oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Mere mælk, men mindre økologi

9. juni 2023

Der blev indvejet 1.413 mio. kg mælk på mejerierne i første kvartal 2023, heraf var de 178 mio. kg økologisk. Produktionen af mælk var lidt større end samme kvartal sidste år, mens den økologiske produktion er faldet. Andelen af økologisk mælk vil formentlig falde yderligere, da forbrugerne pt. fravælger de dyrere produkter, herunder økologiske, pga. generelt høje fødevarepriser. Den faldende efterspørgsel er en af grundene til at nogle økologiske malkekobesætninger bliver omlagt tilbage til konventionelle. Den seneste opgørelse over bestanden af kvæg den 30. marts 2023 viser, at der var 553.000 malkekøer, hvilket er et fald på 3.000 køer i forhold til opgørelsen den 31. december 2022, se Kvægbestanden. En malkeko havde i gennemsnit en mælkeydelse på 10.798 kg EKM mælk i 2021, mens den i 2012 gav 8.968 kg mælk, se Økonomien i landbrugets produktionsgrene.

Animalsk produktion (kvt.)  1. kvt. 2023

9. juni 2023 - Nr. 203

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. september 2023

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Tjenester trækker eksporten ned i april

9. juni 2023

I april faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 1,2 pct. til 155 mia. kr., hvilket skyldes et fald i eksporten af tjenester. Den samlede import faldt med 3,1 pct. til 129 mia. kr. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder faldet med 5,8 pct., mens importen er faldet med 7,4 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  april 2023

9. juni 2023 - Nr. 202

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juli 2023

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Færre modtagere af kontanthjælpsydelser i 1. kvt.

8. juni 2023

I første kvartal faldt antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 2.200 til 95.900 ved udgangen af marts. Det svarer til et fald på 2,2 pct. i forhold til december 2022. Hermed fortsætter det generelle fald, som har været gældende siden sommeren 2015, hvor der var 175.100 modtagere af kontanthjælpsydelser. Siden 2015 har faldene kun været kortvarigt afbrudt i to kvartaler - første gang under COVID-19 i foråret 2020, og anden gang da de første ukrainske krigsflygtninge kom til landet i foråret 2022.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  1. kvt. 2023

8. juni 2023 - Nr. 201

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2023

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Byggeomkostninger stiger for tiende kvartal i træk

8. juni 2023

I første kvartal 2023 steg de samlede omkostninger ved boligbyggeri med 1,0 pct. i forhold til kvartalet før. Udviklingen bundede i højere omkostninger til materialer og arbejdskraft, som voksede med hhv. 1,0 pct. og 0,6 pct. Dermed er både materialeomkostninger og samlede byggeomkostninger steget hvert kvartal siden starten af 2021. Dette kvartals stigninger er dog de mindste i den periode. Det samlede indeks er et vægtet gennemsnit af omkostningerne ved opførelse af enfamiliehuse og etagebyggeri. I første kvartal 2023 steg omkostningerne til byggeri af enfamiliehuse og etageboliger med hhv. 0,7 pct. og 1,6 pct. Forskellen skyldes primært udviklingen i materialeomkostninger, som for enfamiliehuse steg 0,7 pct., mens de for etageboliger steg 2,1 pct. Udviklingen i arbejdsomkostninger var mere ensartet: 0,6 pct. for enfamiliehuse og 0,7 pct. for etageboliger.

Byggeomkostningsindeks for boliger  1. kvt. 2023

8. juni 2023 - Nr. 198

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2023

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Flere tidligt forebyggende indsatser iværksat i 2022

8. juni 2023

Ændret 08. juni 2023 kl. 10:48

Der er desværre fundet fejl i to tal i første tabel. Tallene er rettet og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I løbet af 2022 blev der iværksat 18.900 tidligt forebyggende indsatser. Det er en stigning på 14 pct. i forhold til 2021, hvor der blev iværksat 16.600. Forebyggende indsatser er sociale støtteforanstaltninger, som kommunen kan tilbyde børn eller familier, hvor barnets trivsel eller udvikling vurderes at være i fare. Tidlige forebyggende indsatser dækker over de indsatser, der gives uden forudgående børnefaglig undersøgelse og kan derfor hurtigere iværksættes. De forebyggende indsatser, der blev iværksat som følge af børnefaglige undersøgelser steg også, dog kun med 2 pct., fra 36.900 iværksættelser i 2021 til 37.700 iværksættelser i 2022.

Støtte til udsatte børn og unge  2022

8. juni 2023 - Nr. 200

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Støtte til udsatte børn og unge

Kontakt

Anne Morsing, tlf. 21 82 17 60

Siri Dencker, tlf. 21 45 34 92

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra landets kommuner om børn og unge mellem 0-22 år, der fik sociale støtteforanstaltninger pr. 31. december.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Anbringelser af børn og unge

Indsatser og støtte til børn og unge

Del sidens indhold
Højt antal nye højvækstvirksomheder

8. juni 2023

I vækstperioden 2018 til 2021 var der 248 nye højvækstvirksomheder. Antallet var det højeste målt i de seneste ti vækstperioder, og samtidig det højeste siden før finanskrisen, hvor der blev målt 329 nye højvækstvirksomheder i vækstperioden 2005-2008. Til sammenligning var det næsthøjeste antal nye højvækstvirksomheder i de seneste ti vækstperioder 235 virksomheder i perioden 2015-2018. Det gennemsnitlige antal for de seneste ti vækstperioder er 201 virksomheder. Fra 2018-2021 skabte de nye højvækstvirksomheder beskæftigelse svarende til 4.719 årsværk. Det var det højeste antal skabte jobs i de seneste ti vækstperioder.

Nye højvækstvirksomheder i Danmark  2021

8. juni 2023 - Nr. 199

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Nye højvækstvirksomheder i Danmark

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Højvækstvirksomheder er virksomheder, der har haft en gennemsnitlig årlig vækst på mindst 20 pct. over en treårig periode, og som har haft fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden. Opgørelsen af nye højvækstvirksomheder i tre-årsperioden tager udgangspunkt i populationen af alle virksomheder, der var reelt nye i de to år inden tre-årsperioden og havde fem eller flere ansatte i det første år i treårsperioden.
Indikatoren for vækst er antal ansatte, omregnet til fuldtidsansatte. Antal fuldtidsansatte er anvendt som et udtryk for den samlede arbejdsmængde, der er præsteret af virksomhedens ansatte det pågældende år. 
Definitionen af nye højvækstvirksomheder i Danmark følger i udgangspunktet OECDs og Eurostats fælles definition, se "Eurostat OECD Manual on Business Demography Statistics, 2007 edition", som definerer nye højvækstvirksomheder som alle nye virksomheder, der er op til fem år gamle, der har 10 eller flere ansatte i starten af vækstperioden, og som har en samlet vækst på mindst 72,8 pct. (svarende til et årligt gennemsnit på 20 pct.) over en treårig periode.
Den danske statistik afviger på det punkt, at cut-off grænsen på ti eller flere ansatte i starten af vækstperioden er ændret til fem eller flere ansatte, da det er vurderet, at en så høj størrelsesmæssig grænse ikke er anvendelig i en dansk økonomisk sammenhæng. Grænsen på minimum fem ansatte er sat for at undgå, at små virksomheder med høj procentvis vækst, men med lille absolut vækst, bliver kategoriseret som vækstiværksættere.
Definitionen af højvækstvirksomheder er i den europæiske statistikorganisation, Eurostat, blevet ændret fra minimum 20 pct. vækst over en treårig periode til 10 pct. vækst over en treårig periode.
Statistikken er afgrænset til det private byerhverv.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højvækstvirksomheder i Danmark
Vigende tendens i antallet af konkurser

7. juni 2023

Der var 230 erklærede konkurser i maj blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 3,4 pct. færre end i april. Konkurserne medførte 909 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 18,4 pct. færre end i april. I perioden marts-maj var antallet af konkurser i aktive virksomheder 2,8 pct. lavere end i perioden december-februar, mens jobtabet var 8,1 pct. højere. Den kraftigt stigende tendens i antallet af konkurser siden 2021 er med de seneste måneders stagnerende konkurstal begyndt at aftage. Konkurser blandt de aktive virksomheder, der har fået momslån (momslånene 1, 2 og 3), udgjorde 41,8 pct. af det faktiske antal konkurser i de aktive virksomheder i perioden januar 2022 - maj 2023. Det var 1.722 ud af 4.118 konkurser. Der er i denne artikel fokus på udviklingen i antallet af konkurser i aktive virksomheder inden for udvalgte branchegrupper siden 2020.

Konkurser  maj 2023

7. juni 2023 - Nr. 196

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juli 2023

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Medicin holder industriproduktionen oppe

7. juni 2023

Industriens produktion steg 1,3 pct. fra marts til april og 2,9 pct. i februar-april sammenlignet med de foregående tre måneder. Den danske industri klarer sig dermed markant bedre end mange andre vestlige lande. I april 2023 var produktionen i Danmark 13,5 pct. højere end i april 2022, mens produktionen i marts 2023 i EU-27 var 1,0 pct. lavere end i marts 2022. I USA var produktionen i februar 2023 stort set uændret i forhold til februar 2022. Billedet er dog markant anderledes, hvis man ser på den danske industri eksklusiv medicinalindustrien -  så var industriproduktionen i Danmark i april 2023 9,5 pct. lavere end i april 2022. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  april 2023

7. juni 2023 - Nr. 197

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juli 2023

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Det lave antal tvangsauktioner fortsætter i maj

6. juni 2023

Med 118 tvangsauktioner i maj mod 129 måneden før, faldt antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner med 9 pct., når der korrigeres for normale sæsonudsving. For tre-måneders perioden marts-maj er det samlede antal tvangsauktioner 389, hvilket er en stigning i forhold til den foregående periode december 2022 - februar 2023, hvor der var 384 tvangsauktioner. Stigningen skal dog ses i lyset af de rekordlave antal tvangsauktioner, der var i årene 2021 og 2022.

Tvangsauktioner  maj 2023

6. juni 2023 - Nr. 195

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2023

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Stort offentligt overskud

5. juni 2023

I 2022 var der et overskud på 97,4 mia. kr. på de offentlige finanser. Det er lidt lavere end året før, hvor overskuddet var på 103,5 mia. kr. Overskuddet i 2022 er stort trods et markant fald i pensionsafkastskatten. Indtægterne herfra var på 11,5 mia. kr. i 2022 i modsætning til 63,8 mia. kr. i 2021. Det blev imidlertid delvist opvejet af stigninger i provenuet fra andre skatter, hvor personlige indkomstskatter steg med 30,7 mia. kr., og indtægterne fra moms steg med 13,6 mia. kr. Sammen med et fald i de samlede offentlige udgifter, der bl.a. skyldes et markant fald i subsidierne, gav det et stort overskud i 2022. Det skal bemærkes, at beskatningen af de indefrosne feriemidler gav staten ekstraordinære skatteindtægter på 20,1 mia. kr. i 2020 og 14,6 mia. kr. i 2021.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2020-2022 juni-version

5. juni 2023 - Nr. 194

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Færre bor på landet

2. juni 2023

Færre bor i landdistrikterne. I 2013 boede hver ottende person i landdistrikterne. I 2023 er det tættere på hver niende. Den 1. januar 2023 boede der 687.588 personer i landdistrikterne, svarende til 11,6 pct. af befolkningen, mod 12,6 pct. af befolkningen i 2013. Et landdistrikt er afgrænset af personer, der bor uden for byområder eller i byer på mindre end 200 indbyggere.

Byopgørelsen  1. januar 2023

2. juni 2023 - Nr. 193

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Byopgørelsen

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR) og kortdata fra SDFI (Styrelsen for Dataforsyning og Infrastruktur).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byopgørelsen

Del sidens indhold
108internationale medaljer til dansk idræt i 2022

2. juni 2023

Ændret 16. juni 2023 kl. 13:07

Der var desværre fejl i data og således også i en række tal i Nyt'en samt i første og anden figur. De er rettet og tallene er markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Danmark vandt i alt 108 internationale medaljer i 2022, hvoraf 47 var ved verdensmesterskaber og 61 ved europamesterskaber. I modsætning til 2021 hvor der blev afholdt Olympiske Lege, blev alle danske vindere af internationale medaljer i 2022 vundet ved europa- og verdensmesterskaber inden for forskellige idrætsgrene. Medaljefordelingen ved verdensmesterskaberne var 17 bronze, 15 sølv og 15 guld. Ved europamesterskaberne var der 26 bronze, 24 sølv og 11 guld.

Idræt  2022

2. juni 2023 - Nr. 192

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juli 2024

Alle udgivelser i serien: Idræt

Kontakt

Trine Jensen, tlf. 20 13 88 17

Kilder og metode

Idrætsstatistikken er baseret på mange forskellige kilder. Medalje-opgørelsen er baseret på Danmarks Idrætsforbunds årlige offentliggørelse af antallet af danske medaljer ved officielle internationale mesterskaber svarende til verdensmesterskaber, europamesterskaber, Olympiske Lege, Paralympiske Lege og European Games. De danske medaljer bliver årligt indrapporteret af specialforbundene. Foreningsidrættens medlemstal er baseret på det Centrale Foreningsregister, som drives af DIF, DGI og Dansk Firmaidrætsforbund. Resultater vedrørende befolkningens motions- og sportsvaner modtages i form af særtræk fra Idrættens Analyseinstitut.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Idrætsudøvelse

Idrætsforeninger og idrætsfaciliteter

Idrættens økonomi og beskæftigelse

Del sidens indhold
Befolkningstilvækst især i Østjylland

1. juni 2023

Hvis den aktuelle befolkningsudvikling på kommunalt niveau med hensyn til fertilitet, dødelighed, nettoindvandring samt ind- og udflytning mellem kommunerne fortsætter frem til 2050, forventes de nuværende forskelle at blive forstærkede. Det vil betyde, at 36 kommuner vil have en negativ befolkningstilvækst frem mod 2050 og 21 kommuner have en tilvækst på over 10 pct.

Befolkningsfremskrivninger  2023-2070

1. juni 2023 - Nr. 190

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Befolkningsfremskrivninger

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Yderligere information om fremskrivningen samt den anvendte metode og forudsætninger findes i statistikdokumentationen om
befolkningsfremskrivning, på emnesiden Befolkningsfremskrivning samt på www.dreamgruppen.dk. Anvendt lovgrundlag: Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningsfremskrivning

Del sidens indhold
Frivilligt arbejde er mere udbredt i landområderne

1. juni 2023

Kulturvaneundersøgelsens måling fra første kvartal 2023 viser, at lidt under hver tredje i befolkningen har udført gratis arbejde som frivillig, fx i lokalsamfundet, på socialområdet eller i en idrætsforening. Den del af befolkningen, der bor i landområder, har i højere grad udført frivilligt arbejde sammenlignet med den del af befolkningen der bor i byområder. Ser man på byområder, dvs. hovedstadskommunerne samt de største byer København, Aarhus, Odense og Aalborg, er andelen af frivillige på 27 pct., mens det i landområder, dvs. uden for de store byer, er 34 pct. der har udført frivilligt arbejde i første kvartal 2023.

Kulturvaner  1. kvt. 2023 frivillighed

1. juni 2023 - Nr. 191

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. september 2023

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Ledigheden uændret de første fire måneder af året

31. maj 2023

Fra marts til april steg antallet af ledige med 100 til 81.800 personer. Ledighedsprocenten har dermed ligget uændret på 2,8 pct. af arbejdsstyrken for de første fire måneder af 2023. Den lille stigning fra marts til april skyldes 300 færre aktiverede ledige og 400 flere ikke-aktiverede ledige.

Arbejdsløsheden (md.)  april 2023

31. maj 2023 - Nr. 188

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Lønningerne steg 3,4 pct. det seneste år

31. maj 2023

Lønningerne steg med 3,4 pct. i første kvartal 2023 i forhold til første kvartal 2022. Det viser tallene fra det standardberegnede lønindeks, der i dag udgives efter at have gennemgået et serviceeftersyn, jf. "Særlige forhold ved denne offentliggørelse".

Lønindeks  4. kvt. 2021 til og med 1. kvt. 2023

31. maj 2023 - Nr. 187

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2023

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Lille fremgang i BNP

31. maj 2023

Ændret 31. maj 2023 kl. 13:35

Der var desværre fejl i andet afsnit. Tallet 0,5 er blevet rettet til 0,7. Rettelsen er markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,2 pct. i første kvartal 2023, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Væksten i første kvartal var især drevet af fremgang inden for medicinalindustri, forsyningsvirksomhed og handel. Modsat var der fald inden for bygge og anlæg samt ejendomshandel og udlejning af erhvervsejendomme. Beskæftigelsen steg med 0,4 pct. i første kvartal. Beskæftigelsen er dermed steget uafbrudt siden andet kvartal 2021. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet og revisioner siden seneste offentliggørelse under afsnittet Særlige forhold.

Nationalregnskab  1. kvt. 2023

31. maj 2023 - Nr. 189

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Detailsalget steg i april

30. maj 2023

Detailsalget steg samlet med 1,6 pct. fra marts til april, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppen beklædning mv. havde et fald på 0,6 pct., mens andre forbrugsvarer samt fødevarer og andre dagligvarer begge steg med 1,8 pct. Efter store udsving under COVID-19-perioden har detailomsætningsindekset de seneste måneder ligget omkring niveauet før perioden. I denne offentliggørelse ses også på forbrugernes forventninger til de kommende måneder samt på, hvordan detailomsætningen har udviklet sig i Danmark sammenlignet med EU som helhed.

Detailomsætningsindeks  april 2023

30. maj 2023 - Nr. 186

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Antallet af ledige stillinger falder

26. maj 2023

Antallet af ledige stillinger i den private sektor faldt i første kvartal 2023 med 4.200 til 57.700, når der er korrigeret for sæsonudsving. Dermed er antallet af ledige stillinger faldet fire kvartaler i træk med i alt 11.900, svarende til et fald på 17,1 pct. siden første kvartal 2022, hvor antallet af ledige stillinger toppede. Andelen af ledige stillinger udgjorde i første kvartal 3,0 pct. af samtlige stillinger, hvilket er et fald på 0,2 procentpoint i forhold til fjerde kvartal 2022. Antallet af ledige stillinger ligger dog fortsat 22.200 over niveauet i 1. kvt. 2020, umiddelbart før COVID-19.

Ledige stillinger  1. kvt. 2023

26. maj 2023 - Nr. 183

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. august 2023

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
20 mia. kr. til forskning og udvikling på finansloven

26. maj 2023

Der er bevilliget 19,8 mia. kr. til forskning og udvikling på finansloven for 2023, hvilket svarer til 73 pct. af de samlede offentlige bevillinger til forskning og udvikling for året. De samlede offentlige bevillinger til forskning og udvikling er budgetteret til 27,1 mia. kr. i 2023, hvilket i faste 2023-priser er omkring 3,8 pct. mere end i 2022. Heraf udgør den budgetterede stigning i finanslovsbevillingerne 2,2 pct.

Offentligt forskningsbudget  2023

26. maj 2023 - Nr. 184

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Offentligt forskningsbudget

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Det offentlige forskningsbudget omfatter oplysninger om de budgetterede udgifter til forskning og udvikling, som ministerierne har indberettet til Finansministeriet. Herudover har Danmarks
Statistik indhentet oplysninger fra Danmarks Grundforskningsfond og Nordisk Ministerråd, bevillinger fra EU, samt
beregnet forskningsbudget for kommuner og regioner. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen
og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Det offentlige forskningsbudget

Del sidens indhold
Flere tildeles hjemmehjælp, men får færre timer

26. maj 2023

Ændret 05. september 2023 kl. 09:12

Der er desværre opdaget fejl i tallene. Tallene er rettet og markeret med rød. Tredje og fjerde figur er justeret i forhold til tidligere udgave.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af borgere visiteret til hjemmehjælp i eget hjem steg med 1,6 pct. fra 2021 til 2022, hvor det samlede antal hjemmehjælpsmodtagere i eget hjem var 156.100 personer. Det er primært antallet af borgere, der visiteres til praktisk hjælp som fx rengøring og madservice, der er vokset. I samme periode faldt det samlede antal visiterede hjemmehjælpstimer med 1,2 pct. Set over en længere periode er antallet af timer visiteret til hjemmehjælp i eget hjem generelt faldet, mens antallet af modtagere er steget siden 2017. Det betyder bl.a., at hvor hjemmehjælpsmodtagere i eget hjem i 2012 i gennemsnit blev visiteret til 3,6 timers hjemmehjælp om ugen, så blev de i 2022 visiteret til 3,2 timers hjemmehjælp om ugen. Det er et fald på 11 pct. for den gennemsnitlige visiterede hjemmehjælp pr. modtager i eget hjem fra 2012 til 2022, svarende til 26 minutters hjemmehjælp mindre om ugen over en tiårig periode.

Service til ældre  2022

26. maj 2023 - Nr. 185

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Service til ældre

Kontakt

Marie Borring Klitgaard, tlf. 21 55 83 71

Kilder og metode

I opgørelserne indgår der tal fra alle 98 kommuner, hvor kommunerne har godkendt deres indberetning om visiteret hjemmehjælp. Alle befolkningstal i artiklen er for ultimo det pågældende år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ydelser til ældre
Antal af underretninger om børn og unge er steget

25. maj 2023

Antallet af børn og unge, som kommunerne har modtaget en underretning om, har været stabilt i perioden 2019-2021, med mellem 77.300 og 79.000 børn og unge på landsplan hvert år. Det samme gør sig gældende for antallet af underretninger, der i samme periode har ligget mellem 136.200 og 138.200 i alt på landsplan. I 2022 er antallet af underretninger steget. Kommunerne har i 2022 modtaget 152.700 underretninger om lidt under 85.300 børn og unge. Det er en stigning på omkring 7.000 børn og unge, svarende til 9 pct. flere, sammenlignet med 2021.

Underretninger om børn og unge  2022

25. maj 2023 - Nr. 181

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. september 2024

Alle udgivelser i serien: Underretninger om børn og unge

Kontakt

Marko Malic, tlf. 51 70 56 95

Kilder og metode

En underretning er det skriftlige dokument, som en borger sender til kommunen, og som omhandler borgerens bekymring omkring et barn 0-17 år eller et ufødt barns trivsel eller udvikling. Statistikken omfatter data for 2015-2021 fra landets kommuner, der har indsendt og godkendt data om underretninger.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Underretninger om udsatte børn og unge
Færre premierefilm i 2022 end før COVID-19

25. maj 2023

Der var 203 premierefilm i biograferne i 2022, hvilket var 31 flere film end i 2021. Antallet af premierefilm i 2022 var dog stadig lavere end årene 2015-2019, hvor der i gennemsnit var 241 premierefilm om året. Der blev solgt 9,9 mio. biografbilletter i 2022, hvilket var 3,3 mio. flere biografbilletter end i 2021. Den markante stigning kan tilskrives, at 2021 var præget af omfattende nedlukninger af biografer på grund af COVID-19-restriktioner, mens dette ikke var tilfældet i 2022. Antallet af solgte billetter i 2022 var dog stadig lavere end årene 2015-2019, hvor der i gennemsnit blev solgt 12,8 mio. billetter om året. I 2022 blev der i gennemsnit solgt 49.000 biografbilletter pr. premierefilm, hvilket er på samme niveau som før COVID-19.

Biografer og film  2022

25. maj 2023 - Nr. 182

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Biografer og film

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Kilder og metode

Statistikken omfatter spillefilm, som har været vist ved offentlige forestillinger i Danmark. Lukkede forestillinger, forestillinger i forskellige klubber mv. (fx pensionistklubber og børnefilmklubber) er ikke med i opgørelserne. Opgørelsen omfatter ikke Færøerne og Grønland.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Biografer og film

Del sidens indhold
Dansk landbrug kom godt ud af 2022

24. maj 2023

I 2022 landede den foreløbige opgørelse for Landbrugets bruttofaktorindkomst (LBFI) på 30,7 mia. kr., hvilket er 12 pct. højere end i 2021. Landbrugets bruttofaktorindkomst viser landbrugets økonomiske resultat efter omkostninger til bl.a. foder, gødning, tjenesteydelser og produktionsskatter er afholdt. Både landbrugets omkostninger og indtjening slog rekorder i 2022, men værdien af landbrugets salgsprodukter oversteg dog omkostningerne. I 2022 endte værdien af salgsprodukterne på 97,7 mia. kr., hvilket er en stigning på 22 pct. fra 2021 til 2022. Samtidig faldt mængdeindekset for salgsprodukterne fra indeks 99 i 2021 til 98 i 2022. Se statistikbanktabellen www.statistikbanken.dk/lbfpris1. Det er dermed prisstigningerne, som er hovedårsagen til den kraftige vækst.

Landbrugets bruttofaktorindkomst  2022

24. maj 2023 - Nr. 178

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Landbrugets bruttofaktorindkomst

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Opgørelsen af landbrugets bruttofaktorindkomst følger kalenderåret. Opgørelsen udarbejdes efter EU's fælles retningslinjer og omfatter landbrug, gartneri, pelsdyravl, jagt og biavl. Bruttofaktorindkomsten angiver det beløb, der er til rådighed til aflønning af den samlede arbejds- og kapitalindsats i landbrugssektoren, herunder afskrivninger, forrentning af egen- og fremmedkapital, lønninger og vederlag for landbrugernes egen arbejdsindsats mv. Alle beløb er opgjort i løbende priser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugets bruttofaktorindkomst (Afsluttet)

Del sidens indhold
Næstbedste påskemåned for feriehusovernatninger

24. maj 2023

I påskemåneden april 2023 var der 1,9 mio. overnatninger i udlejede feriehuse - et fald på 6 pct. sammenlignet med april sidste år, hvor påsken også faldt i april. Alligevel er overnatningstallet det næsthøjeste for en april måned kun overgået af april sidste år. De danske feriehuse var således stadig attraktive for mange at holde påskeferie i. Antallet af feriehusovernatninger i april er mere end fordoblet over de sidste 20 år. Der er tydelige forskelle i feriehusovernatningerne afhængigt af, om påsken falder i marts eller april. Men selv i de år hvor påsken falder i marts, er der sket en stigning i overnatninger i april fra 500.000 i 2005 til 1,1 mio. i 2018.

Feriehusudlejning  april 2023

24. maj 2023 - Nr. 180

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Arbejdsstyrken er vokset med 69.000 på et år

24. maj 2023

Fra første kvartal 2022 til første kvartal 2023 voksede arbejdsstyrken - bestående af personer mellem 15 og 64 år i enten beskæftigelse eller ledighed - med 69.000 personer, hvoraf 46.000 var i beskæftigelse, mens 23.000 var ledige. I alt var der i første kvartal 2.878.000 beskæftigede. Det svarer til en beskæftigelsesfrekvens på 76,7 pct., hvilket er en stigning på 0,7 procentpoint i forhold til første kvartal 2022. Det viser tal fra Arbejdskraftundersøgelsen, som følger de internationale definitioner af beskæftigelse og ledighed.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  1. kvt. 2023

24. maj 2023 - Nr. 179

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. august 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Erhvervslivet forventer mere rolig prisudvikling

23. maj 2023

Efter en lang periode med udbredte meldinger om både faktisk stigende priser og forventninger om yderligere stigninger ser billedet nu mere afdæmpet ud. Langt de fleste virksomheder på tværs af erhvervslivet forventer et uændret niveau for salgspriser, servicetakster og tilbudspriser ved licitation for byggeriet. Figuren nedenfor viser hvor store andele af virksomhederne, der forventer hhv. stigende eller faldende priser de kommende tre måneder. Kun for serviceerhverv og detailhandel er der en overvægt af virksomheder, der stadig forventer stigninger, men det dækker over stor spredning internt i erhvervene. For dagligvarebutikkerne er der nemlig nu flere, der forventer faldende end stigende priser, selvom det store flertal forventer uændrede priser.

Konjunkturbarometer for erhvervene  maj 2023

23. maj 2023 - Nr. 177

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Prisstigningerne i Danmark aftager meget i april

23. maj 2023

Den EU-harmoniserede inflation i Danmark faldt i april 2023 til 5,6 pct. fra 7,3 pct. i marts 2023. I samme periode faldt den EU-harmoniserede inflation samlet for de 27 EU-lande fra 8,3 pct. til 8,1 pct., mens den i euroområdet steg fra 6,9 pct. til 7,0 pct. I Danmark er det i høj grad prisændringer på elektricitet, der trækker ned i den EU-harmoniserede inflation i april i forhold til marts, hvor det i EU især skyldes prisændringer på fødevarer. Den EU-harmoniserede inflation opgøres efter HICP (Harmoniced Index of Consumer Prices), der sikrer, at landene opgør inflationen på en sammenlignelig måde.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  april 2023

23. maj 2023 - Nr. 176

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2023

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forbedring i forbrugertilliden fortsætter

22. maj 2023

Forbrugertilliden stiger i maj til minus 15,1, fra minus 18,2 måneden før. Indikatoren er altså stadig negativ, men forbedret for syvende måned i træk. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 22,8. Tre ud af fem indikatorer, som forbrugertilliden beregnes på, er stadig negative, mens forbrugernes vurderinger af familiens og Danmarks fremtidige økonomiske situation udmærker sig ved begge at være positive. Stigningen i forbrugertilliden skyldes dog primært dels en markant mindre negativ vurdering af Danmarks nuværende økonomiske situation og dels en markant stigning i forbrugernes forventninger til Danmarks fremtidige økonomiske situation, som er positiv for første gang i over et år. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  maj 2023

22. maj 2023 - Nr. 173

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Flere ambulante sygehusbesøg i 2021 end i 2020

22. maj 2023

Ændret 18. september 2023 kl. 11:57

Der er desværre opdaget fejl i tekst samt tilrettet en figur.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I perioden 2019-2021 ses over 11 mio. ambulante sygehusbesøg pr. år på landets offentlige og private sygehuse (dvs. sygehusbesøg på mindre end 12 timer). Fra 2020 til 2021 voksede antallet af ambulante sygehusbesøg fra 11,53 mio. til 11,86 mio., svarende til 2,8 pct. Planlagte ambulante sygehusbesøg udgør 90 pct. af alle ambulante sygehusbesøg i 2020 og 2021, mens de akut ambulante udgør 10 pct. Fra 2020 til 2021 er antallet af planlagte ambulante besøg på sygehusene steget fra 10,39 mio. til 10,69, dvs. 2,9 pct. på landsplan, mens det for akut ambulante sygehusbesøg drejer sig om en stigning fra 1,15 mio. til 1,17 mio., dvs. 1,7 pct.

Sygehusbenyttelse (tillæg)  2019, 2020 og 2021

22. maj 2023 - Nr. 175

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Sygehusbenyttelse (tillæg)

Kontakt

Line Neerup Handlos, tlf. 26 64 03 00

Kilder og metode

Statistik om sygehusbenyttelse er baseret på Landspatientregisteret fra Sundhedsdatastyrelsen koblet med baggrundsdata fra andre registre fra Danmarks Statistik. Statistikken omfatter indlæggelser og ambulante ophold på offentlige og private sygehuse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sygehusbenyttelse

Del sidens indhold
4.800 flere lønmodtagere i marts

22. maj 2023

Antallet af lønmodtagere steg med 4.800 personer fra februar til marts, hvilket svarer til en stigning på 0,2 pct. Der var i alt 2.986.500 lønmodtagere i marts. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, steg antallet af lønmodtagere med 3.300 personer, og i offentlig forvaltning og service steg antallet af lønmodtagere med 1.400 personer i marts. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  marts 2023

22. maj 2023 - Nr. 174

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Stigende antal fagforeningsmedlemmer i 2022

17. maj 2023

I 2022 steg antallet af medlemmer af lønmodtagerorganisationerne med tilknytning til arbejdsmarkedet med 11.300 til 1.915.000 pr. 31. december 2022. Hermed er det samlede medlemstal steget hvert år siden 2013, svarende til en samlet stigning på 121.200 på ni år.

Lønmodtagerorganisationernes medlemstal  31. december 2022

17. maj 2023 - Nr. 172

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Lønmodtagerorganisationernes medlemstal

Kontakt

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter hovedorganisationerne og fagforbund uden for hovedorganisationerne. Indberetningen er frivillig. Statistikken omfatter ikke selvstændigt erhvervsdrivende, studerende, efterlønsmodtagere eller pensionister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønmodtagerorganisationers medlemstal

Del sidens indhold
Der bliver fortsat flere nye firmaer

16. maj 2023

Der blev skabt 35.700 reelt nye firmaer i 2021. Det er en stigning på 2,6 pct. i forhold til 2020. Det er tredje år i træk, at antallet af nye firmaer er stigende og første gang siden 2008, at der blev skabt mere end 35.000 nye firmaer på et år. Blandt de nye firmaer i 2021 havde 11.200 af dem ansatte lønmodtagere. Det er lidt flere end i 2020 og svarer til 32 pct. af alle nye firmaer i 2021.

Erhvervsdemografi  2021

16. maj 2023 - Nr. 171

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Erhvervsdemografi

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Erhvervsdemografi er en registerbaseret opgørelse, der er baseret på regnskabs- og firmastatistikkerne samt den årlige erhvervsbeskæftigelse. 
Reelt nye firmaer afgrænses som firmaer, der første gang får en aktivitet, der mindst svarer til aktivitetsgrænsen for aktive firmaer i Generel firmastatistik. Et firma, der har haft ringe aktivitet i en periode, men kommer over bagatelgrænsen i et givet år, betragtes som nyt i det pågældende år. Et firma, der opstår som følge af hel eller delvis overtagelse eller udskillelse af allerede igangværende aktiviteter, anses ikke for nyt. 
Årsværk omfatter antal ansatte personer i de nye firmaer omregnet til fuldtidsansatte og er således eksklusive ejerne af personligt ejede firmaer.Erhvervsdemografien har med udgivelsen af referenceåret 2022 skiftet over til en ny produktionsmetode. Denne nye metode er benyttet til at tilbageregne Erhvervsdemografien til 2019 for tal i statistikbanken og til 2010 for tal til særkørsler. Flere oplysninger om metodeændringen og statistikken generelt kan findes i statistikdokumentationen  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervsdemografi