oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Lille fald i bilsalget i januar

12. februar 2016

I januar 2016 var tilgangen af nye personbiler 4 pct. lavere end i december 2015, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Tilgangen til husholdningerne (køb + leasing) lå 6 pct. lavere, mens tilgangen til erhvervene lå 1 pct. lavere. Tilgangen af nye biler i perioden november 2015 - januar 2016 var næsten uændret i forhold til de foregående tre måneder. Tilgangen til husholdningerne steg med 1 pct., mens tilgangen til erhvervene var uændret.

Nyregistrerede motorkøretøjer  januar 2016

12. februar 2016 - Nr. 68

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Stigning i firmaernes salg i december

12. februar 2016

De foreløbige tal for firmaernes samlede salg var 0,4 pct. højere i december end i november, mens det indenlandske salg var 0,1 pct. højere. Salget er opgjort eksklusive energi mv. og korrigeret for normale sæsonudsving. Stigningen i det samlede salg kommer efter en stigning på 0,7 pct. fra oktober til november, mens den næsten uændrede omsætning i det indenlandske salg følger efter en stigning på 1,2 pct. fra oktober til november. I fjerde kvartal er det samlede salg faldet med 1,5 pct. i forhold til tredje kvartal, mens det indenlandske salg er faldet med 2,9 pct. For en række brancher er de foreløbige oplysninger formentlig undervurderet. De indkomne data udviser samme mønster som i fjerde kvartal 2014, hvor totaltallene efterfølgende blev revideret op med 8-13 mia. kr. pr. måned.

Firmaernes køb og salg  december 2015

12. februar 2016 - Nr. 69

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Modtagere af handicapydelser har lavere uddannelse

11. februar 2016

Blandt modtagere af handicapydelser har 15 pct. en erhvervsfaglig uddannelse og 6 pct. har en videregående uddannelse. Således har 21 pct. en erhvervskompetencegivende uddannelse som højeste fuldførte uddannelse, mens dette gælder for 61 pct. af hele befolkningen. Hele 74 pct. af modtagerne af handicapydelser har kun gået i grundskole. Til sammenligning er tallet 29 pct. for hele befolkningen. Modtagerne af handicapydelser omhandler 16.301 personer fra 26 kommuner fordelt over hele landet.

Omsorg for voksne med handicap  september 2015

11. februar 2016 - Nr. 67

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2016

Alle udgivelser i serien: Omsorg for voksne med handicap

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Kilder og metode

Handicapstatistikken er forholdsvis ny og kvaliteten af den forbedres løbende. I forbindelse med denne femte udgivelse af statistikken er oplysningerne for nogle kommuner derfor korrigeret i forhold til tidligere udgivelser. Statistikken indeholder data fra i alt 80 kommuner. Læs mere om kilder og metode i statistik-dokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Olie betyder mindre for dansk økonomi

11. februar 2016

Oliens betydning for dansk økonomi er blevet markant mindre siden 1980'erne. Siden 1980 er det indenlandske olieforbrug faldet med 53 pct. Anvendelse af olieprodukter til alle økonomiske aktiviteter, der bidrager til BNP, er steget 9 pct., mens BNP er steget 75 pct. i perioden. Olieprodukter er i høj grad blevet erstattet af naturgas og vedvarende energi. I perioden er husholdningers udgifter til olieprodukter, som andel af deres samlede udgifter, mere end halveret. Samtidig er oliens betydning for statens indtægter fra aktiviteter i Nordsøen mindsket. Provenuet fra indvinding af olie og gas udgør i 2014 10 mia. kr. mindre end i 2008.

Energiregnskab for Danmark  2014

11. februar 2016 - Nr. 66

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Energiregnskab for Danmark

Kontakt

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Michael Zörner, tlf. 24 41 73 66

Kilder og metode

Det foreløbige energiregnskab er baseret på Energistyrelsens foreløbige energistatistik samt tal fra varestatistikken, udenrigshandel med varer og betalingsbalancen. Fordelingen på brancher er baseret på Energiregnskab for Danmark året før, hvor energiforbruget relevante steder er fremskrevet med indikatorer. Fx er energiforbruget relateret til opvarmning graddagekorrigeret. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Energiregnskab for Danmark

Del sidens indhold
Fortsat højere stigning i forbrugerpriserne

10. februar 2016

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,6 pct. i januar i forhold til samme måned sidste år. I december var den årlige prisændring 0,5 pct. Højere årlige prisændringer på især fjernvarme og vandafledningsafgift har isoleret set trukket årsstigningen lidt op i forhold til sidste måned. Forbrugerprisindekset fratrukket energi og ikke-forarbejdede fødevarer, som er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, steg 1,0 pct. over det seneste år. Det er især varegrupper, der ikke indgår i den underliggende inflationstakt, som holder årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks nede, bl.a. gas og fjernvarme.

Forbruger- og nettoprisindeks  januar 2016

10. februar 2016 - Nr. 65

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Flere feriehusovernatninger

9. februar 2016

Ændret 09. februar 2016 kl. 14:07

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen af bookede hus-uger for 2015. Tallet i alt for 2015 i anden tabel var angivet til 146,8, hvor det skulle have været 163,2. Rettede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Korrigeret for normale sæsonudsving steg antallet af overnatninger i udlejede feriehuse i december 2015 med 10 pct. sammenlignet med måneden før. Antallet af danske overnatninger var næsten uændret, mens der var 14 pct. flere udenlandske overnatninger end måneden før. I fjerde kvartal 2015 steg det samlede antal overnatninger med 9 pct. sammenlignet med kvartalet før. Der var 10 pct. flere danske overnatninger og 9 pct. flere udenlandske overnatninger i perioden.

Feriehusudlejning  december 2015

9. februar 2016 - Nr. 64

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
1,1 mio. flere overnatninger i 2015

9. februar 2016

Der var næsten 1,1 mio. eller 3 pct. flere overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem og i lystbådehavne i 2015 i forhold til 2014. I julemåneden 2015 var der 159.000 eller 11 pct. flere overnatninger end i samme måned året før, heraf 93.000 eller 14 pct. flere overnatninger foretaget vest for Storebælt. Stigningen i såvel december som hele året var størst for hotellernes vedkommende med 128.000 eller 16 pct. flere overnatninger i december og 1,2 mio. eller 9 pct. flere overnatninger i hele 2015.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  december 2015

9. februar 2016 - Nr. 63

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Flere fødsler for andet år i træk

9. februar 2016

Fødselstallet er nu steget to år i træk, og 2013 er dermed fortsat året med det laveste antal fødte siden 1986. Dette hænger bl.a. sammen med, at kvinderne født i den mindste fødselsårgang - 1983 - blev 30 år og dermed havde den alder, hvor kvinder føder flest børn.

Befolkningens udvikling  4. kvt. 2015

9. februar 2016 - Nr. 61

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Aalborg Kommune får flest syriske statsborgere

9. februar 2016

I 2015 er 11.557 syriske statsborgere indvandret til Danmark. Ser man på, hvor i landet de har bosat sig, ses et tydeligt billede. Aalborg, Esbjerg, Aarhus, Odense og Horsens er de fem kommuner, hvor flest indvandrede syriske statsborgere har bosat sig inden for det seneste år. I den modsatte ende finder vi kommunerne Albertslund, Brøndby og Ishøj, der i det seneste år ikke har fået nye syriske statsborgere overhovedet. Generelt kan man sige, at kommunerne i og omkring Hovedstaden har fået enten ingen eller meget få.

Ind- og udvandringer  4. kvt. 2015

9. februar 2016 - Nr. 62

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Ind- og udvandringer

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Vi har ændret i opgørelsesmetoden for ind- og udvandringer fra 1. kvt. 2016. Se mere på www.dst.dk/doku/flytninger-til-og-fra-udlandet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Flytninger til og fra udlandet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Eksporten steg i december

8. februar 2016

I december steg importen med 0,8 pct., og eksporten med 0,3 pct. Stigningen i eksporten skete på trods af et fald i salget af brændsel på 20,5 pct., som var båret af et fald i salget af olieprodukter samt et fald i eksporten af kemikalier og kemiske produkter. Handelsoverskuddet faldt 0,3 mia. kr. og endte på 5,3 mia. kr. Det viser tallene eksklusive skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  december 2015

8. februar 2016 - Nr. 56

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
12,7 mio. svin i Danmark

8. februar 2016

Den samlede svinebestand i Danmark var 0,5 pct. lavere 1. januar 2016 end 1. oktober 2015, når der korrigeres for normale sæsonudsving. I faktiske tal var bestanden opgjort til 12,7 mio. svin, hvilket er samme niveau som samme tidspunkt sidste år.

Svinebestanden  1. januar 2016

8. februar 2016 - Nr. 60

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. august 2016

Alle udgivelser i serien: Svinebestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Svinebestanden bliver opgjort på grundlag af en stikprøvetælling blandt alle landbrugsbedrifter med svin. Bestanden kan være påvirket af forskydninger i slagtningerne i forbindelse med helligdage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Svinebestanden

Del sidens indhold
Søtransporten fortsætter fald

8. februar 2016

Eksporten af tjenester er faldet de seneste tre kvartaler. Det skyldes næsten udelukkende et fald i søtransport, der er faldet med 19,8 pct. fra første kvartal til fjerde kvartal. Fra tredje til fjerde kvartal faldt eksporten med 2,8 pct., mens importen faldt med 2,3 pct. For både eksport og import er søtransport den største årsag til disse fald. Overskuddet på tjenestebalancen var i fjerde kvartal på 8,8 mia. kr., hvilket er et fald på 0,8 mia. kr. i forhold til kvartalet før. Det viser tallene, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  4. kvt. 2015

8. februar 2016 - Nr. 59

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Fald i energiprisen gavnede betalingsbalancen

8. februar 2016

Det markante fald i energiprisen i 2015 bidrog positivt til betalingsbalancen. Det skyldes især danske skibes køb af brændstof i udlandet, som er faldet over 40 pct. i forhold til sidste år. For udenrigshandel med varer er der et fald i både eksport og import af brændsler, som kun i mindre grad påvirkede balancen. Samlet set faldt overskuddet på betalingsbalancen i 2015 med 13,5 mia. kr. til 136,4 mia. kr. Bag faldet ligger bl.a. et fald i formueindkomst på 17,2 mia. kr. som følge af ekstraordinært høje udbyttebetalinger.

Tabeller fra Statistikbanken

Oversigt i Statistikbanken


                    Korrektion af varer mellem udenrigshandel og betalingsbalance

varebegreb, poster, im- og eksport og land

2016M01-2026M02 - Mio. kr.


                    Betalingsbalancen månedlig

poster, indtægt/udgift, land, enhed og sæsonkorrigering

2005M01-2026M02


                    Betalingsbalancen kvartalsvis

poster, indtægt/udgift og land

2005K1-2025K4 - Mio. kr.


                    Overgangstabel for varer mellem udenrigshandel og betalingsbalance

poster, indtægt/udgift og land

2005M01-2026M02 - Mio. kr.


                    Versionstabel af BBM - Betalingsbalancen månedlig

version, poster, indtægt/udgift, land, enhed og sæsonkorrigering

2005M01-2026M02


                    Versionstabel af BBQ - Betalingsbalancen kvartalsvis

version, poster, indtægt/udgift og land

2005K1-2025K4 - Mio. kr.


                    Versionstabel af BBUHV - Overgangstabel for varer mellem udenrigshandel og betalingsbalance

version, poster, indtægt/udgift og land

2005M01-2026M02 - Mio. kr.


                    Betalingsbalancen årlig

poster, indtægt/udgift og land

2005-2024 - Mio. kr.

Vis flere »
« Minimer
Publikationer

Befolkningstal

65 år i tal - Danmark siden 2. verdenskrig
                    29. april 2014
                

Anden information

Se også emnesiderne

Seneste nyt om
                Betalingsbalance og udenrigshandel
            

9. april 2026

5. december 2025

2. oktober 2025

25. september 2023
Tjenesteeksporten trækker betalingsbalancen op

8. februar 2016

I december var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 11,9 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 0,5 mia. kr. i forhold til november. Stigningen er bl.a. forårsaget af en stigning i overskuddet på tjenester på 0,4 mia. kr., som skyldes en stigning i eksporten på 1,9 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  december 2015

8. februar 2016 - Nr. 57

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Forbrugerkreditten steg for andet kvartal i træk

5. februar 2016

Ved udgangen af 2015 var det samlede udlån til husholdningerne i form af forbrugerkredit på 101,8 mia. kr. Forbrugerkredit ydet af bankerne stod for 82 pct. af husholdningernes samlede forbrugerkredit og udgjorde ved udgangen af fjerde kvartal 83,2 mia. kr. Det var 1,4 pct. mere end i tredje kvartal. Forbrugerkreditten ydet af andre kreditselskaber end bankerne steg med 0,7 pct. og udgjorde 18,6 mia. kr. ved udgangen af 2015. Fjerde kvartal er andet kvartal i træk, hvor der har været en stigning i forbrugerkreditten fra såvel banker som andre kreditselskaber.

Forbrugerkredit  4. kvt. 2015

5. februar 2016 - Nr. 51

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerkredit

Kontakt

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

Forbrugerkredit omfatter kredit ydet af firmaer, som ikke modtager indlån, fx finansierings-selskaber. Betegnelsen udbydere af forbrugerkredit dækker i denne statistik:
Egentlige finansieringsselskaber og kontoringe, der finansierer køb af varer hos flere forskellige forhandlere og i flere forskellige butikker eller butikskæder.
Forhandlere og butikker, som alene tilbyder deres egne kunder finansiering.
For købekorts vedkommende er fx kreditkort udstedt af indkøbscentre, butikskæder, benzinselskaber samt visse internationale kreditkort med i opgørelsen. Hævekort udstedt af pengeinstitutter er ikke med i opgørelsen.
Selskaber i pengeinstitutsektoren, som ikke modtager indlån, er også omfattet af opgørelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Industriproduktionen genvinder terræn

5. februar 2016

I december 2015 steg industriproduktionen med 3,6 pct. efter tre måneders nedgang. Produktionen i fjerde kvartal var 2,3 pct. lavere end i tredje kvartal, og industriproduktionen i december var 1,8 pct højere end i samme måned 2014. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  december 2015

5. februar 2016 - Nr. 52

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Piger og drenge spiller forskellige instrumenter

5. februar 2016

I sæsonen 2014/2015 var der knap 51.400 elever, der modtog instrument- og sangundervisning på musikskolerne i Danmark. 55 pct. af eleverne er piger og de resterende 45 pct. er drenge. Tværfløjte, sang og violin er mest populære hos pigerne, og mere end tre fjerdedele af eleverne i disse fag er af hunkøn. Slagtøj, el-guitar og el-bas er populære drengefag; over 80 pct. af disse fags elever er af hankøn.

Musikskoler  2014/2015

5. februar 2016 - Nr. 53

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Musikskoler

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Statistikken er baseret på spørgeskemaer og indberetninger af administrative data fra landets knap 100 musikskoler, der er kommunale eller modtager kommunalt tilskud. Data for musikskolernes tilskud og udgifter til fx lønninger er indsamlet af Slots- og Kulturstyrelsen. Eleverne er opgjort som såkaldte aktivitetselever, dvs. at det er det samlede antal tilmeldinger til undervisningen, der opgøres uden hensyn til, om det sker som ene- eller holdundervisning.Statistikken afspejler primært elever indskrevet på musikskolernes sang- og instrumentundervisning samt samspils- og forskolehold. Musikskolerne underviser også i institutioner og skoler samt udbyder en række udadvendte informations- og motivationsaktiviteter i fx kulturhuse og på folkebiblioteker. Disse aktiviteter er kun i begrænset omfang dækket af statistikken. For at forbedre beskrivelsen af disse aktiviteter, er der derfor igangsat et udviklingsarbejde med deltagelse af musikskolernes organisationer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Musikskoler

Del sidens indhold
Fald i omkostninger ved jern- og stålkonstruktioner

5. februar 2016

Fra tredje til fjerde kvartal faldt omkostningerne ved jern- og stålkonstruktioner med 3,4 pct. I samme periode faldt omkostningerne ved asfaltarbejde med 0,9 pct., og betonkonstruktioner faldt med 0,1 pct., mens de steg med 0,8 pct. for jordarbejde. Indekset for vejarbejde, som er sammensat af asfaltarbejde, jordarbejde og betonkonstruktioner, faldt med 0,1 pct.

Omkostningsindeks for anlæg  4. kvt. 2015

5. februar 2016 - Nr. 54

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for anlæg

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Omkostningerne ved at fjerne affald og slam er faldet

5. februar 2016

Fra tredje til fjerde kvartal er omkostningerne ved slamsugning faldet med 0,8 pct., mens de er faldet med 0,4 pct. for dagrenovation.

Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning  4. kvt. 2015

5. februar 2016 - Nr. 55

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Kilder og metode

Indeksene måler udviklingen i omkostningerne forbundet med drift af dagrenovations- og slamsugningsvirksomhed. Indeksene bliver ofte benyttet som indikatorer for belysning af udviklingen i de respektive brancher og til regulering af kontrakter

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Mængden af påbegyndt byggeri falder

4. februar 2016

Det samlede etageareal for det påbegyndte byggeri faldt 16 pct. i fjerde kvartal i forhold til kvartalet før. Udviklingen skyldtes især et fald på 27 pct. i det påbegyndte etageareal for erhvervsbygninger. For det påbegyndte etageareal for beboelsesbygninger ses et mere beskedent fald på 5 pct., mens det påbegyndte etageareal for øvrige bygninger er faldet med 13 pct. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Byggevirksomheden  4. kvt. 2015

4. februar 2016 - Nr. 50

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Færre tvangsauktioner i januar

4. februar 2016

I januar blev der bekendtgjort 229 tvangsauktioner mod 303 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving, hvilket svarer til et fald på 24 pct. Sidst niveauet var så lavt var i august 2014. I tre-månedersperioden november 2015-januar 2016 var der 816 tvangsauktioner mod 885 i perioden august-oktober 2015. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  januar 2016

4. februar 2016 - Nr. 48

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Flere konkurser i januar

4. februar 2016

Antallet af konkurser i virksomheder med omsætning udgjorde 224 i januar. Det er en stigning på 6 pct. i forhold til måneden før. Det samlede antal erklærede konkurser var 903 i januar, hvilket er et markant højere antal end hidtil, og som skal ses i lyset af et ekstraordinært stort antal konkurser i virksomheder uden omsætning. Stigningen skyldes formentlig, at tomme konkursramte selskaber først er blevet sendt til konkursbehandling i januar. Disse kunne muligvis have været fremsendt i løbet af 2015. Det samlede tal for januar bør derfor anvendes med forbehold.

Konkurser  januar 2016

4. februar 2016 - Nr. 49

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Laveste priser på enfamiliehuse i ni måneder

3. februar 2016

Fra oktober til november 2015 faldt priserne på både enfamiliehuse og ejerlejligheder. Enfamiliehuse faldt med 1,2 pct. og ejerlejligheder faldt 0,9 pct. Prisindekset for enfamiliehuse har generelt været faldende siden maj måned, og man skal tilbage til februar måned for at finde lavere priser på enfamiliehuse. I samme periode (februar-november) er prisindekset for ejerlejligheder steget 5,9 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden september-november med de foregående tre måneder juni-august, steg ejerlejligheder med 0,7 pct., mens enfamiliehuse faldt med 1,7 pct. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Ejendomssalg (md.)  november 2015

3. februar 2016 - Nr. 46

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Kommunernes langfristede gæld faldt

3. februar 2016

Ændret 03. februar 2016 kl. 14:30

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen. Fejlen påvirker udelukkende tallene i anden tabel, hvor aktiver i alt for 4. kvt. blev angivet til 249.844, men skulle have været 249.815. Tallet for passiver i alt for 4. kvt. var angivet til 132.369, men skulle have været 132.472. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Kommunernes langfristede gæld, dvs. den del af gælden, der løber mere end et år, faldt med 0,3 mia. kr. fra tredje kvartal til fjerde kvartal i 2015, hvor den udgjorde 85,3 mia. kr. Regionernes langfristede gæld var ved udgangen af fjerde kvartal 18,7 mia. kr., hvilket er en stigning på 0,3 mia. kr. i forhold til tredje kvartal.

Kommunernes og regionernes finansielle aktiver og passiver  4. kvt. 2015

3. februar 2016 - Nr. 47

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kommunernes og regionernes finansielle aktiver og passiver

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Ralf Frimand, tlf. 29 39 42 73

Kilder og metode

Data er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra de enkelte kommuner.
De indsendte kvartalsregnskaber er på samme detaljeringsniveau som årsregnskabet, men det er ikke egentlige afsluttede kvartalsregnskaber. Det betyder bl.a., at fejl og manglende konteringer vedrørende et kvartal først findes i et senere kvartal eller ved årsafslutningen, hvor det konteres i supplementsperioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Færre fuldfører en erhvervsuddannelse

29. januar 2016

Fra 2014 til 2015 er antallet af fuldførte erhvervsuddannelser faldet med 9 pct. På alle andre uddannelsesområder er antallet af fuldførte uddannelser steget. Siden 2006 er antallet af studerende, der fuldfører en ungdomsuddannelse steget med 25 pct. I samme periode er antallet af studerende, der fuldfører en videregående uddannelse, steget med hele 54 pct. I 2015 fuldførte 79.000 studerende en ungdomsuddannelse og 67.000 en videregående uddannelse.

Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark  2014/2015

29. januar 2016 - Nr. 42

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Tallene stammer fra Elevregistret. Ph.d.-uddannelser indgår ikke i tallene. Bacheloruddannelser inkluderer ikke professionsbacheloruddannelser, da disse registreres under mellemlange videregående uddannelser. Tallene for det seneste år er foreløbige og erfaringsmæssigt sker der en korrektion i forbindelse med næste års indberetning. Se nærmere information på emnesiden Fuldtidsuddannelser, i statistikdokumentationerne grundskoleuddannelser, erhvervsuddannelser, gymnasiale uddannelser, korte videregående uddannelser, mellemlange videregående uddannelser og bachelor og lange videregående uddannelser, på Uddannelsesstatistikkens manual (pdf), og i notatet Dokumentation af dataindsamlingen til Elevregistret (pdf).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bachelor og lange videregående uddannelser

Erhvervsuddannelser

Grundskoleuddannelser

Gymnasiale uddannelser

Korte videregående uddannelser

Mellemlange videregående uddannelser

Del sidens indhold
Øgede udgifter til offentlig forskning og udvikling

29. januar 2016

I 2014 blev der udført offentlig forskning og udvikling (FoU) for 22,4 mia. kr. i løbende priser. Det er en stigning på 1,4 mia. kr. eller 7 pct. i forhold til året før. Udgifterne udgør 1,2 pct. af BNP. Universiteterne stod for 73 pct. af den offentlige FoU med udgifter på 16,4 mia. kr. Universiteternes udgifter er steget med 6 pct. fra 2013, hvor de var på 15,4 mia. kr. Dermed er udgifterne til FoU steget hvert år siden 2010 med i alt 5 mia.kr eller 29 pct. En del af væksten kan tilskrives den såkaldte Globaliseringsaftale fra 2009. Læs mere om den samlede offentlige og private FoU i Nyt fra Danmarks Statistik nr. 43, der også udkommer i dag.

Forskning og udvikling i den offentlige sektor  2014

29. januar 2016 - Nr. 45

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Kontakt

Ea Mittet, tlf. 

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen. Danske data er dermed sammenlignelige med de øvrige EU- og OECDlandes.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Del sidens indhold
Stigning i udgifter til forskning og udvikling i 2014

29. januar 2016

De samlede udgifter til forskning og udvikling (FoU) i 2014 er opgjort til 58,7 mia.kr., og det er en stigning på 2,3 pct. fra 2013, hvor de var på 57,3 mia. kr. (i løbende priser). Realvæksten, som dækker stigningen målt i faste priser, var på 0,9 mia. kr. For erhvervslivet var der et fald på 0,3 mia.kr., mens udgifterne i den offentlige sektor steg med 1,2 mia.kr. Udgifterne udgjorde 3,0 pct. af BNP, hvilket er stort set uændret fra 2013, I 2014 bidrog erhvervslivet med 36,3 mia. kr., mens den offentlige sektor brugte 22,4 mia. kr.

Forskning og udvikling  2014

29. januar 2016 - Nr. 43

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2016

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på de to statistikker om hhv. FoU i den offentlige sektor og FoU i erhvervslivet. Faste priser beregnes med udgangspunkt i prisniveauet i det senest offentliggjorte år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet
Færre statslige kroner til forskning i 2016

29. januar 2016

Der er på finansloven for 2016 afsat 15,4 mia. kr. til forskning og udvikling. Det er et fald på 7,8 pct. i forhold til 2015. Omtrent halvdelen af det samlede fald på 1,3 mia. kr. vedrører forskningsrådene, der har fået reduceret deres bevillinger med 21 pct. For kategorierne internationale aktiviteter og andet reduceres bevillingerne med 21-22 pct., og andre større tilskudspuljer reduceres med 18 pct. Bevillingerne til universiteter mv., der er den største modtager af den statslige forskningsstøtte, er stort set uændrede, og bevillingerne til forskningsinstitutioner stiger. Alle tal er opgjort i 2016-priser.

Statens forskningsbudget  2016

29. januar 2016 - Nr. 44

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Statens forskningsbudget

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Statistik­dokumentation

Det offentlige forskningsbudget

Del sidens indhold
Bruttoledigheden er uændret

28. januar 2016

Fra november til december er bruttoledigheden steget med 100 fuldtidspersoner til 119.900 bruttoledige i december. Det svarer til en bruttoledighedsprocent på 4,5 pct., hvilket er uændret i forhold til november og oktober. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  december 2015

28. januar 2016 - Nr. 37

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Indikatoren for detailhandel fastholder niveauet

28. januar 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er med 9 i januar på niveau med de seneste seks måneder, hvor den har ligget mellem 8 og 13. Generelt spores der ikke sæsonmønster i data, hvorfor de ikke korrigeres herfor.

Konjunkturbarometer for detailhandel  januar 2016

28. januar 2016 - Nr. 40

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Byggeriet er i fortsat fremgang

28. januar 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er minus 6 i januar mod minus 7 i december. Konjunkturindikatoren består af to komponenter, som er vurdering af den forventede beskæftigelse og vurdering af ordrebeholdningen. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  januar 2016

28. januar 2016 - Nr. 38

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Svag stigning i industriens konjunkturindikator

28. januar 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er steget til minus 4 i januar fra minus 7 i december. Dermed er indikatoren på det højeste niveau siden midten af 2014. Indikatoren er båret oppe af produktionsforventningerne, mens ordrebeholdning og færdigvarelagre trækker ned.

Konjunkturbarometer for industri  januar 2016

28. januar 2016 - Nr. 39

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Efterspørgslen er fin i serviceerhvervene

28. januar 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhverv er i januar 2016 på 10 mod 9 i december 2015. Det nye år begynder således på et forholdsvist højt niveau. Blandt de faktorer, som begrænser produktionen, er der kun 30 pct. af virksomhederne, der oplever mangel på efterspørgsel, hvilket ikke set lavere siden juli 2011.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  januar 2016

28. januar 2016 - Nr. 41

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Familierne har en formue på 1,7 mio. kr.

27. januar 2016

Ændret 29. september 2016 kl. 09:07

Ved offentliggørelsen var den gennemsnitlige finansielle formue pr. familie i alt ved en fejl opgjort til 459.000 kr. Tallet skulle have været 385.000 kr. Fejlen har også indflydelse på opgørelsen af den gennemsnitlige formue og nettoformue. Alle rettelser er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

En gennemsnitsfamilie havde ved udgangen af 2014 en nettoformue på 1,7 mio. kr. Gennemsnittet dækker over store forskelle mellem familierne. For at belyse, sammenhængen mellem indkomst og formue er landets familier sorteret efter størrelsen af deres indkomst efter skat. Indkomsten er dog korrigeret for familiestørrelse og fordeling af voksne og børn. Den femtedel, der havde den laveste indkomst, havde en nettoformue på knap 300.000 kr., mens familierne med den højeste indkomst havde en gennemsnitlig nettoformue på 4,5 mio. kr. Tallene stammer fra en helt ny formue- og gældsstatistik.

Formue og gæld  2014

27. januar 2016 - Nr. 36

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Formue og gæld

Kontakt

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Formuestatistikken bygger på alle tilgængelige data om formue og gæld, som kan fordeles på personer. Visse formuetyper kan ikke fordeles på personer - det gælder bl.a. værdi af indbo mv., kontanter, kryptovaluta samt ikke registrerede formuer i udlandet. Disse er således ikke en del af statistikken. Udover den personfordelte formue- og gældsstatistik publicerer Danmarks Statistik også en nationalregnskabsmæssig formue- og gældsstatistik, der er mere omfattende, men hvor data ikke kan fordeles på alder, køn, geografi osv. Læs mere i statistikdokumentationen formue og gæld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Formue og gæld

Del sidens indhold
Fortsat flere malkekøer

26. januar 2016

Der var 570.000 malkekøer 31. december 2015, hvilket er en stigning på 4,3 pct. i forhold til samme tidspunkt sidste år. Mælkekvoternes ophør 1. april 2015 er den primære årsag til stigningen i antallet af malkekøer. Landmændene er i gang med at optimere deres produktion af mælk, da de nu kan producere frit uden risiko for at blive pålagt en afgift for at overskride en mælkekvote.

Kvægbestanden  31. december 2015

26. januar 2016 - Nr. 35

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Kvægbestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Kvægbestanden bliver opgjort på grundlag af oplysninger fra Det Centrale Husdyrbrugs-Register (CHR) og Kvægdatabasen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvægbestanden

Del sidens indhold
Inflationen steg i Danmark og EU

25. januar 2016

I december var inflationen i Danmark 0,3 pct. I både EU og euroområdet var inflationen 0,2 pct. Måneden før var inflationen 0,1 pct. i både Danmark, EU og euroområdet. Det er især prisen på fjernvarme, der holder prisudviklingen nede i Danmark, mens det i EU særligt er prisen på benzin. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, der er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i december 1,0 pct. i Danmark, 0,8 pct. i EU og 0,9 pct. i euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  december 2015

25. januar 2016 - Nr. 34

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2016

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Ni kommuner har ændret udskrivningsprocenten

22. januar 2016

De kommunale udskrivningsprocenter for 2016 ligger mellem 22,5 og 27,8 pct. med et gennemsnit på 24,91 pct. Det er 0,01 procentpoint højere end i 2015. Seks kommuner har hævet udskrivningsprocenten, tre kommuner har sat den ned, og 89 kommuner har fastholdt den uændret. Udskrivningsprocenten bruges til beregning af den kommunale indkomstskat.

Kommunale udskrivningsprocenter  2016

22. januar 2016 - Nr. 32

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2016

Alle udgivelser i serien: Kommunale udskrivningsprocenter

Kontakt

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Kilder og metode

Denne statistik er baseret på kommunernes indberetninger af udskrivningsprocenter mv. til Indenrigsministeriet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kommunale udskrivningsprocenter
Boligformuerne vokser kun i byområderne

22. januar 2016

Boligmarkedet i Danmark er stærkt præget af befolkningens koncentration i bykommunerne, hvor væksten i boligformuen er positiv til forskel fra de resterende kommunetyper. Efter lavpunktet i boligpriserne i 2009 er afstanden mellem den samlede boligformue i bykommunerne og landdistriktskommunerne steget. Den samlede boligformue i bykommunerne er steget med 9 pct. siden 2009, mens boligformuen er faldet med 7,2 pct. i mellemkommunerne, 8,4 pct. i landkommunerne og 12 pct. i yderkommunerne i samme periode. Denne tendens afspejler den demografiske udvikling med tilflytningen til byerne i perioden.

Husholdningernes formue i fast ejendom  2014 revideret

22. januar 2016 - Nr. 33

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Husholdningernes formue i fast ejendom

Kontakt

Mathias Spindler Juhl Bundgaard, tlf. 21 45 37 78

Mikkel Bjerre Trolle, tlf. 29 36 68 25

Kilder og metode

Husholdningernes formue i fast ejendom er baseret på Danmarks Statistiks registerbaserede boligmodel, der estimerer markedsværdien af fast ejendom på baggrund af faktiske salg. Opgørelsen af markedsværdi vurderes at være mere usikker for ejendomme beliggende i yderområder. Gældskomponenter og dermed beregnet friværdi er ikke tilgængelige for det seneste år og er derfor udeladt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husholdningernes formue i fast ejendom

Del sidens indhold
Forsat stigning i ejendomsskatterne

22. januar 2016

De samlede ejendomsskatter var i 2015 på 28,1 mia. kr. Det er en stigning på 0,9 mia. kr. svarende til 3,4 pct. i forhold til året før. Ejendomsskatterne består af grundskyld - som i 2015 udgjorde 88 pct. af det samlede provenu fra ejendomsskatter - og dækningsafgifter, som betales for bl.a. forretningsejendomme. Ejendomsværdiskatten er ikke en del af ejendomsskatterne, men indgår i personskatterne. Stigningen i ejendomsskatterne skyldes en stigning i grundskylden, som kun delvist blev modvirket af marginalt faldende dækningsafgifter. I 2016 forventes de samlede ejendomsskatter at stige til 28,5 mia. kr.

Ejendomsbeskatningen  2015 og 2016

22. januar 2016 - Nr. 31

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomsbeskatningen

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Oplysningerne for 2024 og 2025 er baseret på udtræk fra Skatteforvaltningens ejendomsdatasystem, mens oplysningerne for ejendomsskattepromillerne for 2026 er baseret på tal fra Skatteministeriet, der bygger på kommunernes indberetninger til Indenrigsministeriet efter vedtagelsen af de kommunale budgetter i efteråret 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomsskatter

Del sidens indhold