oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Færre børn i daginstitutionerne efter skolereformen

1. april 2015

Antallet af børn i dagplejen og daginstitutioner faldt med 24.000 børn fra 583.600 i 2013 til 559.300 i 2014. Det svarer til et fald på 4,2 pct. Årsagen er et faldende børnetal, men især en ændret indskrivningsadfærd hos forældrene til de 6-9-årige børn pga. folkeskolereformen, som trådte i kraft efter sommerferien 2014. Andelen af de 0-13-årige indskrevne børn i daginstitutioner er faldet fra 64,3 pct. i 2013 til 62,1 pct. i 2014. Faldet kan især tilskrives pasningen af de 6-9-årige, hvor indskrivningen faldt fra 85,9 pct. til 81,6 pct. Nedgangen er yderst begrænset for de 1-5-årige, der som bekendt endnu ikke er startet i skole.

Børnepasning mv.  2014

1. april 2015 - Nr. 162

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Børnepasning mv.

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Opgørelsen dækker ordninger efter dagtilbudsloven samt SFO efter folkeskole- og friskole-loven. I undersøgelsen indgår også fritids- og ungdomsklubber samt tilskud til privat  børnepasning og heldagsskoler mv. 
Ved opdelingen i institutionstyper er der taget udgangspunkt i kommunernes indberetninger. Men når det eksempelvis har vist sig, at der i en institution, som kommunen har kaldt en børnehave, gik børn fra 0 til 5 år, har Danmarks Statistik alligevel regnet den som aldersintegreret.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Kapitalapparat bidrager mest til produktiviteten

1. april 2015

I perioden 2008-2013 steg byerhvervenes produktivitet med gennemsnitligt 1,0 pct. pr. år. Væksten i arbejdsproduktiviteten skyldes primært stigningen i kapitalintensiteten (værdien af kapitalapparat pr. arbejdstime), som bidrog til væksten med 0,7 procentpoint, hvoraf de 0,3 procentpoint kan henføres til it. Et bidrag på 0,2 af de 0,7 procentpoint kom fra forskning og udvikling, som med det hovedreviderede nationalregnskab er blevet en del af kapitalapparatet. Stigende uddannelsesniveau kan forklare 0,3 procentpoint af stigningen i arbejdsproduktiviteten, mens der også var et lille positivt bidrag fra stigende totalfaktorproduktivitet.

Produktivitetsudviklingen  2013

1. april 2015 - Nr. 164

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Produktivitetsudviklingen

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Beregningerne er baseret på nationalregnskabets tal. Denne opgørelse er foretaget med udgangspunkt i Nationalregnskab (år) 2021-2024 juni-version (Nyt fra Danmarks Statistik 2025:203 fra 30. juni 2025). Danmarks Statistik har tidligere offentliggjort en kvalitetsvurdering, som beskriver usikkerheden og kvalite­ten af produktivitetstallene på forskellige brancher.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Stort set uændret ledighed

31. marts 2015

Opgørelsen af bruttoledigheden viser en stigning på 300 fra januar til februar 2015. Dermed ligger ledigheden på 130.000 fuldtidsledige i februar, svarende til en uændret ledighedsprocent på 4,9 pct., beregnet i forhold til den seneste registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  februar 2015

31. marts 2015 - Nr. 158

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. april 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Fald i disponibel indkomst

31. marts 2015

Den disponible indkomst for husholdninger mv. faldt i fjerde kvartal med 0,6 pct. i forhold til kvartalet før, når der korrigeres for prisbevægelser og normale sæsonudsving. Niveauet for den disponible indkomst er fortsat påvirket negativt af ekstraordinære skattebetalinger i forbindelse med, at det fra 2013 har været muligt at opnå en skatterabat ved omlægning af kapitalpensionsordninger. I fjerde kvartal steg forbruget med 1,2 pct.

Kvartalsvise sektorregnskaber  4. kvt. 2014

31. marts 2015 - Nr. 160

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvise sektorregnskaber

Kontakt

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Kilder og metode

De kvartalsvise sektorregnskabers vigtigste kilder er - ud over de årlige sektorregnskaber - regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, det kvartalsvise nationalregnskab, momsstatistikken og den finansielle statistik. Sektorregnskaberne er konsistente med den opgørelse af det reviderede nationalregnskab. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Fortsat økonomisk fremgang

31. marts 2015

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,5 pct. i fjerde kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser reviderede beregninger. Husholdningernes forbrug og de faste bruttoinvesteringer bidrog positivt til væksten, mens det offentlige forbrug var uændret og eksporten faldt. BNP steg 1,1 pct. i 2014 som helhed, hvor alle efterspørgselskomponenter bidrog positivt til væksten. De største positive bidrag til væksten i 2014 var fra industrien, offentlig forvaltning og service samt servicebrancher primært rettet mod erhverv. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Nationalregnskab (kvt. - revideret)  4. kvt. 2014

31. marts 2015 - Nr. 159

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (kvt. - revideret)

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Kilder og metode

Bemærk at den reviderede offentliggørelse af nationalregnskabet for 4. kvt. 2014 udkommer 31. marts 2015. 1. kvt. 2015 udkommer første gang 29. maj 2015.  

Beregningerne er baseret på den løbende konjunkturstatistik i kombination med et detaljeret varebalancesystem, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvartalsvist nationalregnskab (Afsluttet)

Del sidens indhold
Fald i byggeriets konjunkturindikator

30. marts 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er faldet til minus 17 i marts 2015 fra minus 12 i februar. Således fortsætter den faldende tendens fra 2014. Især fald i beskæftigelsesforventningerne trækker ned i denne måned. Tallene er korrigerede for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  marts 2015

30. marts 2015 - Nr. 154

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Faldende forventninger i industrien

30. marts 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er faldet fra minus 13 i februar til minus 16 i marts. Tallene er korrigerede for normale sæsonudsving. Af indikatorens tre komponenter er produktionsforventningerne fortsat positive, mens ordrebeholdningen fortsat er meget negativ. Færdigvarelagrene vurderes som for store, hvilket også tæller negativt.

Konjunkturbarometer for industri  marts 2015

30. marts 2015 - Nr. 155

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Positive forventninger i detailhandlen

30. marts 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er faldet fra 14 i februar til 10 i marts. Det er især positive forventninger til omsætningen, der holder indikatoren oppe i det positive område, mens vurderingen af lagerbeholdningen trækker ned. Indikatoren er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  marts 2015

30. marts 2015 - Nr. 157

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Serviceerhvervene stiger svagt

30. marts 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhvervene er steget fra 7 i februar til 8 i marts. Igennem det seneste år spores en svagt stigende tendens. Alle indikatorens tre komponenter stiger i denne måned, og vurderingen af forretningssituationen sætter rekord. Tallene er korrigerede for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  marts 2015

30. marts 2015 - Nr. 156

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Højest sygefravær i Region Sjælland

27. marts 2015

De ansatte i Region Sjælland havde i 2013 landets højeste sygefravær på 9,4 dage efterfulgt af Region Nordjylland med 8,2 sygedage i gennemsnit. Det viser en ny opgørelse, der for første gang måler fraværet på det samlede danske arbejdsmarked. På grund af det høje fravær i Region Sjælland havde ansatte øst for Storebælt det højeste sygefravær på 8,3 dage, mens ansatte vest for Storebælt i gennemsnit var syge 8,0 dage om året. På hele arbejdsmarkedet var de ansatte i gennemsnit syge 8,1 dage i 2013.

Fravær fra arbejde (tema)  2013 det samlede arbejdsmarked

27. marts 2015 - Nr. 151

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2018

Alle udgivelser i serien: Fravær fra arbejde (tema)

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde

Del sidens indhold
Færre dømmes for voldsforbrydelser

27. marts 2015

I 2014 blev der i alt afsagt 5.750 domme, hvor den tiltalte blev dømt skyldig i en voldsforbrydelse. Det er 692 eller 11 pct. færre domme end i 2013 og samtidig fjerde år i træk, at der er sket et fald i antallet af voldsdomme. Faldet gælder alle typer af voldsforbrydelser, herunder vold mod privatperson, vold mod offentlig myndighed og trusler. Antallet af voldsforbrydelser har været jævnt faldende siden 2010.

Domme for kriminalitet  2014

27. marts 2015 - Nr. 152

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Domme for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Domme

Del sidens indhold
Flere lønmodtagere i januar

27. marts 2015

Der var 3.500 flere lønmodtagere i januar i år end i december sidste år. Hermed fortsætter den støtte stigning i lønmodtagerbeskæftigelsen, som begyndte i foråret 2013. Den samlede stigning siden lavpunktet i 2013 har været på 50.000 personer, svarende til en årlig vækst på omkring 29.000. 2.590.900 personer havde et lønmodtagerjob i januar. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  januar 2015

27. marts 2015 - Nr. 150

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Stigende andel ledige stillinger i det meste af EU

27. marts 2015

Hele 19 EU-lande, heriblandt Danmark, havde en stigning i andelen af ledige stillinger i den private sektor fra fjerde kvartal 2013 til fjerde kvartal 2014. Fire EU-lande havde en uændret andel, imens tre EU-lande samt Norge har haft et fald i andelen af ledige stillinger. I Tjekkiet steg andelen af ledige stillinger med 0,8 procentpoint og i Tyskland, der havde den næststørste stigning, steg andelen med 0,4 procentpoint det seneste år. Andelen opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger, europæisk  4. kvt. 2014

27. marts 2015 - Nr. 153

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger, europæisk

Kontakt

Henriette Rosenstrøm, tlf. 

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger
Lidt flere end hver tredje far holdt barselsorlov

26. marts 2015

Blandt de dagpengeberettigede fædre holdt lidt mere end hver tredje en større eller mindre del af de 32 ugers barselsorlov, som forældrene kan dele imellem sig. Andelen af fædrene, der holder en del af den fælles barselsorlov, har været svagt stigende fra 35 pct. i 2009 til 37 pct. i 2013.

Dagpenge ved fødsel  2014

26. marts 2015 - Nr. 148

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Dagpenge ved fødsel

Kontakt

Torben Lundsvig, tlf. 

Kilder og metode

Tallene byggere på sager med udbetaling af dagpenge fra kommunerne (indtil 2012) og Udbetaling Danmark (2013 - 2014). Kun børn, hvor det har været muligt at finde et personnummer, er medtaget.
Den barselsorlov, forældre til børn født i 2014 har holdt i 2014 og 2015, er opgjort under året 2014, såfremt barnet på et eller andet tidspunkt i løbet af årene 2014-2015 har været registreret i Danmarks Statistiks befolkningsregister. I denne opgørelse er man vurderet til at være dagpengeberettiget, hvis man enten har holdt barselsorlov på dagpenge eller, hvis man som lønmodtager har haft beskæftigelse i de tre måneder forud for barnets fødselsmåned i et omfang, der berettiger til at modtage mindst 80 pct. af dagpengemaksimum. For selvstændige er seneste års erhvervsindkomst benyttet i vurderingen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Dagpenge ved sygdom eller fødsel mv. (Afsluttet)
Arbejdsomkostningerne steg fortsat mest i USA

26. marts 2015

I fjerde kvartal 2014 steg arbejdsomkostningerne pr. time 2,3 pct i den private sektor i USA i forhold til samme kvartal året før, mens stigningen i Danmark var på 1,7 pct. I de 28 EU-medlemslande tilsammen var stigningen i samme periode på 1,4 pct., og for euroområdet alene var stigningen på 1,0 pct. i forhold til fjerde kvartal 2013. Fra tredje kvartal til fjerde kvartal 2014 er stigningen på årsbasis øget med 0,2 procentpoint i Danmark. Både i de 18 euro-lande og i de 28 EU-medlemslande var årsstigningen i fjerde kvartal derimod aftaget med 0,3 procentpoint i euroområdet og med 0,1 procentpoint i EU i forhold til det foregående kvartal. I USA var stigningen på årsbasis uændret i samme periode.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  4. kvt. 2014

26. marts 2015 - Nr. 149

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Udsigt til 125.000 flere biler i 2019

26. marts 2015

Antallet af personbiler er ved årsskiftet 2014-2015 nået op på 2.330.000. For 50 år siden var der 676.000. Bestanden vil passere 2,45 mio. biler i 2019, hvis der nyregistreres 159.300 biler om året - gennemsnit for 2005 til 2014 - og den aldersbetingede afgang er som fra 2013 til 2014. Gennemsnitsalderen for personbilerne er 9,1 år. Det er næsten 0,1 år mindre end for et år siden. Middellevetiden er 15,9 år eller knap 0,1 år mindre end for et år siden.

Motorparken (tillæg)  1. januar 2015 bestanden af personbiler

26. marts 2015 - Nr. 147

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Motorparken (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Den aldersbetingede afgang er den afgang, der sker fra det ene år til det næste af den rest af den oprindelige tilgang, der er tilbage af en given aldersgruppe. Fx er der primo 2024 87,4 pct. tilbage af de 10-årige (registreret i 2014), mens der primo 2023 var 90,2 pct. tilbage af de nye biler fra 2013. Det skal bemærkes, at afgangen er upåvirket af den oprindelige tilgang af nye biler.
Den forholdsvis store og stigende afgang af 0- og 1-årige biler over de seneste 15 år hænger bl.a. sammen med bevægelserne på leasing- og udlejningsmarkedet, hvor bilerne efter en relativ kort leasingperiode afmeldes for enten senere (i det nye år) at blive solgt og genregistreret eller at blive eksporteret.
Fremskrivningen af nyregistreringerne er lavet med eksponentiel regression, hvor år og antallet af personer over 20 år er brugt som regressorer. Befolkningstallene er hentet fra statistikbankstabellerne www.statistikbanken.dk/BEFOLK2 og FRDK124. 
I fremskrivningen af bestanden for de kommende år beregnes restbestanden af en given aldersgruppe i en given årgang ud fra den afgang, som årgangen før havde for den tilsvarende aldersgruppe. Eksempelvis er afgangen af 10-årige i årgang 2024 fra 2024 til 2025 sat til den samme som afgangen af 10-årige i årgang 2014 fra 2023 til 2024.
I fremskrivningen er det forudsat, at det aktuelle afgangsforløb betinget af bilernes alder fortsætter uændret. Der er ikke taget hensyn til, om eventuelle reguleringer fx ny afgiftsstruktur, skrotpræmier eller anden regulering vil påvirke forbrugernes adfærd og virke fremmende på udfasningen. Der er heller ikke taget hensyn til, om teknologiske ændringer fx billigere batterier og skalafordele i elbilproduktionen vil påvirke forbrugernes adfærd via ændrede prisrelationer mellem fossildrevne biler og elbiler.
Bilernes gennemsnitsalder beregnes som et gennemsnit af alle bilernes alder, der i sig selv beregnes som 1. januar (opgørelsesår) fratrukket første registreringsdato.
Tallet for middellevetiden angiver det gennemsnitlige antal år, som en 0-årig kan forventes at leve under den forudsætning, at de nuværende afgange/dødshyppigheder holder sig på det samme niveau i al fremtid.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Færre kursister på korte højskoleophold

25. marts 2015

Fra skoleåret 2012/2013 til 2013/2014 faldt antallet af kursister på korte højskoleophold med 7 pct. fra 34.400 til 32.100. Faldet følger efter en stigning fra 2011/2012 til 2012/2013. Det skal dog bemærkes, at to højskoler er lukket i løbet af det seneste skoleår, og at deres kursister ikke er regnet med.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse, højskoler - korte kurser  2013/2014

25. marts 2015 - Nr. 146

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse, højskoler - korte kurser

Kontakt

Mikkel Jonasson Pedersen, tlf. 23 60 42 07

Kilder og metode

Højskolerne er inddelt i en typologi baseret på deres primære virkefelt. Korte højskoleophold er ophold under 12 uger, men oftest af 1-2 ugers varighed. Højskolerne sammensætter deres kursusudbud forskelligt på korte og lange kurser. Nogle højskoler gennemfører kun lange kurser, mens andre har både korte og lange kurser. Andre igen, fx alle senior-højskolerne, gennemfører udelukkende korte kurser. Husholdnings- og håndarbejdsskolerne er ikke egentlige højskoler, men på grund af deres højskolelignende kursusudbud er de medtaget i denne statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højskolekurser
Fald i ØMU-gæld og stigning i offentlig nettogæld

25. marts 2015

Den offentlige bruttogæld (ØMU-gælden) faldt med 25,6 mia. kr. til 867,9 mia. kr. i fjerde kvartal 2014, så den udgør 45,3 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). Den offentlige nettogæld steg med 8,1 mia. kr. i fjerde kvartal, så den ved udgangen af december var på 76,0 mia. kr., svarende til 4,0 pct. af BNP. ØMU-gælden, der benyttes i EU-sammenhæng, er en opgørelse af de væsentligste gældsposter i nominel værdi. Nettogælden omfatter såvel alle offentlige finansielle passiver som aktiver opgjort til markedsværdi, hvilket vil sige inklusive kursudsving.

Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service  4. kvt. 2014

25. marts 2015 - Nr. 145

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Kilder og metode

Til opstilling af finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service anvendes en lang række kilder. Hovedkilderne er regnskaber fra statslige enheder, regnskaber fra kommunerne, regionerne og regnskaber fra sociale kasser og fonde samt kvartalsvise udtræk fra de anvendte bogføringssystemer. Beholdninger og forskydninger er i regnskaberne ofte opgjort til nominel værdi. Derfor indhentes yderligere oplysninger til brug for omregning til markedsværdi. Finansielle kvartalsregnskaber er opgjort efter principperne for nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Overskud på de offentlige finanser

25. marts 2015

Overskuddet på de offentlige finanser i fjerde kvartal 2014 er opgjort til 9 mia. kr. Det skal ses i lyset af et ekstraordinært provenu af indkomstskatter på 23 mia. kr. som følge af omlægningen af kapitalpensionsordningen. I fjerde kvartal 2013 var der et underskud på 4 mia. kr., hvoraf det ekstraordinære provenu fra omlægningen af kapitalpensionsordningen udgjorde 14 mia. kr. Uden disse ekstraordinære poster ville resultatet have været et underskud på 18 mia. kr. i fjerde kvartal 2013 og 14 mia. kr. i fjerde kvartal 2014.

Kvartalsvise offentlige finanser  4. kvt. 2014

25. marts 2015 - Nr. 144

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvise offentlige finanser

Kontakt

Bente Juul, tlf. 21 54 41 63

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Statistik­dokumentation

Skatter og afgifter (Afsluttet)

Del sidens indhold
Boligpriserne steg mest i Region Sjælland

25. marts 2015

Fra tredje til fjerde kvartal steg priserne for enfamiliehuse på landsplan med 0,1 pct. Største prisstigning på enfamiliehuse var i Region Sjælland med 2,2 pct., mens priserne steg med 0,7 pct. i Region Midtjylland. Priserne var uændrede i Region Syddanmark, mens de faldt i Region Nordjylland med 1,2 pct. og i Region Hovedstaden med 0,5 pct. For ejerlejligheder steg priserne på landsplan med 0,5 pct. Største prisstigning for ejerlejligheder var også i Region Sjælland med 3,1 pct., mens Region Hovedstaden steg 0,4 pct. I de øvrige tre regioner faldt priserne - mest i Region Syddanmark med 2,7 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  4. kvt. 2014

25. marts 2015 - Nr. 143

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Uændret antal på højskole efter flere års stigning

24. marts 2015

I skoleåret 2013/2014 var der 9.900 kursister på højskolernes lange kurser (dvs. kurser på 12 uger eller mere), og det er uændret i forhold til året før. Hermed er den stigende tendens fra de foregående år brudt. Det skal dog bemærkes, at to højskoler er lukket i 2013/2014, og selv om højskolerne har haft aktivitet i skoleåret, har Danmarks Statistik ikke kunnet få oplysninger om deres kursister.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse, højskoler - lange kurser  2013/2014

24. marts 2015 - Nr. 142

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse, højskoler - lange kurser

Kontakt

Mikkel Jonasson Pedersen, tlf. 23 60 42 07

Kilder og metode

Statistikken er baseret på folkehøjskolernes lange kurser, som er kurser af minimum 12 ugers varighed, som er afsluttet i perioden 1. august  - 31. juli. Højskolerne er inddelt i en typologi efter deres primære virkefelt. De korte kurser er af mindre end 12 ugers varighed, bliver offentliggjort i Nyt fra Danmarks Statistik, Husholdnings- og håndarbejdsskolerne er ikke egentlige højskoler, men på grund af deres højskolelignende kursusudbud er de medtaget i denne statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højskolekurser

Del sidens indhold
Inflation på nul i Danmark

23. marts 2015

I februar var inflationen i Danmark 0,0 pct. I EU var inflationen minus 0,2 pct., mens inflationen i euroområdet var minus 0,3 pct. Måneden før var inflationen minus 0,3 pct. i Danmark, minus 0,5 pct. i EU og minus 0,6 pct. i euroområdet. Den højere inflation i både Danmark og EU i forhold til måneden før skyldes især højere priser på benzin. På trods af den seneste måneds prisstigninger på benzin er det fortsat i høj grad benzinpriserne, der holder inflationen i både Danmark og EU nede. Inflationen beregnes som den årlige udvikling i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  februar 2015

23. marts 2015 - Nr. 140

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2015

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Stigende forbrugertillid

23. marts 2015

Forbrugertilliden er i marts 13,9 mod 9,1 i februar. Niveauet ligger højere end gennemsnittet for de seneste seks måneder på 8,8. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  marts 2015

23. marts 2015 - Nr. 139

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
14.100 børn har mistet én eller begge forældre

23. marts 2015

Sidste år mistede 1.778 børn én eller begge forældre ved dødsfald. I alt 14.149 eller 1,2 pct. af alle børn under 18 år havde 1. januar 2015 mistet mindst én af deres forældre. Andelen af børn, der har mistet forældre, stiger helt naturligt med alderen. Af de 1-årige har 0,1 pct. mistet én af forældrene, mens 1,6 pct. af de 12-årige og 3,3 pct. af de 17-årige har mistet én eller begge forældre.

Børn, der har mistet forældre  2014

23. marts 2015 - Nr. 141

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Børn, der har mistet forældre

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Opgørelsen omfatter alle 0-17-årige med bopæl i landet 1. januar 2015. Der foreligger ikke fuldstændige oplysninger om forældre for alle børn. 2 pct. af de 0-17-årige mangler oplysning om mindst én af forældrene, og disse forældres eventuelle dødsfald indgår derfor ikke.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husstande, familier og børn (Afsluttet)

Del sidens indhold
Mindre mængde gods i havnene

20. marts 2015

I fjerde kvartal 2014 blev der håndteret 19 mio. ton gods fra fragtskibe og færger i danske havne. Det er et fald på 3 pct. siden fjerde kvartal 2013. Indenrigsgods faldt med 7 pct., mens udenrigsgods faldt 3 pct. Fragtskibenes udenrigsfart stod for faldet i udenrigsgods med et fald på 4 pct. i fjerde kvartal 2014 i forhold til fjerde kvartal 2013. Udenrigsgods med færger steg i samme periode 2 pct.

Skibsfart (kvt.)  4. kvt. 2014

20. marts 2015 - Nr. 138

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Budgetteret underskud på 51 mia. kr. i 2015

20. marts 2015

I 2014 er der opgjort et overskud på 24 mia. kr. og i 2015 er der budgetteret med et underskud på 51 mia. kr. i løbende priser. Hvis der ses bort fra de ekstraordinære indtægter i 2014, som følge af omlægningen af kapitalpensionsordningen, bliver overskuddet dog vendt til et underskud på 38 mia. kr. I 2015 er der budgetteret med ekstraordinære indtægter fra denne omlægning på 15 mia. kr. Årene 2012 og 2013 er også påvirket af ekstraordinære effekter. Den føromtalte omlægning af kapitalpensionsordningen giver et ekstraordinært merprovenu i omegnen af 33 mia. kr. i 2013. I 2012 er underskuddet højere end i de omkringliggende år. Det skyldes bl.a. den ekstraordinære tilbagebetaling af efterlønsbidrag, som beløber sig til 28 mia. kr.

Budgetter for offentlig forvaltning og service (marts-version)  2014-2015

20. marts 2015 - Nr. 137

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Budgetter for offentlig forvaltning og service (marts-version)

Kontakt

Bente Juul, tlf. 21 54 41 63

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de tilgrundliggende regnskabs- og budgetdokumenter foreligger nationalregnskabskodet på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer på almindelige servicevilkår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter for offentlig forvaltning og service
Fem gange så mange personbiler som i 1961

20. marts 2015

Der kørte fem gange så mange personbiler rundt på de danske veje ved årsskiftet 2014 - 2015 som i 1961 - 62. Bestanden af personbiler er vokset fra 470.000 i 1961 til 2.330.000 i dag. Siden begyndelsen af 2011 er bestanden af personbiler steget med 8 pct. Der er blevet 37 pct. flere dieselbiler og 1 pct. færre benzinbiler. Dieselbilerne udgør nu 29 pct. af bestanden eller 687.000, mens der er 1.640.000 benzinbiler eller 70 pct. Antallet af elbiler udgør 2.919.

Motorparken  1. januar 2015 

20. marts 2015 - Nr. 135

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Motorparken

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Vi sparer mere op

20. marts 2015

Husstandene opsparede 17 pct. af deres rådighedsbeløb i 2012 mod 9 pct. i 2007. I 2012 havde husstandene en gennemsnitlig nettoopsparing på lidt over 72.000 kr. mod 31.700 kr. i 2007. Rådighedsbeløbet for en gennemsnitlig husstand steg med 12 pct. i perioden. Forbruget udgjorde en mindre del af rådighedsbeløbet i 2012 med en andel på 80 pct. mod 88 pct. i 2007. Stigningen i husstandenes rådighedsbeløb er således hovedsageligt anvendt til opsparing.

Forbrugsundersøgelsen  2011-2013

20. marts 2015 - Nr. 136

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

For at lette fortolkningen er forbruget nedskaleret til 1.000 kr., hvilket gør det muligt tydeligere at sammenligne forbrugsmønstre på tværs af husstandstyper. Forbrugsundersøgelsen 2024 er baseret på en stik¬prøve på 2.651 private husstande, og de indsamlede oplysninger er omregnet til pris- og mængdeniveauet i 2024. Yderligere oplysninger om datakilder, metode og beregningsprincipper kan findes i statistikdokumentationen om Forbrugsundersøgelsen samt på emnesiden Forbrugsundersøgelsen. Her kan man også se usikkerhedsberegninger for undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Lille fald i detailsalget i februar

20. marts 2015

Ændret 06. november 2017 kl. 09:26

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra januar til februar faldt detailsalget 0,2 pct. Detailsalget i perioden december 2014 til februar 2015 var 0,3 pct. højere end i perioden september-november 2014. Faldet i februar skyldes tilbagegang i salget af andre forbrugsvarer, som faldt 0,8 pct. Salget af beklædning mv. faldt 0,1 pct., mens der var fremgang i salget af fødevarer og andre dagligvarer, som steg 0,3 pct. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  februar 2015

20. marts 2015 - Nr. 134

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2015

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Mere gods på lastvognene

19. marts 2015

Danske lastbilers transportarbejde (gods gange distance) steg 3 pct. fra fjerde kvartal 2013 til fjerde kvartal 2014. Det samlede transportarbejde i fjerde kvartal endte på 4,4 mia. tonkm. Hele 2014 endte med en fremgang i transportarbejdet udført af danske lastbiler på 1 pct. sammenlignet med 2013.

Godstransport med danske lastbiler  4. kvt. 2014

19. marts 2015 - Nr. 133

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Færre unge modtager kontanthjælpsydelser

19. marts 2015

Der var 173.200 modtagere af kontanthjælpsydelser i december 2014. Det er et fald på 1.300 eller 0,7 pct. i forhold til december 2013. Der er i aldersgrupperne under 50 år blevet færre modtagere af kontanthjælpsydelser fra december 2013 til december 2014, imens der er blevet flere 50-59-årige og 60-64-årige, som modtager kontanthjælpsydelser. For aldersgrupperne under 30 år hænger faldet sammen med introduktionen af uddannelseshjælp og overgang til SU.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  4. kvt. 2014

19. marts 2015 - Nr. 132

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Olie og landbrugsprodukter topper industriens køb

18. marts 2015

Danske industrivirksomheder købte i 2013 varer for 42 pct. af omsætningen. De mest købte varegrupper var mineralske brændselsstoffer (især olie), levende dyr (især svin), mælk og maskiner. Fordelingen af industriens køb af varer er relativt stabil fra år til år; ny varegruppe på topti er dog fisk og krebs- og bløddyr.

Industriens køb af varer og tjenester  2013

18. marts 2015 - Nr. 131

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens køb af varer og tjenester

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Statistikken dækker virksomheder inden for industri og råstofindvinding med mindst 50 ansatte. Disse virksomheder står for ca. 75 pct. af den samlede omsætning i alle virksomheder inden for industri og råstofindvinding. Omsætningsoplysningerne stammer fra regnskabsstatistikken. Varegrupperne i figuren er baseret på den Kombinerede Nomenklaturs 2-cifrede varekapitler. Den mere detaljerede vareopdeling i tabellen er baseret på 6-cifrede varekoder dannet ud fra den Kombinerede Nomenklatur.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens køb af varer og tjenester
Flere steg på toget

17. marts 2015

I fjerde kvartal 2014 steg antallet af passagerer med tog i Danmark med 2 pct. i forhold til fjerde kvartal året før. Der var samlet 70 mio. passagerer i togene, hvoraf rejsende med S-tog og Metroen tilsammen udgjorde 44 mio. eller 63 pct. af alle passagerer. Der var en passagerfremgang i S-togene på 2 pct. og i Metroen på 0,5 pct. Den største stigning var på tog vest for Storebælt, der steg 6 pct., mens passagertallet øst for Storebælt voksede med 3 pct.

Jernbanetransport (kvt.)  4. kvt. 2014

17. marts 2015 - Nr. 130

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km.
Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Højeste antal skilsmisser nogensinde

17. marts 2015

I 2014 blev 19.435 ægtepar skilt. Det er det højeste antal skilsmisser, der nogensinde har været i Danmark på et år, og det er 23 pct. flere end det gennemsnitlige antal skilsmisser de seneste ti år. Antallet af skilsmisser, i forhold til hvor mange ægtepar der er, er ligeledes steget de seneste år. I 2012 var det 14 ud af 1.000 gifte personer, som blev skilt. I 2014 var tallet steget til 18. Andelen af skilsmisser blandt de 20-29-årige er dobbelt så høj som i resten af befolkningen. I denne aldersgruppe var der et bemærkelsesværdigt fald i andelen af skilsmisser i årene 2007-2012, hvor mellem 22 og 25 ud af 1.000 gifte blev skilt, mens det i 2014 steg til 36.

Vielser og skilsmisser  2014

17. marts 2015 - Nr. 129

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Vielser og skilsmisser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Statistikken om vielser og skilsmisser baseres på oplysninger i det Centrale Personregister (CPR), der indeholder oplysninger om civilstandsændringer, som folkeregistrene har indberettet til CPR. Statistikken over vielser og skilsmisser omfatter kun de par, hvoraf mindst én af parterne har bopæl i Danmark. I vielser hvor den ene part er uoplyst, fordi vedkommende ikke har haft bopæl i Danmark, er det ikke muligt at afgøre personens køn. I disse tilfælde vil vielsen blive opgjort som en vielse med par af forskelligt køn, og antallet af vielser med par af samme køn kan derfor være undervurderet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Firmaernes salg steg i 2014

16. marts 2015

Firmaernes salg var 2,1 pct. større i 2014 end året før, hvilket er noget mere end sidste års stigning på 0,1 pct. Vurderet ud fra nationalregnskabet har priserne samlet set været nærmest uændret, så fremgangen i salget afspejler en stort set tilsvarende mængdemæssig fremgang. Bygge og anlæg havde størst fremgang med en stigning på 7,8 pct. efter et fald på 1,6 pct. året før. Salget er opgjort ekskl. energi og beregnes ud fra virksomhedernes momsindberetninger.

Firmaernes køb og salg året  2014

16. marts 2015 - Nr. 126

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg året

Kontakt

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som virksomhederne meddeler SKAT ved momsangivelsen.Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Sæsonkorrektionen er baseret på næsten fem års  oplysninger og er dermed noget usikker. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk samme gælder dermed også virksomhedernes salg i alt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Virksomhedernes it-udgifter uændret 52 mia. kr.

16. marts 2015

Virksomheder med mindst ti fuldtidsansatte brugte samlet 52 mia. kr. på it i 2013. Dermed har de samlede udgifter til virksomhedernes brug af it været på samme niveau de sidste tre år. Den største post, udgifter til it-serviceydelser, steg 3 pct. fra 2012 til 2013 og udgjorde dermed 53 pct. af it-udgifterne. Posten inkluderer bl.a. serviceaftaler, konsulentbistand, webhosting og telekommunikation. Efter it-serviceydelser var køb af software den næststørste udgiftspost med en andel på 26 pct. af de samlede it-udgifter i 2013. Udgifter til standardsoftware faldt 4 pct., mens udgifter til kundespecifikt software steg 4 pct. Det betyder, at standardsoftware i 2013 udgjorde 15 pct. af de samlede it-udgifter mod 16 pct. i 2012.

It-udgifter i virksomheder  2013

16. marts 2015 - Nr. 124

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2016

Alle udgivelser i serien: It-udgifter i virksomheder

Kontakt

Mahtab Keshavarz , tlf. 

Kilder og metode

Fuldtidsansatte er defineret som antal ansatte lønmodtagere omregnet til fuldtidsansatte. Antallet skal ses som udtryk for den samlede arbejdsmængde, der præsteres af virksomhedens ansatte, uanset om de arbejder heltid eller deltid, eller om de har været ansat hele året eller kun en del af året.

Der er indsamlet besvarelser fra ca. 3.000 firmaer med mindst ti ansatte inden for de private byerhverv og den finansielle sektor. Spørgsmålene er udarbejdet i samarbejde med Eurostat og OECD. Undersøgelsen omfatter udgifter til hardware, standard- og kundespecifik software, telekommunikationsudstyr, audiovisuelt udstyr og andet it-udstyr, it-serviceydelser og leje. Endvidere indgår spørgsmål om de årsværk og lønomkostninger der går til egenudviklet software.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-udgifter i virksomheder

Del sidens indhold
Nye tal for producentprisindeks for tjenester

16. marts 2015

Prisudviklingen inden for udvalgte producentprisindeks for tjenester varierer mellem en stigning på 1,2 pct. for reklame og markedsanalyse og et fald på 0,2 pct. for arbejdsformidling fra tredje til fjerde kvartal 2014. Der har ikke været ændringer i de samlede indeks for brancherne oplagrings- og pakhusvirksomhed, arkitekter og rådgivende ingeniører, vagt- og sikkerhedstjenester, godshåndtering samt renhold. Indeksene belyser udviklingen i producenternes faktiske salgspriser for tjenester solgt til andre virksomheder (business to business).

Producentprisindeks for tjenester  4. kvt. 2014

16. marts 2015 - Nr. 128

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for tjenester

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Lavere priser på varer det seneste år

16. marts 2015

Siden februar 2014 er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 4,7 pct. I samme periode er importprisindeks for varer uændret. Fra januar til februar er det samlede producentprisindeks steget med 1,1 pct., mens importprisindekset er steget med 1,6 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  februar 2015

16. marts 2015 - Nr. 127

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. april 2015

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold