oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Færre ansatte i udenlandsk ejede firmaer

11. september 2015

De udenlandsk ejede firmaers andel af de ansatte i den private sektor er faldet med 1 procentpoint i 2013, svarende til 5.000. Andelen udgjorde 19 pct. af de ansatte i den private sektor i 2013. De lidt mere end 4.000 udenlandsk ejede firmaer i Danmark udgjorde 1 pct. af det samlede antal firmaer og beskæftigede 263.000 fuldtidsansatte i 2013. Omsætningen for de udenlandsk ejede firmaer var på 828 mia. kr., svarende til 23 pct. af den samlede omsætning i den private sektor.

Udenlandsk ejede firmaer  2013

11. september 2015 - Nr. 438

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. september 2016

Alle udgivelser i serien: Udenlandsk ejede firmaer

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

På basis af oplysninger fra Nationalbanken, private datakilder og firmaernes officielle regnskaber dannes populationen af udenlandsk ejede firmaer. Oplysninger om firmaernes branche og størrelse er hentet fra den generelle firmastatistik. De udenlandsk ejede firmaer omfatter dem, det har været muligt at finde vha. ovennævnte kilder og det vurderes til at udgøre langt hovedparten. I forbindelse med offentliggørelse af nye tal kan der forekomme revisioner i tidligere offentliggjorte tal. 
I statistikken er fastlæggelsen af et firmas ejerskab knyttet til den ultimative ejer, der har kontrol over firmaet, dvs. har mulighed for at fastlægge et firmas generelle strategi ved om nødvendigt at vælge en bestyrelse. Som hovedregel fortolkes den kontrollerende enhed som den ultimative ejer, der direkte eller indirekte besidder mere end 50 pct. af egenkapitalen eller aktionærenes stemmerettigheder. Ultimativ ejer skal forstås i relation til den direkte ejer, idet et firma umiddelbart kan være ejet (direkte) fra et land, selvom det i sidste ende (ultimativt) er ejet fra et andet land. Fx vil et firma i Danmark, der i første omgang er ejet fra fx Luxembourg, men som i sidste ende er ejet med kontrol fra Sverige, indgå i statistikken som et svensk firma. Tilsvarende vil et firma ejet direkte fra Luxembourg indgå som et dansk firma, hvis den ultimative ejer med kontrol er placeret i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenlandsk ejede firmaer
Få jobklare kontanthjælpsmodtagere

11. september 2015

Ifølge kommunernes visitering stod kun 24,3 pct. af alle kontanthjælpsmodtagere til rådighed for arbejdsmarkedet i juni måned. Mellem landets kommuner varierede denne andel fra 12,9 pct. til 43,1 pct. Blandt de 20 kommuner med de laveste andele var 17 jyske, mens 15 af de 20 kommuner med de højeste andele var sjællandske. Kontanthjælpsmodtagere, der står til rådighed for arbejdsmarkedet, er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate og indgår i bruttoledigheden.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  2. kvt. 2015

11. september 2015 - Nr. 436

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2015

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Stigende international godstransport

11. september 2015

I andet kvartal steg den internationale transport af gods på jernbane med 23 pct. i forhold til første kvartal til 389.000 ton. Transportarbejdet (ton gange distance) steg 32 pct. Den samlede godsmængde var i andet kvartal 2,2 mio. ton, hvoraf størstedelen, 1,6 mio. ton, var i transit gennem Danmark. Transitten udgjorde 72 pct. af godsmængden. Kun omkring 1 pct. af den samlede godsmængde i Danmark transporteres med jernbane.

Jernbanetransport (kvt.)  2. kvt. 2015

11. september 2015 - Nr. 437

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2015

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km.
Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Fortsat stigende lønmodtagerbeskæftigelse

11. september 2015

Lønmodtagerbeskæftigelsen steg i andet kvartal med 7.600 fuldtidsbeskæftigede i forhold til kvartalet før. Det svarer til en stigning på 0,3 pct. Der var i alt 2.179.800 fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere i andet kvartal. Lønmodtagerbeskæftigelsen er omregnet til fuld tid på grundlag af betalte timer og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  2. kvt. 2015

11. september 2015 - Nr. 435

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Forbruget i Hovedstaden højere end før krisen

10. september 2015

Region Hovedstaden er den eneste region, som i 2014 havde et højere forbrug end i 2007, hvor forbruget sidst toppede. Forbruget i regionen steg med 4,5 pct. til 325.300 kr., mod 311.300 kr. i 2007. Husstandenes forbrug målt i faste priser for hele landet var 286.200 kr. og er fortsat lavere end i 2007. Faldet fra 2007 til 2014 var på 4,6 pct., svarende til et fald på 13.700 kr. pr husstand. Det er især forbrugsposterne bolig, transport og kommunikation, der er steget i region Hovedstaden. Regionen udmærker sig også ved at være den eneste, som i 2014 havde et højere forbrug af fødevarer end i 2007.

Forbrugsundersøgelsen (foreløbig)  2014

10. september 2015 - Nr. 433

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen (foreløbig)

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på stikprøveundersøgelser for to år omfattende over 2.000 private husstande De indsamlede data for begge år bliver omregnet til pris- og mængdeniveauet i sidste år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Lavere stigning i forbrugerpriserne

10. september 2015

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,5 pct. i august i forhold til samme måned sidste år. Forbrugerprisindekset fratrukket energi og ikke-forarbejdede fødevarer, som er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, steg imidlertid 1,3 pct. i samme periode. Dermed befinder den underliggende inflationstakt sig på det højeste niveau siden december 2012, hvor den var oppe på 2,0 pct. Årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks bliver holdt nede af prisudviklingen på bl.a. fjernvarme, benzin og fyringsolie, som isoleret set har trukket årsstigningen ned med samlet 0,49 procentpoint. I juli var den årlige prisændring i det samlede forbrugerprisindeks 0,7 pct. Lavere årlige prisændringer på bl.a. benzin har isoleret set trukket årsstigningen ned i forhold til sidste måned, mens bl.a. bøger har trukket i den modsatte retning.

Forbruger- og nettoprisindeks  august 2015

10. september 2015 - Nr. 432

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Lille stigning i indvinding fra havet

9. september 2015

Den samlede indvinding af råstoffer fra havet, eksklusiv olie og gas steg fra 2013 til 2014 med 5 pct. til 6,8 mio. m3. Fyldsand er fortsat den største post med 3,6 mio. m3, en lille stigning på 1 pct. fra 2013 til 2014. Indvindingen af fyldsand udgjorde med 3,6 mio. m3 den største andel af den samlede indvinding fra havbunden i 2014, svarende til 53 pct. Fyldsand anvendes typisk til anlægsprojekter og som kystsikring for at forebygge, at havet eroderer kysten.

Råstofindvinding fra havet  2014

9. september 2015 - Nr. 431

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Råstofindvinding fra havet

Kontakt

Jeppe Strandgaard Herring, tlf. 24 44 43 06

Kilder og metode

Statisikken er eksklusive tal for indvindingen af olie og gas og udarbejdet i samarbejde med Naturstyrelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Stigning i andelen af ledige stillinger

8. september 2015

I andet kvartal var der 26.700 ledige stillinger i den private sektor. Det er 2.100 flere end i samme kvartal sidste år. Andelen af ledige stillinger var i andet kvartal 2015 på 1,7 pct., hvilket er 0,1 procentpoint højere end i andet kvartal 2014. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger  2. kvt. 2015

8. september 2015 - Nr. 427

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2015

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Næsten uændret antal overnatninger i juli

8. september 2015

Korrigeret for normale sæsonudsving var antallet af overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem næsten uændret i form af en stigning på under 1 pct. i juli i forhold til måneden før. Antallet af sæsonkorrigerede hotelovernatninger steg med knap 1 pct., mens antallet af overnatninger i feriecentre og på vandrerhjem forblev næsten uændret. Det samlede antal sæsonkorrigerede overnatninger var næsten uændret i perioden maj-juli sammenlignet med den foregående tre-månedersperiode.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  juli 2015

8. september 2015 - Nr. 428

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Olie får udenrigshandlen til at falde i juli

8. september 2015

I juli faldt eksporten af varer med 2,3 pct., og importen faldt med 3,6 pct. I alt faldt eksporten 1,3 mia. kr., hvoraf faldet på brændsler udgør 0,5 mia. kr. Importen faldt 1,7 mia. kr., heraf udgør faldet på brændsler 1,1 mia. kr. Handelsoverskuddet steg 0,5 mia. kr. og endte på 5,2 mia. kr. Det viser tallene eksklusive skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  juli 2015

8. september 2015 - Nr. 425

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Lille stigning i bilsalget i august

8. september 2015

Der kom 4 pct. flere nye personbiler på gaden i august end i juli, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Husholdningerne købte og leasede 1 pct. flere nye biler (tilgang), mens erhvervene købte og leasede 9 pct. flere. I perioden maj-juli kom der 8 pct. flere nye biler på gaden end i marts-maj. I de seneste tre måneder steg tilgangen til husholdningerne med 14 pct., mens erhvervenes tilgang var uændret.

Nyregistrerede motorkøretøjer  august 2015

8. september 2015 - Nr. 429

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Betalingsbalancens overskud steg i juli

8. september 2015

I juli var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 9,3 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 2,0 mia. kr. i forhold til juni. Stigningen er sammensat af stigninger i overskuddet på indkomst på 1,0 mia. kr., på varer på 0,5 mia. kr. og på tjenester på 0,3 mia. kr. Underskuddet på de løbende overførsler blev mindsket med 0,2 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  juli 2015

8. september 2015 - Nr. 426

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Flere overnatninger i feriehuse i juli

8. september 2015

Der var 3,6 mio. overnatninger i faktiske tal i udlejede danske feriehuse i juli, hvilket er en stigning på 213.000 eller 6 pct. sammenlignet med juli sidste år. Fremgangen i juli kan blandt andet ses i lyset af den skiftende placering af tyskernes sommerferie, som sidste år hovedsageligt lå i august, mens den i år primært lå i juli. Fra januar til og med juli i år var der i faktiske tal sammenlagt 9,3 mio. feriehusovernatninger, hvilket er en stigning på 623.000 eller 7 pct. i forhold til samme periode sidste år. Korrigeret for normale sæsonudsving var der i juli samlet 1 pct. færre overnatninger i udlejede feriehuse end måneden før.

Feriehusudlejning  juli 2015

8. september 2015 - Nr. 430

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Industriproduktionen faldt i juli

7. september 2015

Industriproduktionen i juli var 3,7 pct. lavere end i juni. Tilbagegangen i juli følger efter en stigning på ligeledes 3,7 pct. i juni, og produktionen i perioden maj-juli var 1,9 pct. lavere end i perioden februar-april. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  juli 2015

7. september 2015 - Nr. 424

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Uændret niveau for tvangsauktioner

4. september 2015

I august blev der bekendtgjort 291 tvangsauktioner mod 299 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. I tre-månedersperioden juni-august var der 892 tvangsauktioner mod 871 i perioden marts-maj. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  august 2015

4. september 2015 - Nr. 421

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Fortsat faldende tendens i antal konkurser

4. september 2015

Der var 295 konkurser i august mod 256 i juli, når der korrigeres for normale sæsonudsving. På tre-månedersniveau er der imidlertid tale om et fald på 21 pct. Antallet af konkurser faldt fra 1.127 i perioden marts-maj til 885 i juni-august.

Konkurser  august 2015

4. september 2015 - Nr. 422

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Stigende omkostninger til boligbyggeri

4. september 2015

De samlede omkostninger ved nybyggeri af boliger er steget med 1,7 pct. fra første til andet kvartal. I perioden steg byggeomkostningerne for etageboliger med 1,8 pct., og byggeomkostningerne for enfamiliehuse med 1,7 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  2. kvt. 2015

4. september 2015 - Nr. 423

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2015

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Mere plejepersonale med længere uddannelse

3. september 2015

Udviklingen inden for kommunal og regional omsorg og pleje er gået i retning af en højere andel af personale med længere uddannelse. Antallet af pædagoger og lærere mv. er steget med 3,8 pct., social- og sundhedsassistenter med 1,5 pct., fysioterapeuter og ergoterapeuter mv. med 5,4 pct. og sygeplejersker med 2,4 pct. Dog er den største personalegruppe inden for personalegrupperingen omsorg, pleje og pædagogik social- og sundhedshjælpere, pædagogmedhjælpere mv. på 62.000 fuldtidsbeskæftigede, hvilket er 4,9 pct. færre end året før. Alle disse ændringer fortsætter en udvikling, der har stået på i flere år, hvor der er kommet færre social- og sundhedshjælpere, pædagogmedhjælpere mv., men mere plejepersonale med længere uddannelse.

Personale i omsorg og pleje  marts 2015

3. september 2015 - Nr. 420

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Personale i omsorg og pleje

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Kilder og metode

Opgørelsen af personale i omsorg og pleje omfatter alle sociale tilbud i kommuner og regioner med undtagelse af børnepasning: sociale tilbud, specialundervisning for handicappede, rådgivning mv., forebyggende foranstaltninger for børn og unge, døgninstitutioner, plejefamilier og opholdssteder mv. for børn og unge, pleje og omsorg for ældre og handicappede, forebyggende indsats for ældre og handicappede, botilbud mv., hjælpemidler mv., aktivitets- og samværstilbud, beskyttet beskæftigelse samt genoptræning og vedligeholdelsestræning. Sundhedsvæsen, herunder sygehuse, børnetandpleje og sundhedspleje indgår ikke.
Der er en vis usikkerhed knyttet til de offentliggjorte tal.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Personale i omsorg og pleje (Afsluttet)
Lidt flere lønmodtagere arbejder weekend og aften

3. september 2015

Fra andet kvartal 2007 til andet kvartal 2015 er andelen af 15-64-årige lønmodtagere, der har arbejdet i weekenden steget fra 40 pct. til 43 pct., mens andelen, der har haft aftenarbejde, er steget fra 41 pct. til 45 pct. Derimod har andelen af lønmodtagere med natarbejde uændret været 11 pct. Antallet af 15-64-årige lønmodtagere var 2.532.000 i andet kvartal 2007 og 2.460.000 i andet kvartal 2015.

Arbejdskraftundersøgelsen (tema)  2. kvt. 2015

3. september 2015 - Nr. 419

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. december 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (tema)

Kontakt

Wendy Takacs Jensen, tlf. 51 79 47 14

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper i alle europæiske lande. Der er siden 2010 blevet spurgt ind til sort arbejde i Arbejdskraftundersøgelsen én gang årligt. Metoden til at afgrænse sort arbejde er i overensstemmelse med Nationalregnskabets metode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Prisstigning på ejerlejligheder i juni

2. september 2015

Fra maj til juni steg priserne på ejerlejligheder, mens de faldt på enfamiliehuse. Ejerlejligheder steg 0,9 pct., og enfamiliehuse faldt 0,8 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden april-juni med de foregående tre måneder januar-marts, steg priserne med 2,9 pct. på enfamiliehuse og 4,2 pct på ejerlejligheder. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Ejendomssalg (md.)  juni 2015

2. september 2015 - Nr. 418

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Fald i industriens salg af føde- og drikkevarer

1. september 2015

Industriens salg af egne varer inklusive råstofindvinding faldt 0,4 pct. i andet kvartal 2015. Dette skyldes især en nedgang i salget inden for føde- og drikkevarer. Forarbejdede varer og maskiner udviste også fald. Inden for olie, naturgas, ikke-spiselige råstoffer mv. er salget af egne varer - efter et stort fald i første kvartal - steget 15,9 pct. i andet kvartal. Salget er opgjort i løbende priser og er derfor påvirket af, at priserne på råolie er steget fra første til andet kvartal. Med mindre andet er angivet, er tallene korrigeret for normale sæsonudsving.

Industriens salg af varer (kvt.)  2. kvt. 2015

1. september 2015 - Nr. 417

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. december 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens salg af varer (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Tallene er i løbende priser, dvs. de ikke er korrigeret for prisudvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens salg af varer (kvt.)

Del sidens indhold
Fortsat flere virksomheder bruger mobilt bredbånd

1. september 2015

I 2015 havde 85 pct. af danske virksomheder med mindst ti ansatte mobilt bredbånd. Det er en fordobling i forhold til 2010 og også en stigning i forhold til 2014, hvor andelen var på 83 pct. Mobilt bredbånd er her defineret som mobil internetforbindelse via bærbar pc, tablet eller mobiltelefon og lignende med minimum 3G.

It-anvendelse i virksomheder  2015

1. september 2015 - Nr. 415

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. september 2016

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder

Kontakt

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Kilder og metode

It-anvendelse i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca. 4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke-finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Flere, men mindre biografsale

1. september 2015

Igennem de senest ti år er antallet af biografsale steget med 10 pct. svarende til 40 nye sale. I samme periode er det gennemsnitlige antal sæder pr. biografsal skrumpet med ti sæder. Det samlede antal biografsæder steg med ca. 2.000 sæder, mens antallet af biografer er uændret. I 2004 havde 56 pct. af samtlige biografer kun en sal, mens der i 2014 var lige mange ensals- og fleresalsbiografer. Beskæftigelsen var i perioden stabil på omkring 2.220 jobs.

Biografer og film  2014

1. september 2015 - Nr. 416

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Biografer og film

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Kilder og metode

Statistikken omfatter spillefilm, som har været vist ved offentlige forestillinger i Danmark. Lukkede forestillinger, forestillinger i forskellige klubber mv. (fx pensionistklubber og børnefilmklubber) er ikke med i opgørelserne. Opgørelsen omfatter ikke Færøerne og Grønland.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Biografer og film

Del sidens indhold
Lille fald i bruttoledigheden

31. august 2015

Fra juni til juli faldt bruttoledigheden med 1.400. Dermed lå bruttoledigheden på 123.500 i juli, svarende til en ledighedsprocent på 4,6 pct. I de foregående tre måneder (april til juni) lå ledighedsprocenten på 4,7 pct. Ledighedsprocenten er beregnet som andel af den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  juli 2015

31. august 2015 - Nr. 411

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Højeste lønstigninger i kommuner og regioner

31. august 2015

I årets andet kvartal steg lønnen på årsbasis med 1,8 pct. både for ansatte i kommuner og de ansatte i regionerne. I virksomheder og organisationer steg lønnen i samme periode med 1,5 pct. Den laveste lønudvikling i andet kvartal havde de ansatte i staten med 0,4 pct. I forhold til første kvartal er lønudviklingen på årsbasis samlet set tiltaget især i kommuner med 0,8 procentpoint og i regioner med 0,4 procentpoint. I virksomheder og organisationer øgedes lønstigningen på årsbasis i gennemsnit med 0,1 procentpoint i forhold til det foregående kvartal. For de statsansatte er lønudviklingen på årsbasis uændret i forhold til første kvartal. Lønstigningerne er målt som den årlige ændring i gennemsnitslønnen pr. time.

Lønindeks  2. kvt. 2015

31. august 2015 - Nr. 413

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2015

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Svag økonomisk udvikling

31. august 2015

Ændret 31. august 2015 kl. 11:42

Der er desværre konstateret fejl i tabellen i denne Nyt-artikel, idet de årlige vækstrater i tabel og tekst var baseret på ikke-sæsonkorrigerede tal og ikke som angivet på sæsonkorrigerede tal. De kvartalsvise vækstrater er korrekte. Statistikbanken er ikke berørt. De rettede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,2 pct. i andet kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. Det viser foreløbige beregninger. Der var små positive bidrag fra produktionen i bl.a. industrien, bygge og anlæg og råstofindvinding. I årets første halvår steg BNP med 1,7 pct. i forhold til samme periode sidste år. Den relativt høje halvårsvækst skal ses på baggrund af et højt aktivitetsniveau mod slutningen af 2014 og en pæn vækst i første kvartal i år. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  2. kvt. 2015

31. august 2015 - Nr. 412

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2015

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Øgede kommunale bevillinger til idræt

31. august 2015

De offentlige kulturbevillinger for 2015 udgør i alt 23,7 mia. kr. Det er en stigning i forhold til sidste år, hvor bevillingerne var på 23,1 mia. kr. Ligesom sidste år har øgede kommunale bevillinger til idræt bidraget mest til stigningen. Bevillingerne til idræt steg 263 mio. kr. i 2015 svarende til 7 pct. De kommunale bevillinger til museer steg i samme periode med 68 mio. kr. svarende til 11 pct. De statslige kulturbevillinger er samlet set uændret fra 2014 til 2015.

Offentlige bevillinger til kulturelle formål  2015

31. august 2015 - Nr. 414

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Offentlige bevillinger til kulturelle formål

Kontakt

Søren Østerballe, tlf. 23 42 32 97

Kilder og metode

Offentlige bevillinger til kulturelle formål omfatter Finanslovstal for Kulturministeriet og de kunstneriske uddannelser samt udlodningsmidler (tips) og medielicens. Desuden indgår konti vedrørende kulturelle formål fra de kommunale budgetter. Tidligere blev oplysningerne formidlet via Kulturministeriets årlige publikation Kulturpengene.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige bevillinger til kulturelle formål

Del sidens indhold
Fortsat flere lønmodtagere i juni

28. august 2015

Antallet af lønmodtagere har været støt stigende siden foråret 2013, og i årets seks første måneder er der blevet 21.100 flere personer med et lønmodtagerjob. I juni havde 2.607.600 personer et lønmodtagerjob, hvilket er 2.900 flere end i maj. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juni 2015

28. august 2015 - Nr. 406

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. september 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Detailhandlens forventninger er fortsat positive

28. august 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er på 8 i august mod 10 i juli. I august sidste år var tallet 17. Siden februar 2013 har indikatoren ligget på et ret stabilt positivt niveau i et interval mellem 2 og 19. Tallene er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  august 2015

28. august 2015 - Nr. 410

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Serviceerhvervene har positive forventninger

28. august 2015

Med en stigning fra 5 til 6 er august måneds sammensatte konjunkturindikator for serviceerhvervene på samme niveau som i juli. Det seneste års niveau har ligget ret konstant med små udsving. For de enkelte branchegrupper inden for serviceerhvervene ses dog større variationer. Således er der meget positive forventninger inden for turismen.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  august 2015

28. august 2015 - Nr. 409

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Stigende forventninger i industrien

28. august 2015

Den stigende tendens, der siden årsskiftet har præget industriens forventninger, fortsatte i august. Der er dog stadig en overvægt af virksomheder - vægtet efter beskæftigelse - som har negative forventninger. Det viser den sammensatte konjunkturindikator for industrien, som steg til minus 7 i august fra minus 11 i juli og minus 8 i juni. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for industri  august 2015

28. august 2015 - Nr. 408

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Uændrede forventninger i byggeriet

28. august 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er minus 14 i august mod minus 13 i juli. Af indikatorens komponenter er beskæftigelsesforventninger faldet, og ordrebeholdningen er steget. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Siden januar 2000 har indikatoren i gennemsnit ligget på minus 12.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  august 2015

28. august 2015 - Nr. 407

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Hver tiende indvandret med tilladelse til asyl

27. august 2015

I 2014 indvandrede 6.100 personer med opholdstilladelse til asyl. Det er 10 pct. af de 59.100 personer, der i alt indvandrede til Danmark i 2014. Tallet rummer ikke danskere, som vender tilbage til Danmark, eller borgere fra de øvrige nordiske lande, fordi de ikke har behov for at have opholdstilladelse. Det er det største antal personer, der er indvandret med tilladelse til asyl, i den periode det har været muligt at opgøre indvandrede efter opholdstilladelse - dvs. fra og med 1997. 36 pct. af de indvandrede havde en arbejdstilladelse, mens personer, der indvandrede med studietilladelser, udgjorde 26 pct. De seneste ti år er omkring seks ud af ti indvandret for at studere eller arbejde.

Opholdsgrundlag for indvandrede  2014

27. august 2015 - Nr. 405

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. april 2016

Alle udgivelser i serien: Opholdsgrundlag for indvandrede

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen og Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
Mere transport med S-tog og Metro

26. august 2015

I 2014 steg persontransportarbejdet i S-tog med 3 pct. og i Metroen med 4 pct. Der var også en mindre stigning i andre tog øst for Storebælt, mens persontransportarbejdet på jernbanerne vest for Storebælt var uændret eller er faldet. Samlet set var persontransportarbejdet på de danske jernbaner uændret i 2014 med 7,1 mia. personkm som året før. I samme periode var godstransportarbejdet uændret 2,5 mia. tonkm. 1 personkm svarer til en person transporteret 1 km. 1 tonkm er det transportarbejde, der udføres, når 1 ton gods flyttes 1 kilometer.

Jernbanetransport (år)  2014

26. august 2015 - Nr. 404

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. september 2016

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (år)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km. Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jernbanetransport
Industriens lagre steg, engroshandlens lagre faldt

25. august 2015

Værdien af industriens lagre steg med 3,1 mia. kr. fra første til andet kvartal, mens engroshandlens lagre faldt med 2,5 mia. kr. Når der sammenlignes med lagerændringerne i samme kvartal sidste år ses et lignende mønster, idet industriens lagre steg med 2,5 mia. kr., og engroshandlens lagre faldt med 1,7 mia. kr. Tallene i denne offentliggørelse er ikke korrigeret for sæsonudsving og prisudvikling, medmindre andet er angivet. En del af ændringerne er normale sæsonmæssige udsving.

Industriens og engroshandlens lagre (kvt.)  2. kvt. 2015

25. august 2015 - Nr. 403

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens og engroshandlens lagre (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Del sidens indhold
Støtten til miljøet er fordoblet siden 2010

24. august 2015

Miljøsubsidier og overførsler udgjorde 9,4 mia. kr. i 2014. Det er en stigning på 1,3 mia. kr. i forhold til 2013 og mere end en fordobling siden 2010. Hovedparten af stigningen fra 2013 til 2014 kan henføres til støtte til vindkraft samt naturforvaltningsprojekter. Miljømotiverede subsidier og overførsler er offentlig støtte, der antages at have en positiv indvirkning på miljøet. De miljømotiverede subsidier og overførsler udgjorde 0,49 pct. af BNP i 2014 mod 0,25 pct. i 2010. Denne statistik over miljøsubsidier mv. er ny og indtil videre opgjort for perioden 2010-2014.

Miljømotiverede subsidier og overførsler  2014

24. august 2015 - Nr. 402

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Miljømotiverede subsidier og overførsler

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Kilder og metode

Statistikken benytter samme udgiftsbegreber, som anvendes for den offentlige sektor i nationalregnskabet. Beregningerne er baseret på de enkelte udgiftsposter, identificeret og klassificeret efter nationalregnskabsprincipper i henhold til ESA 2010, via oplysningerne i statsregnskabet og den kommunale og regionale kontoplan.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Del sidens indhold
Uændret forbrugertillid

21. august 2015

Forbrugertilliden er i august 9,2 mod 9,5 i juli. Niveauet ligger lidt lavere end gennemsnittet for de seneste seks måneder på 11,5. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  august 2015

21. august 2015 - Nr. 401

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Detailsalget steg

20. august 2015

Ændret 06. november 2017 kl. 09:23

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra juni til juli steg detailsalget med 0,5 pct. Fremgangen kom efter en markant stigning i juni på 1,0 pct. Efter tilbagegang i april og maj var detailsalget i juli dermed tilbage på niveau med salget i begyndelsen af året. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  juli 2015

20. august 2015 - Nr. 400

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2015

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold