i starten af vækstperioden er ændret til fem eller flere ansatte, da det er vurderet, at en så høj størrelsesmæssig grænse ikke er anvendelig i en dansk økonomisk sammenhæng. Grænsen på minimum fem ansatte er sat for at undgå, at små virksomheder med høj procentvis vækst, men med lille absolut vækst, bliver kategoriseret som vækstiværksættere.
Definitionen af højvækstvirksomheder er i den europæiske statistikorganisation, Eurostat, blevet ændret fra minimum 20 pct. vækst over en treårig periode til 10 pct. vækst over en treårig periode.
Statistikken er afgrænset til det private byerhverv.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højvækstvirksomheder i Danmark