oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Høj indvandring i tredje kvartal

11. november 2022

I tredje kvartal 2022 var der 36.264 indvandringer, hvilket er 21 pct. flere end i tredje kvartal 2021 og 16 pct. flere end gennemsnittet for tredje kvartal de seneste fem år (2017-2021). Da indvandringen også var højere end de forgående år i både første og andet kvartal 2022, var den samlede indvandring i årets tre første kvartaler højere end den samlede indvandring i alle fire kvartaler i perioden 2017-2021. Den høje indvandring i 2022 skyldes i stort omfang indvandringen af ukrainske statsborgere.

Befolkningens udvikling  3. kvt. 2022

11. november 2022 - Nr. 380

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2023

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Flere campingovernatninger nu end i hele 2021

10. november 2022

I september var der 930.000 overnatninger på campingpladser. Det er et fald på 44.000 overnatninger sammenlignet med september 2021. Det var udelukkende de danske overnatninger der faldt, mens de udenlandske overnatninger steg i forhold til samme måned sidste år. På trods af faldet var overnatningerne på campingpladser -  hvis vi ser bort fra september 2021 - det højeste nogensinde for en september. I de første ni måneder af 2022 var der i alt 12,1 mio. campingovernatninger. Det er det højeste antal overnatninger for perioden januar-september siden 1995. Antallet af campingovernatninger i de første tre kvartaler af 2022 har således oversteget det samlede antal campingovernatninger for hele 2021.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  september 2022

10. november 2022 - Nr. 377

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2022

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Svagt stigende tilgang af nye biler

10. november 2022

Der blev registreret 13.400 nye personbiler i oktober opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 1,2 pct. flere end i september. Tilgangen til husholdningerne og erhvervene i oktober var hhv. 3,7 pct. lavere og 6,1 pct. højere end i september. Det samlede antal registreringer af nye biler i august-oktober 2022 var 8,4 pct. højere end i maj-juli 2022. I husholdningerne var stigningen på 5,9 pct., mens tilgangen i erhvervene steg med 10,8 pct. I denne artikel er der fokus på udviklingen i elbilernes andel af bestanden i husholdningerne og erhvervene, herunder hvilke typer private og offentlige virksomheder og organisationer, der har relativt flest/færrest elbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2022

10. november 2022 - Nr. 378

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2022

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Lidt højere stigninger i forbrugerpriserne

10. november 2022

I oktober 2022 steg det samlede forbrugerprisindeks med 10,1 pct. i forhold til samme måned året før. I september var den tilsvarende stigning 10,0 pct. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden november 1982, hvor årsstigningen ligeledes var 10,1 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for varer, der hæver årsstigningen i forbrugerprisindekset. Varer er i gennemsnit steget 16,0 pct. det seneste år, og det er den højeste årsstigning siden juni 1980, hvor årsstigningen for varer var 16,2 pct. Inden for varer er det i meget høj grad årlige prisstigninger på el, fødevarer, gas og brændstof, der gør sig gældende i oktober 2022. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 6,2 pct. i oktober, hvilket er en stigning fra 5,9 pct. måneden før. Det er bl.a. prisændringer på nye biler og møbler, der holder kerneinflationen oppe.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2022

10. november 2022 - Nr. 376

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2022

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Stigning i genanvendelse og materialebesparelser

9. november 2022

Den samlede omsætning af grønne varer og tjenester udgjorde i 2021 knap 280 mia. kr., hvilket er 11 pct. højere end i 2020. Tallene er opgjort i løbende priser og en del af stigningen er en følge af højere priser. En reelt øget aktivitet ses inden for genanvendelse og materialebesparelser. Her er omsætningen på miljøformålene om bedre udnyttelse af hhv. træ, plastik, metal og andre mineraler samlet steget fra 12,6 mia. kr. i 2020 til 15,7 mia. kr. i 2021. En tilsvarende udvikling ses i antal arbejdspladser, der er steget fra 5.400 til 6.300 årsværk inden for de pågældende miljøformål. Det skal nævnes, at afgrænsningen af varer og tjenester på miljøformål er behæftet med en vis usikkerhed. Resultaterne for 2021 er foreløbige.

Grønne varer og tjenester  2021

9. november 2022 - Nr. 374

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. november 2023

Alle udgivelser i serien: Grønne varer og tjenester

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at give en økonomisk belysning af den markedsmæssige indsats på miljøområdet. Der skelnes mellem aktiviteter til miljøbeskyttelse og aktiviteter, som betyder reduceret brug af knappe ressourcer. Økonomien måles alene i første produktionsled. Tallene baserer sig både på eksisterende statistikker og en særskilt spørgeskemaundersøgelse. Der er en betydelig usikkerhed knyttet til resultaterne. Resultaterne for aktuelt år er foreløbige og vil blive revideret til endelige tal i ved næste offentliggørelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Grønne varer og tjenester

Del sidens indhold
Eksporten faldt i september

9. november 2022

I september faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 3,5 pct. til 169 mia. kr., hvilket skyldes fald i såvel vare- som tjenesteeksporten. Den samlede import faldt med 3,4 pct. til 137 mia. kr. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget 6,8 pct., mens importen er steget 1,3 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  september 2022

9. november 2022 - Nr. 373

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2022

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Jordbrugets investeringer steg i 2021

8. november 2022

Jordbrugets investeringer steg med 650 mio. kr. i 2021 til 8,4 mia. kr. i forhold til året før, målt i faste priser, dvs. renset for inflation. Stigningen kan henføres til højere investeringer i bygninger, mens niveauet for investeringer i maskiner og inventar har været på et næsten uændret niveau omkring 5 mia. kr. i årene 2019-2021.

Jordbrugets investeringer  2021

8. november 2022 - Nr. 372

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets investeringer

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af investeringer og afskrivninger omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug, der fra 2020 omfatter bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 186.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2024 forhøjet med 0,87 pct. for bygningsinvesteringer og for investeringer i maskiner og inventar, hvorved der også er taget højde for, at investeringsaktiviteten er lavere på små bedrifter. Jordbrug omfatter landbrug og gartneri. I statistikdokumentationen Jordbrugets investeringer er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder ved opgørelserne af investeringer og afskrivninger i jordbruget. Se også mere på emnesiden Jordbrugets investeringer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jordbrugets investeringer

Del sidens indhold
Lille stigning i industriproduktionen

7. november 2022

Industriens samlede produktionsindeks steg 1,3 pct. fra august til september. Produktionen kan svinge en del på månedsbasis, men set over hele tredje kvartal 2022 er produktionen steget 0,6 pct. i forhold til det foregående kvartal. Udviklingen sker på trods af den globale usikkerhed som følge af Ruslands invasion af Ukraine, samt de stigende råvarepriser og forsyningsvanskeligheder. Dog påvirker prisudviklingen i september produktionsindekset positivt (se mere om det nedenfor). Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I forhold til september 2021 er produktionsindekset steget med 20,3 pct. i ikke-sæsonkorrigerede tal.

Industriens produktion og omsætning  september 2022

7. november 2022 - Nr. 371

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2022

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Stigende tendens for konkurser i alle brancher

7. november 2022

Der var 274 erklærede konkurser i oktober blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 6,1 pct. flere end i september. Konkurserne medførte 1.505 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 21,2 pct. flere end i september. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden august-oktober var 10,7 pct. højere end i maj-juli, mens jobtabet var 2,5 pct. lavere. Konkurser blandt de aktive virksomheder, der har fået momslån, udgjorde 45 pct. af det faktiske antal konkurser i de aktive virksomheder i årets første ti måneder. Det var 1.007 ud af 2.236 konkurser, og det har også været niveauet efter tilbagebetalingsfristen den 1. april (gælder momslånene 1, 2 og 3, som udgør hovedparten). Der er i denne artikel fokus på udviklingen af antallet af konkurser i aktive virksomheder inden for udvalgte branchegrupper siden 2009.

Konkurser  oktober 2022

7. november 2022 - Nr. 370

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2022

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fortsat få tvangsauktioner trods stigning i oktober

4. november 2022

Med 113 tvangsauktioner i oktober mod 104 måneden før, er antallet af tvangsauktioner steget med 9 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. På trods af den seneste måneds stigning er antallet af tvangsauktioner i 2022 på et historisk lavt niveau. Der har indtil videre været 111 tvangsauktioner i gennemsnit om måneden i 2022. For at finde et tilsvarende lavt niveau skal man tilbage til årene 2021 og 2007, hvor der i gennemsnit var hhv. 117 og 116 tvangsauktioner om måneden.

Tvangsauktioner  oktober 2022

4. november 2022 - Nr. 369

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2022

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Flest 30-39-årige på herberger og forsorgshjem

2. november 2022

I 2021 overnattede ca. 6.750 personer på et herberg eller et forsorgshjem. Ud af denne gruppe udgør mændene langt den største andel på ca. tre fjerdedele, mens kvinderne udgør ca. en fjerdedel. For både gruppen af kvinder og mænd er der flest brugere i aldersgruppen 30-39 år, mens der er færrest brugere i aldersintervallet 60 år og derover.

Herberger og forsorgshjem  2021

2. november 2022 - Nr. 368

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Herberger og forsorgshjem

Kontakt

Sille Amalie Kristensen, tlf. 20 11 52 16

Kilder og metode

Herberger og forsorgshjem dækker over ophold på herberg og forsorgshjem efter §110 i Serviceloven, målrettet personer med særlige sociale problemer, som ikke har eller ikke kan opholde sig i egen bolig, og som har behov for botilbud og for tilbud om aktiverende støtte, omsorg og efterfølgende hjælp.Herbergerne og forsorgshjemmene mv. har godkendt deres indberetning for 2021. Kun godkendte indberetninger bliver inkluderet i statistikken, og ved manglende eller afviste indberetninger er landstotalen baseret på en opregning. I 2021 har ingen herberger eller forsorgshjem afvist data.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Herberger og forsorgshjem

Del sidens indhold
Jordbrugets gæld næsten uændret i 2021

1. november 2022

Den samlede gæld for det danske jordbrug er for 2021 opgjort til 297 mia. kr., hvilket var 3 mia. kr. eller 1 pct. mere end i 2020. Set over de seneste ti år er jordbrugets gæld reduceret med ca. 50 mia. kr.

Jordbrugets renter og gæld  2021

1. november 2022 - Nr. 366

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets renter og gæld

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af renter og gæld er i løbende priser og omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug (landbrug og gartneri). Statistikken omfatter fra 2020 bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 187.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2023 forhøjet med 4,54 pct., hvor der er taget højde for, at gælden pr. hektar er lavere på små bedrifter. Gælden, som er opgjort til kontantværdi ved udgangen af året, inkluderer også gæld vedrørende stuehuse og andre ikke jordbrugsmæssige aktiver.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Danmark har den højeste andel nyansatte i EU

1. november 2022

Danmark havde i andet kvartal 2022 den højeste andel af nyansatte i EU-landene, når man betragter aldersgruppen 25-74-årige. Således var 5,5 pct. af de danske beskæftigede startet på deres arbejde inden for de seneste tre måneder, hvilket ligger en del højere end EU-27 gennemsnittet på 3,5 pct. Slovakiet lå lavest med en andel af nyansatte på 1,5 pct. I Finland, Spanien og Sverige lå andelen af nyansatte tæt på andelen i Danmark. Det viser de seneste tal fra den fælleseuropæiske arbejdskraftundersøgelse offentliggjort af Eurostat.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  2. kvt. 2022

1. november 2022 - Nr. 367

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Ledigheden faldt med 1.800 i september

31. oktober 2022

Fra august til september faldt antallet af ledige med 1.800 til 74.500 personer, hvorved ledighedsprocenten faldt fra 2,6 til 2,5 pct. af arbejdsstyrken. Hermed faldt ledigheden for anden måned i træk efter forsommerens stigninger, som i høj grad skyldtes de nytilkomne ukrainere. Faldet i september skyldes 1.500 færre ikke-aktiverede ledige og 300 færre aktiverede ledige.

Arbejdsløsheden (md.)  september 2022

31. oktober 2022 - Nr. 365

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Øget beskæftigelse for ikke-vestlige indvandrere

28. oktober 2022

Der er opdaget en beklagelig fejl i de offentliggjorte tal fra den registerbaserede arbejdsstyrkestatistik ultimo november 2021. Dette medfører, at der i nogle tilfælde ændres på en decimal på beskæftigelsesfrekvenser for indvandrere fra enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere fra ikke-vestlige lande har været stigende siden 2015. Stigningen var især markant fra 2020 til 2021. I 2015 var beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere fra ikke-vestlige lande på 52,0 pct., hvorefter den gradvist steg til 60,7 pct. i 2020 og yderligere til 65,2 pct. i 2021. Det svarer til en stigning på 13,2 procentpoint fra 2015 til 2021 og 4,5 pct. fra 2020 til 2021. I perioden 2015 til 2021 steg beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere fra vestlige lande med 3,9 procentpoint, mens personer af dansk oprindelse havde en stigning i beskæftigelsesfrekvensen på 1,6 procentpoint fra 2015 til 2021. Beskæftigelsesfrekvensen viser andelen af beskæftigede i forhold til befolkningen og er her opgjort for de 30-59-årige.

Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet  november 2021

28. oktober 2022 - Nr. 363

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2023

Alle udgivelser i serien: Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet ud fra 'Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). RAS er en totalopgørelse af befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS)

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)
Danmarks overskud var igen det største i EU i 2021

28. oktober 2022

Danmark havde i 2021 et overskud på de offentlige finanser (ØMU-saldoen) på 91,0 mia. kr. svarende til 3,6 pct. af BNP. Det er igen det største blandt EU-landene målt i forhold til BNP. Dermed har Danmark haft det største overskud på de offentlige finanser hvert år siden 2019. Kun Danmark og Luxembourg havde overskud på den offentlige saldo i 2021, mens resten af EU-landene havde underskud. De 27 EU-lande havde samlet set et underskud på 4,6 pct. af BNP, mens de 19 eurolande havde et underskud på 5,1 pct.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2021 (oktober-indberetning)

28. oktober 2022 - Nr. 364

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. april 2023

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Industriens mangel på arbejdskraft mindskes

28. oktober 2022

Andelen af virksomheder, der melder, at mangel på arbejdskraft begrænser deres produktion, er bredt faldende, men mest markant i industrien. Her falder andelen fra 33 pct. i juli til 21 pct. i oktober. De tilsvarende andele for byggeriet og serviceerhvervet er i oktober på hhv. 33 og 39 pct. Samme billede tegner sig for manglen på materialer i industrien, der er faldet to kvartaler i træk fra toppen i april med en andel på 65 pct. til 41 pct. i oktober. I stedet er det meldingen om mangel på efterspørgsel, der for andet kvartal vokser med en andel, der nu er 30 pct. af virksomhederne.

Konjunkturbarometer for erhvervene  oktober 2022

28. oktober 2022 - Nr. 362

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2022

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Detailsalget faldt i september

27. oktober 2022

Detailhandlen lå 0,4 pct. lavere i september end august, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Nedgangen i september skyldes et fald i fødevarer og andre dagligvarer på 3,0 pct. som ikke kunne opvejes af stigninger i beklædning mv. samt andre forbrugsvarer på hhv. 3,7 og 1,1 pct. I tredje kvartal faldt detailhandlens omsætning 1,4 pct. i forhold til anden kvartal 2022, og dermed fortsætter den nedadgående trend. Salget ligger fortsat over niveauet før COVID-19.

Detailomsætningsindeks  september 2022

27. oktober 2022 - Nr. 359

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2022

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Flere kvinder bor på kvindekrisecenter

27. oktober 2022

2.618 kvinder var indskrevet på landets kvindekrisecentre i løbet af 2021. Det er en stigning på 12 pct. i forhold til 2020, hvor der var indskrevet 2.339 kvinder. I 46 pct. af opholdene havde kvinden børn med. I alt blev der medbragt 2.254 børn. 141 kvinder og 81 børn havde ophold, der kun varede et døgn, mens 73 kvinder og 47 børn boede på kvindekrisecenter i hele 2021. En tredjedel af opholdene varede mellem 31 og 119 døgn.

Kvinder og børn på kvindekrisecentre  2021

27. oktober 2022 - Nr. 361

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Kvinder og børn på kvindekrisecentre

Kontakt

Nadia Amalie Hjortø, tlf. 

Kilder og metode

I statistikken for 2022 er 7 pct. af kvinderne og 11 pct. af børnene enten indberettet anonymt eller uden et validt CPR-nummer. For disse kvinder og børn har Danmarks Statistik ikke baggrundsoplysninger såsom bopælskommune, alder og herkomst. Hvis kvinden er indberettet anonymt, er det heller ikke muligt at se, om den samme kvinde har haft flere ophold i løbet af året. Der kan derfor være usikkerhed om de kvinder og børn, der er indberettet anonymt eller uden et validt CPR-nummer.Fra 2022 er kvindekrisecentrene blevet bedt om at godkende deres data på summarisk niveau for en 3-årig periode inden udgivelse. For statistikåret 2022 er de således blevet bedt om at godkende data for perioden 2020-2022. I statistikåret 2022 har alle kvindekrisecentre godkendt deres data.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Krisecentre

Del sidens indhold
Høj økonomisk vækst i alle landsdele i 2021

27. oktober 2022

Alle landsdele oplevede høj økonomisk vækst i 2021. Den høje vækst skal ses i lyset af det kraftige fald i den økonomiske aktivitet i 2020, som var forårsaget af COVID-19-pandemien og de heraf følgende restriktioner. Den højeste vækst sås i Københavns omegn og i Østsjælland hvor BNP voksede med hhv. 6,5 og 6,2 pct. De laveste vækstrater sås i Nordjylland og Vestjylland, hvor BNP voksede med hhv. 3,1 og 3,2 pct.

Regionalfordelt nationalregnskab  2021

27. oktober 2022 - Nr. 360

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Regionalfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Kilder og metode

Det regionalfordelte nationalregnskab omfatter en opgørelse af bruttonationalproduktet og andre nationalregnskabsvariable for regioner og landsdele samt for kategorien uden for region. I kategorien uden for region placeres aktiviteter, der ikke kan henføres til en enkelt region, primært udvinding af olie og naturgas. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber
Fortsat stigende inflation i Danmark og EU

24. oktober 2022

Inflationen i Danmark steg i september 2022 til 11,1 pct. fra 9,9 pct. i august 2022. I samme periode steg inflationen samlet i de 27 EU-lande fra 10,1 pct. til 10,9 pct., mens den i euroområdet steg fra 9,1 pct. til 9,9 pct. Inflationen for september 2022 er dermed højere i Danmark end gennemsnittet for de 27 EU-lande, hvilket er første gang siden december 2020. I både Danmarks og EU's tilfælde er det den højest målte inflation i den tid, det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks er blevet opgjort, hvilket er siden 1997. I Danmark er det i høj grad prisstigninger på elektricitet, der trækker inflationen op i september i forhold til august, hvor det i EU især skyldes højere priser på fødevarer og gas.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  september 2022

24. oktober 2022 - Nr. 358

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2022

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden atter på nyt historisk lavpunkt

21. oktober 2022

Ændret 21. oktober 2022 kl. 09:24

Der var desværre glemt et minus i Forbrugertillidsindikatoren for oktober i tabellen Udvikling i forbrugertillidsindikatoren på side 2.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Forbrugertilliden for oktober måned ligger på minus 37,0 og er dermed faldet markant siden september, hvor den lå på minus 32,1. Forbrugertilliden har dermed atter ramt et nyt laveste niveau i statistikkens 48-årige historie, hvilket sker for femte gang i år. Til sammenligning nåede indikatoren et rekordhøjt niveau i januar 2006, hvor den lå på 15,5. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 27,8. I den tid statistikken har været opgjort har forbrugerne aldrig før været så pessimistiske med hensyn til Danmarks og deres egen økonomiske situation.  Faldet i forbrugertilliden skyldes primært et kraftigt fald i indikatoren om forbrugernes vurdering af Danmarks nuværende økonomiske situation og i købelysten samt fald i forbrugernes forventninger til familiens fremtidige økonomiske situation. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  oktober 2022

21. oktober 2022 - Nr. 356

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
10.300 flere lønmodtagere i august

21. oktober 2022

I august steg antallet af lønmodtagere med 10.300 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,3 pct. sammenlignet med juli. I sektoren virksomheder og organisationer er lønmodtagerbeskæftigelsen steget med 7.400 fra juli til august, og i offentlig forvaltning og service er antallet af lønmodtagere steget med 2.900 i samme periode. I august var der 2.967.000 lønmodtagere, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  august 2022

21. oktober 2022 - Nr. 357

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
2021 var et godt år for økologiske bedrifter

20. oktober 2022

Driftsresultatet for økologiske bedrifter steg med 0,4 mio. kr. til 1,4 mio. kr. i gennemsnit fra 2020 til 2021. Den procentvise stigning har været størst for bedrifter med malkekvæg, planteavl og svin (hhv. 52, 43 og 38 pct.) og mindre for bedrifter med fjerkræ (12 pct.). Efter driftsresultatet reduceres med en (beregnet) aflønning af ejerens timer, blev det i gennemsnit til et overskud på 880.000 kr. i 2021, hvilket er tæt på en fordobling af resultatet fra året før.

Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug  2021

20. oktober 2022 - Nr. 353

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve på 167 ud af en population på 1.464 fuldt omlagte økologiske landbrugsbedrifter med en minimumsomsætning (Standard Output) på 25.000 euro. I statistikdokumentation om Regnskabsstatistik for jordbrug findes mere information om kilder og metoder. Data indsendes til EUs informationsnet for landøkonomisk bogføring (FADN), der sammenstiller landenes data i FADN databasen.

Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. 

Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsind¬sats og investerede kapital. 

Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med 223,50 kr. i timen. 

Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. 

Soliditetsgrad viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Færre overnatninger i september end sidste år

20. oktober 2022

Der var i alt 2,2 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse i september måned, hvilket er en nedgang på 9 pct. i forhold til september sidste år.  Nedgangen ses i både de danske overnatninger, som faldt med 16 pct. og de udenlandske, der faldt med 6 pct. Dette skal ses i lyset af, at overnatningerne under de sidste to år med COVID-19 har været højere end normalt. Sammenligner man med tiden før pandemien, så er september 2022 stadig på et noget højere niveau.

Feriehusudlejning  september 2022

20. oktober 2022 - Nr. 355

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2022

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
2021 gav fremgang for gartnerierne

20. oktober 2022

Driftsresultatet for de 559 heltidsgartnerier steg med 0,2 mio. kr. til 1,1 mio. kr. i gennemsnit for 2021 i forhold til 2020. Det svarede til en lille stigning i afkastningsgraden fra 5,3 til 5,4 pct., varierende fra 7,7 pct. for væksthusgartnerier og 4,9 pct. for frilandsgartnerier. Statistikken omfatter såvel økologiske som konventionelle gartnerier.

Regnskabsstatistik for gartneri  2021

20. oktober 2022 - Nr. 354

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for gartneri

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve og dækker jordbrugsbedrifter, hvor mindst halvdelen af standardoutput kommer fra gartneriprodukter. Data indsendes til EU's informationsnet for landøkonomisk bogføring, der sammenstiller landenes data.
Heltidsgartneri har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer.
Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. 
Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med en beregnet timeløn.
Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct.
Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapitalen efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug
Fortsat stigning i anmeldte butikstyverier

18. oktober 2022

I årets tredje kvartal blev der anmeldt 5.000 butikstyverier, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det svarer til en stigning på knapt 6 pct. i forhold til andet kvartal 2022. Det stigende antal skyldes særligt flere anmeldelser i kategorierne butikstyveri købmand/supermarked/mejeri og butikstyveri fra andre forretninger. Antallet af anmeldte butikstyverier har været stigende siden fjerde kvartal 2021, hvor der var 3.700 anmeldelser. Det samlede antal anmeldelser for tyveri i alt er dog faldet fra 22.000 anmeldelser i årets andet kvartal til 21.000 anmeldelser i årets tredje kvartal, når der er korrigeret for sæsonudsving.

Kriminalitet (kvt.)  3. kvt. 2022

18. oktober 2022 - Nr. 352

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. februar 2023

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen fastholdt højt niveau

17. oktober 2022

Byggebeskæftigelsen var i tredje kvartal på 195.200 personer og fastholder dermed sit niveau. Efter næsten uafbrudt vækst siden 2013 faldt byggebeskæftigelsen i foråret 2020, hvor også byggeriet kortvarigt var ramt af COVID-19 restriktioner. Dette fald blev indhentet i slutningen af 2020, hvorefter byggebeskæftigelsen er steget yderligere i 2021 til det nuværende niveau. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  3. kvt. 2022

17. oktober 2022 - Nr. 351

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Markante men lidt faldende årlige prisstigninger

17. oktober 2022

Det samlede producentprisindeks for varer steg i september 2022 med 28,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Årsstigningen i producentprisindekset er 9,1 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset steg med 37,6 pct. Stigningen i denne måned er den laveste siden oktober 2021. Samtidigt faldt indekset med 1,9 pct. i forhold til forrige måned, som er det største fald i en månedsudvikling siden marts 2020. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 17,9 pct. Stigningen i importprisindekset er 2,2 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis steg med 20,1 pct. Årsstigningen denne måned er den laveste siden februar 2022.

Producent- og importprisindeks for varer  september 2022

17. oktober 2022 - Nr. 350

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2022

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Firmaernes salg steg i august

13. oktober 2022

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 2,5 pct. fra juli til august, mens det indenlandske salg steg 2,6 pct. Når udviklingen i juni-august sammenlignes med de foregående tre måneder, steg firmaernes salg ekskl. energi med 2,7 pct. I samme periode steg det indenlandske salg med 0,5 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Denne statistik opgøres i løbende priser, hvorfor resultaterne skal ses i lyset af den senere tids betydelige prisstigninger.

Firmaernes køb og salg  august 2022

13. oktober 2022 - Nr. 349

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2022

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Indikator viser et fald i ledigheden i september

12. oktober 2022

Danmarks Statistik udkommer i dag med en ny indikator for ledigheden. Indikatoren viser et sæsonkorrigeret fald på 1.100 personer i september. Det samlede fald skyldes, at der er 2.300 færre ledige på dagpenge kombineret med 1.200 flere ledige på kontanthjælp. Ledighedsindikatoren offentliggøres ca. 20 dage inden den officielle ledighedsstatistik.

Ledighedsindikator  september 2022

12. oktober 2022 - Nr. 348

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2022

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Unge mænd begår oftest kriminalitet igen

11. oktober 2022

Knap 47 pct. af de 15-19-årige mænd, der i 2018 blev løsladt fra afsoning i fængsel eller blev fundet skyldige i en lovovertrædelse, begik ny kriminalitet en eller flere gange i løbet af de to efterfølgende år. For mænd på 60 år eller derover var andelen 15 pct. Der synes at være en sammenhæng mellem alder og sandsynligheden for at begå ny kriminalitet, eftersom de yngre aldersgrupper i højere grad begår ny kriminalitet end de ældre. Mønsteret er det samme for begge køn, men forskellene er mindre hos kvinderne. Af samtlige personer, der blev løsladt eller dømt i 2018, begik i alt 31 pct. en ny lovovertrædelse inden for to år. Det gjaldt 35 pct. af mændene og 18 pct. af kvinderne.

Tilbagefald til kriminalitet  2018-2020

11. oktober 2022 - Nr. 347

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Tilbagefald til kriminalitet

Kontakt

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Kilder og metode

Statistikken om tilbagefald til kriminalitet omhandler personer, der i et givent år er blevet løsladt efter afsoning i fængsel mv., eller som har fået en fældende strafferetlig afgørelse, dog eksklusive ubetingede frihedsstraffe. Hvis disse personer begår en ny lovovertrædelse inden for to år, betragtes det som tilbagefald til ny kriminalitet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Tilbagefald til kriminalitet

Del sidens indhold
Svagt stigende tilgang af nye biler

11. oktober 2022

Der blev registreret 13.200 nye personbiler i september opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 9,7 pct. flere end i august. Tilgangen til husholdningerne og erhvervene i september var hhv. 12,9 pct. og 6,6 pct. højere end i august. Det samlede antal registreringer af nye biler i tredje kvartal var 4,3 pct. højere end i andet kvartal. I husholdningerne var stigningen på 4,7 pct., mens tilgangen i erhvervene steg med 3,9 pct. I denne artikel er der fokus på udviklingen i rækkevidden og egenvægten for de nye elbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  september 2022

11. oktober 2022 - Nr. 346

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2022

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Fortsat højere årsstigninger i forbrugerpriserne

10. oktober 2022

I september 2022 steg det samlede forbrugerprisindeks med 10,0 pct. i forhold til samme måned året før. I august var den tilsvarende stigning 8,9 pct. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden november 1982, hvor årsstigningen var 10,1 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for varer, der hæver årsstigningen i forbrugerprisindekset. Varer er i gennemsnit steget 15,9 pct. det seneste år, og det er den højeste årsstigning siden juni 1980, hvor årsstigningen for varer var 16,2 pct. Inden for varer er det i meget høj grad årlige prisstigninger på el, fødevarer, gas og brændstof, der gør sig gældende i september 2022. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 5,9 pct. i september, hvilket er et fald fra 6,0 pct. måneden før. Det er bl.a. prisændringer på sommerhusleje og kulturtjenester, der trækker kerneinflationen lidt ned.

Forbruger- og nettoprisindeks  september 2022

10. oktober 2022 - Nr. 343

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2022

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold