oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Hver tiende kreatur er økologisk

11. februar 2026

Andelen af økologisk kvæg i den danske kvægbestand var 10,2 pct. eller 142.800 stk. pr. 31. december 2025. Langt det meste økologiske kvæg var køer og kvier med 89,6 pct., mens andelen af køer og kvier udgjorde 85,6 pct. af den konventionelle bestand. De konventionelle bedrifter har dermed en lidt større andel af tyre og stude beregnet til slagtedyr.

Bestanden af husdyr  2025

11. februar 2026 - Nr. 26

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2027

Alle udgivelser i serien: Bestanden af husdyr

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Kvægbestanden bliver opgjort på grundlag af oplysninger fra Det Centrale Husdyrbrugs-Register (CHR) og Kvægdatabasen. Svinebestanden opgøres på grundlag af en stikprøvetælling blandt alle landbrugsbedrifter med svin. Ved tællingen 1. januar 2025 var stikprøven på ca. 1.285 bedrifter. Bestanden kan være påvirket af forskydninger i slagtningerne i forbindelse med helligdage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Svinebestanden

Kvægbestanden

Del sidens indhold
Næsten 66 mio. turistovernatninger i 2025

11. februar 2026

I 2025 var der næsten 66 mio. turistovernatninger i Danmark, hvilket er det højeste registrerede antal turistovernatninger hidtil. I alt steg antallet af turistovernatninger med 1 pct. i forhold til 2024, svarende til 690.000 flere overnatninger. Det var især hotellerne, der drev stigningen med over 1 mio. flere hotelovernatninger i 2025 end i 2024. Omvendt faldt overnatningerne i feriehuse i 2025 med 430.000 overnatninger i forhold til året før. Overnatninger i feriehuse er dog stadig den største ferieform for turistovernatninger i Danmark. Endelige turistovernatninger inkl. overnatninger på mindre overnatningssteder offentliggøres i Turistovernatninger i Danmark (år) 2025 som udkommer 30. april 2026.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  december 2025

11. februar 2026 - Nr. 25

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Markant fald i inflationen

10. februar 2026

Ændret 10. februar 2026 kl. 14:45

Der var desværre fejl i anden figur, da tallet for kerneinflationen i januar ikke var med. Figuren er nu rettet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I januar steg det samlede forbrugerprisindeks med 0,8 pct. i forhold til samme måned året før. I december var den tilsvarende stigning 1,9 pct. Den lavere inflation i januar i forhold til december, skyldes hovedsageligt hovedgruppen bolig, vand, elektricitet, gas og andet brændsel. Under nævnte produktgruppe er det særligt prisfald for elektricitet, der bidrager til den lavere inflation i januar i forhold til december. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,9 pct. i januar, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I december havde kerneinflationen en årsstigning på 2,3 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  januar 2026

10. februar 2026 - Nr. 24

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Eksporten steg i december

9. februar 2026

I december steg den samlede eksport af varer og tjenester med 3,3 pct. til 188,4 mia. kr. Den samlede import steg med 1,5 pct. til 153,1 mia. kr. Over de seneste tre måneder er den samlede eksport steget med 1,2 pct., mens importen er steget med 0,9 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  december 2025

9. februar 2026 - Nr. 23

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Industriens produktion sluttede 2025 med fald

6. februar 2026

I december 2025 faldt industriens produktion med 1,0 pct., og set over hele fjerde kvartal faldt produktionen med 3,8 pct. i forhold til det foregående kvartal. Set over hele 2025 var industriens samlede produktion 3,8 pct. lavere end 2024. Ses der bort fra medicinalindustrien steg produktionen i december med 1,4 pct. og var uændret i fjerde kvartal sammenlignet med det foregående kvartal. Set over hele 2025 steg industriens produktion uden medicinalindustrien med 4,1 pct. sammenlignet med 2024. Alle tal i denne opgørelse, der omfatter danske industrivirksomheders produktion både i og uden for Danmark, er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  december 2025

6. februar 2026 - Nr. 22

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Stabilt antal konkurser med færre tabte job i januar

5. februar 2026

Der var 175 erklærede konkurser i januar 2026 blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 0,5 pct. flere end i december 2025. Konkurserne medførte 740 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 21,4 pct. færre end i december. I perioden november-januar var antallet af konkurser i aktive virksomheder 7,8 pct. lavere end i den foregående tre-måneders periode, mens jobtabet var 19 pct. lavere.

Konkurser  januar 2026

5. februar 2026 - Nr. 21

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Ledigheden steg med 600 i december

30. januar 2026

Fra november til december steg ledigheden med 600 fuldtidspersoner. Hermed er ledigheden for december opgjort til 89.500 fuldtidspersoner, hvilket svarer til en ledighedsprocent på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. I december steg antallet af aktiverede ledige og antallet af ikke-aktiverede ledige hver især med 300. Samtlige ledighedstal i denne artikel er sæsonkorrigeret, omregnet til fuldtidspersoner og afrundet til hele 100.

Arbejdsløsheden (md.)  december 2025

30. januar 2026 - Nr. 20

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Landbrugsarealet skrumper år for år

27. januar 2026

Danmarks landareal er i 2024 opgjort til 42.956 km². Af dette var 24.800 km² (58 pct.) dækket af landbrugsafgrøder. Det er en tilbagegang på 979 km² (4 pct.) set i forhold til 2011, som er opgørelsens første år. Omvendt er der i 2024, set i forhold til 2011, blevet 310 km² mere bebyggelse og infrastruktur (bygninger, veje m.m.), svarende til en forøgelse på 6 pct. På samme måde er der blevet 201 km² mere lysåben natur (mose, hede, eng m.m.), 145 km² mere skov og 81 km² mere sø og vandløb. Dette svarer til en forøgelse på hhv. 6, 3 og 8 pct. Endelig er der i samme periode sket en stigning på 248 km² i kategorien "Andre overflader", hvilket dækker over overfladetyper som kirkegårde, byggegrunde samt idrætsanlæg og forskellige andre typer af rekreative arealer.

Arealdække  2024

27. januar 2026 - Nr. 18

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arealdække

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

DCE har udgivet en teknisk rapport, der dokumenterer metoden bag skabelsen af ét konsolideret kort for arealdække i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arealregnskab
Detailsalget faldt i december

27. januar 2026

Det samlede detailsalg faldt 1,2 pct. fra november til december, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. På trods af faldet i december måned, steg detailsalget samlet set med 1,9 pct. i 4. kvartal 2025 sammenlignet med 3. kvartal 2025. Der har siden begyndelsen af 2023 været en stigende tendens i detailsalget, og på trods af faldet i forhold til november 2025, var detailsalget i december 2025 3,3 pct. højere end i december 2024 (når der korrigeres for prisudvikling men ikke for sæson). Fra og med næste offentliggørelse overgår detailomsætningsindekset til at følge Dansk Branchekode 2025.

Detailomsætningsindeks  december 2025

27. januar 2026 - Nr. 19

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Industrien har svært ved at forudsige udviklingen

23. januar 2026

Når virksomhederne vurderer, hvor let eller svært det er at forudsige udviklingen i forretningssituationen, er der stor forskel mellem de fire erhverv. Særligt for industrien er udviklingen svær at forudsige. I januar vurderer blot én pct. af virksomhederne, at udviklingen er let at forudsige, mens 22 pct. mener, den er moderat let at forudsige. 50 pct. svarer moderat svært, mens 26 pct. mener, at det er decideret svært at forudsige udviklingen. Der er således en klar overvægt af industrien, der har svært ved at forudsige udviklingen. For detailhandlen er nettotallet for januar -16, mens virksomheder i bygge og anlæg samt i serviceerhvervene vurderer, at de har lettere ved at forudsige udviklingen, da begge erhverv har positive nettotal. Vurderingen af forudsigeligheden offentliggøres nu for første gang med en tidsserie, der går tilbage til maj 2021, og som fremover opdateres månedligt.

Konjunkturbarometer for erhvervene  januar 2026

23. januar 2026 - Nr. 17

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Forbrugertilliden går frem, men forbliver negativ

22. januar 2026

Forbrugertillidsindikatoren er i januar på minus 13,4, hvilket er det højeste niveau siden januar 2025. Gennemsnittet for de seneste 6 måneder ligger på minus 17,7. Fremgangen i forbrugertilliden skyldes at fire ud af fem indikatorer, der danner forbrugertilliden, er gået frem siden sidste måned. Kun indikatoren om anskaffelsen af større forbrugsgoder er forblevet uændret. Trods fremgangen er alle indikatorer fortsat negative. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  januar 2026

22. januar 2026 - Nr. 16

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
1.700 flere lønmodtagere i november

21. januar 2026

Lønmodtagerbeskæftigelsen steg i november med 1.700 personer. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. I november havde 3.074.000 personer et lønmodtagerjob. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 1.300 personer højere end i oktober, svarende til en stigning på 0,1 pct. I sektoren offentlig forvaltning og service steg antallet af lønmodtagere i november med 400 personer. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  november 2025

21. januar 2026 - Nr. 14

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Størst andel af kvindelige direktører i mikrofirmaer

21. januar 2026

I Danmark er der færre kvindelige end mandlige registrerede direktører og bestyrelsesmedlemmer, men kønsfordelingen varierer med firmastørrelsen. I 2024 var andelen af kvindelige bestyrelsesmedlemmer højest blandt store firmaer med 250 eller flere fuldtidsansatte (25 pct.), mens andelen af kvindelige direktører var størst i mikrofirmaer med under 10 fuldtidsansatte. I den modsatte ende havde mellemstore firmaer med 50-249 fuldtidsansatte den laveste andel, både af kvindelige bestyrelsesmedlemmer og af kvindelige direktører.

Bestyrelsesmedlemmer og direktører  2024

21. januar 2026 - Nr. 15

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2026

Alle udgivelser i serien: Bestyrelsesmedlemmer og direktører

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er afgrænset til private selskaber af typen anparts- og aktieselskaber, der er over Danmarks Statistiks bagatelgrænse. Personer kan indgå flere gange i statistikken. Såfremt en person indgår både i en virksomheds direktion, samt i dennes bestyrelse, vil vedkommende tælle i begge roller. Endvidere tæller en person flere gange, hvis vedkommende fx er medlem af bestyrelsen i flere selskaber. Der er en række personer, hvor det ikke er umiddelbart muligt at identificere baggrundsoplysninger som køn, uddannelse mv., fx fordi bestyrelsesmedlemmet ikke er en del af den danske befolkning. For variablen køn har Danmarks Statistik, gennem en kodning af køn på baggrund af personnavne, reduceret omfanget af 'uoplyst køn', så det stort set er elimineret.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
10 pct. flere ansatte i datterselskaber i USA i 2024

20. januar 2026

I 2024 var der 15.300 dansk kontrollerede datterselskaber i udlandet med 1,6 mio. ansatte. Sammenlignet med 2023 er antallet af datterselskaber steget med 170, mens antallet af ansatte er faldet med 45.000. Blandt de otte lande hvori de dansk kontrollerede datterselskaber har flest ansatte, var der fremgang i antal ansatte i USA, hvor stigningen på næsten 10.000 ansatte svarede til over 10 pct. Denne stigning er bredt funderet inden for Erhvervsservice, Transport, Industri og Handel. Særligt i Frankrig var der et stort fald i antal ansatte (34.000 færre), svarende til 25 pct. Dette fald kan henføres til branchen Erhvervsservice, og herunder vikarbureauer. Vikarbureauer er pga. deres typer services særligt følsom mht. udsving i beskæftigelsen. I de seks øvrige lande med tilbagegang var faldet på sammenlagt 15.000 ansatte.

Danske datterselskaber i udlandet  2024

20. januar 2026 - Nr. 12

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2026

Alle udgivelser i serien: Danske datterselskaber i udlandet

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kamilla Elkjær, tlf. 23 45 44 37

Kilder og metode

Statistikken er spørgeskemabaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Nationalbanken, virksomhedernes årsregnskaber og kommercielle registre. Statistikken omfatter udenlandske kontrol, hvis den direkte/indirekte ejer mere end 50 pct. eller har kontrollerende indflydelse.Statistikken over danske virksomheders udenlandske datterselskaber er årlig og er af relativ bevægelig karakter. Der kan forekomme store ændringer i omfanget af datterselskaber og ansatte. De årlige udsving skal derfor fortolkes varsomt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske datterselskaber i udlandet

Del sidens indhold
Flere ser scenekunst for børn og unge

20. januar 2026

I sæsonen 2024/2025 blev danskproduceret scenekunst set af 2,5 mio. tilskuere på de statsstøttede og statsgodkendte teatre samt til forestillinger fra andre statsstøttede og statsgodkendte scenekunstproducenter. Der var lidt over 1,8 mio. tilskuere til opførelser på teatrenes stationære scener og næsten 700.000 på turné. I perioden fra sæson 2018/2019 til 2024/2025 er der en stigning i antallet af tilskuere til forestillinger målrettet børn og unge under 25 år samt familieforestillinger. I 2024/2025-sæsonen udgjorde tilskuere til disse forestillinger 940.000, hvilket er en stigning på omkring 20 pct. sammenlignet med sæson 2018/2019, hvor tilskuerantallet var 790.000.

Scenekunst  2024/2025

20. januar 2026 - Nr. 13

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2026

Alle udgivelser i serien: Scenekunst

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra statistikken Scenekunst. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra indberetninger fra 267 aktive og 70 inaktive statsstøttede og ikke-statsstøttede teatre i referenceperioden. Dataindsamlingen pågik mellem oktober 2025 og januar 2026.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Scenekunst

Del sidens indhold
Kommunerne forudser udgifter på 470 mia. i 2026

19. januar 2026

Kommunerne budgetterer i 2026 med nettodriftsudgifter på 470 mia. kr. Det er en stigning på 18 mia. kr. eller 3,9 pct. i løbende priser sammenlignet med budgettet for 2025. I 2026 forventer kommunerne at bruge 127 mia. kr. til Børn og unge, svarende til 27 pct. af det samlede budget, heraf er den største post Folkeskolen mv. med 69 mia. kr. Der er budgetteret med 109 mia. kr. til Ældre og voksne med særlige behov, svarende til 23 pct. af de samlede nettodriftsudgifter. Statistikken er baseret på de første vedtagne budgetter for 2026. Budgetterne er vedtaget i oktober 2025, og de kan ikke direkte sammenlignes med regnskabstallene, da fx ændringer til budgettet, meropgaver mv. løbende kan forekomme.

Kommunale og regionale budgetter  2026

19. januar 2026 - Nr. 11

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. januar 2027

Alle udgivelser i serien: Kommunale og regionale budgetter

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over de kommunale budgetter udarbejdes i årets budgetterede pris- og lønniveau på grundlag af detaljerede budgetoplysninger for de enkelte kommuner. Indberetningsniveauet, som er fælles for alle kommuner, er autoriseret af Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Budgetterne er kommunernes forventede udgifter i oktober året før budgetåret og kan ikke umiddelbart sammenlignes med regnskaberne.Flere oplysninger findes på emnesiderne Kommunernes regnskaber og budgetter og Regionernes regnskaber og budgetter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner
Fremgang for hoteller og feriecentre i november

14. januar 2026

Der var i alt ca. 3 mio. turistovernatninger i Danmark i november 2025, hvilket samlet er næsten uændret i forhold til november 2024. Dette dækker dog over store forskelle for de forskellige overnatningsformer. Der var 5 pct. flere overnatninger på hoteller og 4 pct. flere på feriecentre, mens der på campingpladser, vandrerhjem og i feriehusene var hhv. 5 pct., 3 pct. og 8 pct. færre overnatninger. Samlet set havde november 2025 det højeste antal målte turistovernatninger i en november måned, men der skal tages højde for, at dette er foreløbige tal og at tallene revideres løbende.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  november 2025

14. januar 2026 - Nr. 10

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
7 ud af 10 nye biler kører på el i 2025

13. januar 2026

Elbilerne udgjorde 68,2 pct. af de nye biler i 2025 mod 51,4 pct. i 2024. Antallet af elbiler ved årsskiftet er 541.000 mod 344.400 for et år siden, og således har tilgangen af nye og importerede brugte elbiler i 2025 øget bestanden af elbiler med 57,1 pct. siden 2024. Til sammenligning er antallet af plugin hybrider 127.900 mod 127.600 ultimo 2024. El- og plugin hybridbiler udgør i alt 23,0 pct. af dagens bestand på 2,91 mio. personbiler mod 16,5 pct. for et år siden. Bestanden af fossile biler er faldet med 6,2 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  december 2025

13. januar 2026 - Nr. 9

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Indikator tyder på stigende ledighed

12. januar 2026

Ledighedsindikatoren viser en stigning på 700 i ledigheden fra november til december. Både antallet af ledige dagpengemodtagere og antallet af ledige kontanthjælpsmodtagere er steget med 300. Samtlige ledighedstal i denne udgivelse er omregnet til fuldtidsledige, sæsonkorrigerede og afrundet til nærmeste 100.

Ledighedsindikator  december 2025

12. januar 2026 - Nr. 7

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Fald i inflationen

12. januar 2026

I december steg det samlede forbrugerprisindeks med 1,9 pct. i forhold til samme måned året før. I november var den tilsvarende stigning 2,1 pct. Det er produktgruppen fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer, der bidrager mest til inflationen. Under nævnte produktgruppe er det hovedsageligt kød, der bidrager til inflationen i december. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 2,2 pct. i december, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I november havde kerneinflationen en årsstigning på 2,3 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  december 2025

12. januar 2026 - Nr. 8

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Eksporten steg i november

9. januar 2026

I november steg den samlede eksport af varer og tjenester med 0,7 pct. til 179,9 mia. kr. Den samlede import var uændret på 151,1 mia. kr. Over de seneste tre måneder er den samlede eksport steget med 1,0 pct., mens importen er steget med 0,2 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  november 2025

9. januar 2026 - Nr. 6

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Industriens produktion faldt i november

9. januar 2026

For anden måned i træk faldt industriens produktion. Faldet var i november 5,7 pct., men set over perioden september-november er produktionen steget med 2,8 pct. i forhold til den foregående tre-måneders periode. Den faldende produktion i november skyldes især, at produktionen faldt i medicinalindustrien, men ser man bort fra denne branchegruppering, faldt produktionen stadig med 3,2 pct. men steg 0,7 pct. i perioden september-november i forhold til de foregående tre måneder. Alle tal i denne opgørelse, der omfatter danske industrivirksomheders produktion både i og uden for Danmark, er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  november 2025

9. januar 2026 - Nr. 5

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Boligpriserne steg fortsat i 3. kvartal 2025

8. januar 2026

Boligpriserne fortsatte opad i tredje kvartal 2025. På landsplan steg priserne på ejerlejligheder med 2,0 pct. i forhold til kvartalet før, når der korrigeres for sæsonudsving. Enfamiliehuse oplevede en prisstigning på 1,8 pct., mens sommerhuspriserne steg mere moderat med 0,7 pct. Siden prisernes seneste toppunkt i 2022 er ejerlejlighedspriserne samlet set steget med 11,7 pct., mens priserne på enfamiliehuse og sommerhuse er steget med henholdsvis 7,0 pct. og 8,0 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  3. kvt. 2025

8. januar 2026 - Nr. 3

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Ledigheden steg med 500 i november

8. januar 2026

Fra oktober til november steg ledigheden med 500 fuldtidspersoner. Hermed er ledigheden for november opgjort til 88.600 fuldtidspersoner, hvilket svarer til en ledighedsprocent på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. I november steg antallet af aktiverede ledige med 300, mens antallet af ikke-aktiverede ledige steg med 200. Samtlige ledighedstal i denne artikel er sæsonkorrigeret, omregnet til fuldtidspersoner og afrundet til hele 100.

Arbejdsløsheden (md.)  november 2025

8. januar 2026 - Nr. 4

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. januar 2026

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Antallet af konkurser faldt en smule i 2025

7. januar 2026

Der var 2.376 konkurser i aktive virksomheder i hele 2025, hvilket er et lille fald fra 2.491 i 2024. Med 12.201 tabte fuldtidsjob bød 2025 kun på marginalt flere end de 12.110 tabte job i 2024. Den konkursramte omsætning voksede i 2025 og har de seneste ti år kun været højere i 2023 og 2019.

Konkurser  december 2025

7. januar 2026 - Nr. 2

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Flere køber ADHD-medicin

6. januar 2026

Andelen af personer i befolkningen, der har indløst recept på psykoanaleptika mindst en gang om året, er steget fra 8,4 pct. i 2020 til 10,4 pct. 2024. Psykoanaleptika er en samlebetegnelse for lægemidler, der påvirker hjernen og centralnervesystemet, som blandt andet bruges mod depression, ADHD og demens. Antallet af personer, som mindst én gang om året har købt ADHD-medicin på recept, er steget fra ca. 61.000 2020 til ca. 133.000 i 2024. Det svarer til en stigning i andelen på 1,1 procentpoint fra 1,1 pct. til 2,2 pct. Hos 0-17-årige steg andelen fra 1,6 til 2,7 pct., hos 30-59-årige fra 1,0 til 2,5 pct. og hos personer på 60 år og derover steg andelen fra 0,1 til 0,2 pct. Den største andel, der bruger ADHD-medicin, findes i hele perioden blandt de 18-29-årige. Andelen var 2,1 pct. i 2021 og 4,8 pct. i 2024.

Køb af receptpligtig medicin  2020:2024

6. januar 2026 - Nr. 1

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. november 2026

Alle udgivelser i serien: Køb af receptpligtig medicin

Kontakt

Jonas Kirchheiner-Rasmussen, tlf. 61 50 23 80

Kilder og metode

Statistikken indeholder oplysninger om alt salg af humane lægemidler i Danmark, som er foregået via recept på et apotek til en person med CPR-nummer. Statistikken dækker også salget af lægemidler, der ikke er receptpligtige, men sælges på recept. Købene opgøres i forhold til antal personer, der har indløst en recept, og antal indløste recepter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Transport trækker serviceproduktionen op

22. december 2025

I tredje kvartal 2025 steg produktionen i serviceerhvervene med 0,7 pct., sammenlignet med andet kvartal 2025. Branchegruppen transport havde en vækst på 4,5 pct., hvilket trak den samlede produktion for serviceerhvervene op, mens et fald på 11,7 pct. i branchen ejendomshandel og udlejning trak produktionen den modsatte vej. Produktionen for serviceerhvervene ekskl. transport faldt samlet set 1,8 pct. i tredje kvartal 2025. Tallene er korrigeret for effekten af sæsonudsving og antal handelsdage.

Serviceerhvervenes produktion og omsætning  3. kvt. 2025

22. december 2025 - Nr. 374

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Serviceerhvervenes produktion og omsætning

Kontakt

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Kvartalsindeksene er simple gennemsnit over de tre måneder, der indgår i kvartalet. Metoden til at danne indeks på måneder er beskrevet i statistikdomumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceerhvervenes produktion og omsætning

Del sidens indhold
Betydelig fremgang i dansk økonomi i 3. kvartal

22. december 2025

Danmarks bruttonationalprodukt (BNP) steg med 2,2 pct. i tredje kvartal 2025, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. BNP-væksten er dermed revideret ned med 0,1 procentpoint i forhold til seneste offentliggørelse, Nationalregnskab 3. kvt. 2025, som følge af indarbejdelse af opdaterede kilder - især fra Firmaernes køb og salg. Væksten i dansk økonomi var primært drevet af en væsentlig fremgang i industrien, hvor særligt medicinalindustrien har været hoveddrivkraften. Måles den samlede økonomi ved bruttoværditilvæksten (BVT), var der en fremgang på 2,4 pct., men ses der bort fra medicinalindustrien voksende BVT med 0,8 pct. Blandt andre bidragsydere til BNP-væksten tæller information- og kommunikationsbranchen samt offentlig forvaltning og service, mens branchen ejendomshandel og udlejning af erhvervsejendomme bidrog negativt. Beskæftigelsen steg med 0,3 pct. svarende til 10.900 personer, mens de præsterede timer på tilsvarende vis steg med 0,3 pct. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet og revisioner siden seneste offentliggørelse under Særlige forhold.

Nationalregnskab  3. kvt. 2025 revideret

22. december 2025 - Nr. 372

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Dagligvarebutikkerne forventer prisfald

22. december 2025

I december er der for første gang siden september 2024 flere virksomheder blandt dagligvarebutikkerne, der forventer at sætte priserne ned de kommende tre måneder, end der er virksomheder, som forventer at sætte dem op. Nettotallet på -13 dækker over, at 21 pct. forventer at sænke priserne, mens 8 pct. forventer at sætte priserne op. Det står i kontrast til, hvordan billedet var for blot et par måneder siden, da nettotallet i oktober var på 65 i branchegruppen Handel med fødevarer, drikke- og tobaksvarer, hvor dagligvarebutikker befinder sig. Bilhandlen har fortsat også en generel forventning om faldende priser de kommende tre måneder, hvilket har været tilfældet gennem hele 2024 og 2025 kun afbrudt af maj 2024.

Konjunkturbarometer for erhvervene  december 2025

22. december 2025 - Nr. 370

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2026

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Husholdningerne sparede mindre op i 3. kvartal

22. december 2025

I tredje kvartal 2025 sparede husholdningerne 8,4 pct. af deres disponible indkomst op, når der korrigeres for sæsonudsving. Dette er en lavere andel end i andet kvartal 2025, hvor opsparingsandelen var 8,7 pct.  Sammenlignet med tredje kvartal 2024 er opsparingsandelen også faldet, idet opsparingsandelen i tredje kvartal 2024 var 8,9 pct.

Sektorfordelt nationalregnskab  3. kvt. 2025

22. december 2025 - Nr. 371

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Fremgang i fortsat negativ forbrugertillid

19. december 2025

Forbrugertillidsindikatoren er i december på minus 17,3, hvilket er en fremgang i forhold til sidste måned. Året 2025 slutter hermed med et årsgennemsnit på minus 16,7, hvilket er et fald i forhold til 2024, hvor det lå på minus 7,8. Fire ud af fem indikatorer, der tilsammen danner forbrugertilliden, er gået frem siden sidste måned. Indikatoren om forbrugernes forventning til deres egen nuværende økonomiske situation er omtrent det samme som i november. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2025

19. december 2025 - Nr. 366

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2026

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Dansk forbrug lå over EU-gennemsnittet i 2024

19. december 2025

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i Danmark lå i 2024 5 pct. over gennemsnittet for EU-27 landene. Danmark lå dog noget lavere end Belgien, Østrig, Tyskland og Nederlandene, som lå mellem 13 og 20 pct. over EU-gennemsnittet. Luxembourg lå helt i top med et forbrug, der var 46 pct. over EU-gennemsnittet. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, som en husholdning forbruger. Det faktiske individuelle forbrug måler husholdningernes velfærd, hvad enten den er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse, mens dette ikke nødvendigvis er tilfældet i andre lande. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2024

19. december 2025 - Nr. 365

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2026

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Danske forbrugerpriser fortsat EU´s højeste i 2024

19. december 2025

Danmark havde de højeste forbrugerpriser i EU i 2024, hvor prisniveauet lå 41 pct. over EU gennemsnittet. Kun EFTA-landene Schweiz og Island havde højere forbrugerpriser og lå på hhv. 73 og 62 pct. over EU-gennemsnittet. Norge som er det tredje EFTA-land lå på 27 pct. over EU-gennemsnittet, hvilket er markant under det danske prisniveau. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU i 2024 fandtes i Irland, der lå 37 pct. over EU-gennemsnittet, efterfulgt af Luxembourg og Finland som lå hhv. 31 og 22 pct. over EU-gennemsnittet. De laveste forbrugerpriser var observeret i Bulgarien og Rumænien, hvor de hhv. lå 40 og 36 pct. under EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats prissammenligningsundersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2024

19. december 2025 - Nr. 368

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2026

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold