Fakta om Danmarks erhvervs&shystruktur samt om digitalisering og forskning i de danske virksomheder

Her får du udvalgte nøgleinformationer om Danmarks virksomheder fordelt på brancher og størrelser, oplysninger om iværksætteri, digitalisering i virksomhederne samt forskning, innovation og udvikling. 


        16. januar 2019 kl. 7:30
        
    


        Af Henrik Molsted Wanscher

I Danmark i 2017 falder 312.168 ud af landets 312.979 aktive virksomheder i det private og det offentlige inden for betegnelsen SMV’er (små eller mellemstore virksomheder), som bruges til at beskrive virksomheder med færre end 250 ansatte. Det svarer til 99,7 pct. af virksomhederne. Betegnelsen dækker over underinddelingerne mikro, små og mellemstore virksomheder. Tilsammen står SMV’erne for omkring halvdelen af den samlede beskæftigelse, mens de store virksomheder med flere end 250 ansatte stod for resten.

Ser man på antallet af virksomheder fordelt på branche, er det branchen handel og transport mv., der er den største.  

Kilde: www.statistikbanken.dk/fgf3

Ser man på, hvor mange personer der arbejder inden for specifikke brancher, er der flest fuldtidsansatte inden for offentlig administration, undervisning og sundhed. 

Kilde: www.statistikbanken.dk/fgf3

Læs om forskellige virksomhedstypers betydning for væksten her:

Analyse: Virksomhedsgiganter eller gazeller – Hvor skabes størst vækst?

Industriproduk­­tionen ligger over niveauet før krisen

Selvom industrien ikke fylder mest i forhold til hverken antallet af virksomheder eller antallet af ansatte, er det en vigtig branche at følge, da udviklingen inden for industrien har stor afsmittende effekt på resten af den danske økonomi.  Industribranchen dækker blandt andet over store virksomheder inden for medicinalindustri og maskinfremstilling (fx vindmøller). Ser man bort fra månedlige udsving har produktionsindekset siden 2016 ligget på niveau med eller over niveauet fra før krisen i 2008.

Læs mere om industriens produktion og omsætning:

NYT fra Danmarks Statistik: Industriproduktionen stiger

Forsat færre iværksættervirk­somheder end før finanskrisen

Der blev skabt 19.200 nye iværksættervirksomheder i 2017. De nye iværksættervirksomheder i 2017 udgjorde 6 pct. af alle aktive firmaer i den private sektor og beskæftigede 6.500 fuldtidsansatte. Skabelsen af nye iværksættervirksomheder har været stabil i de senere år, men er langt fra toppen før finanskrisen. Dog er der store regionale forskelle. Hovedstadskommunerne var med 7.400 nye iværksættervirksomheder i 2017 næsten tilbage på det samme antal nye iværksættervirksomheder som i 2007 (7.700 virksomheder), mens oplands- og landkommunerne fortsat lå langt under. 

Udvikling i antal nye iværksættervirksomheder over tid fordelt på kommunetyper

Anm.: Se inddeling af kommunetyper her

Anm.: *Tallene for 2017 er foreløbige.

Kilde: Danmarks Statistiks Iværksætterdatabase. 

Tre fjerdedel af iværksættere er mænd

Tre ud af fire af de nye iværksættere i 2017 var mænd (74 pct.). De fleste nye iværksættere var mellem 25-54 år. Samtidig var de fleste nye iværksættere i 2017 enten ufaglærte (25 pct.) eller havde en erhvervsfaglig uddannelse (33 pct.).

Nye iværksættere fordelt på køn, alder og højest fuldførte uddannelse. 2017*

Anm.: Ufaglærte er personer med en grundskole, gymnasial uddannelse eller adgangsgivende eksamen som højest fuldførte uddannelse. For 216 personer er uddannelsen uoplyst. * Foreløbige tal

Kilde: Danmarks Statistiks Iværksætterdatabase. 

Læs mere om iværksætteri i Danmark i denne analyse, og se blandt andet, hvordan nye iværksættervirksomheder fordeler sig på brancher: Iværksætteri i Danmark 

Analyse:  Store kommunale forskelle i iværksætteri

Danmarks relative udgifter til forskning og udvikling er blandt EU's højeste

Udgifter til forskning og udvikling (FoU) i pct. af bruttonationalproduktet (BNP) indikerer bl.a. virksomhedernes og det offentliges evner til at etablere ny viden til brug for produktion og udvikling af nye varer og tjenester. Inden for det offentlige udgjorde FoU-udgifterne 1,1 pct. af BNP i 2017, hvilket var et godt stykket over EU-gennemsnittet, der lå på 0,7 pct. af BNP. De danske virksomheders udgifter til FoU lå på 2,0 pct. af BNP, hvilket også er langt over EU-gennemsnittet på 1,4 pct.

Erhvervslivets udgifter til egen FoU i pct. af BNP. 2017

Kilde: Eurostat database.

* For Frankrig vedrører andelen 2016 og for Schweiz 2015.

Dansk beskæftigelse indenfor FoU er relativt set Europas højeste

Danmark ligger i front blandt EU-landene, når antallet fuldtidsbeskæftigede, der arbejder med forskning og udvikling(FoU) opgøres i forhold til den samlede arbejdsstyrke. I 2017 udgjorde FoU-fultidsbeskæftigede i Danmark således 2,2 pct. af arbejdsstyrken, mod 1,3 pct. i hele EU. Danmark følges af Luxembourg og Finland (begge 1,9 pct.) samt Norge (1,8 pct.). De fem nordiske lande ligger alle i top 7. Med ganske få undtagelser – heriblandt Finland – har alle EU-landene haft en stigning i FoU-årsværk opgjort i forhold til den samlede arbejdsstyrke i perioden 2008-2017. For Danmark var stigningen på 0,2 procentpoint.

Læs mere om forskning innovation og udvikling:

Nyt fra Danmarks Statistik: Danmark i front med forskning og udvikling

Publikation: Innovation og forskning 2018

Niveauet for it-færdigheder blandt ansatte svinger

Ni ud af ti danskere arbejder med it i den ene eller anden form i 2018. 88 pct. bruger computere, bærbare, smartphones, tablets eller andre mobile enheder på jobbet, mens 31 pct. bruger computerstyrede systemer eller maskiner. Godt halvdelen af den danske arbejdsstyrke måtte lære at bruge ny software eller nyt it-udstyr i de seneste år. 23 pct. af beskæftigede føler, at de har it-færdigheder til at klare mere krævende opgaver, mens 11 pct. oplyser, at de har brug for mere it-uddannelse eller oplæring for at klare deres arbejdsopgaver. 

Hvilket af følgende udsagn beskriver bedst dine it-færdigheder på arbejdspladsen? 2018

Mere om ansattes it-færdigheder 

NYT fra Danmarks Statistik: It ændrer jobbet for hver fjerde i løbet af et år

En sjettedel oplever mere overvågning på arbejdspladsen

Installation af videoovervågning, optagede telefonsamtaler, GPS-trackingsystemer etc. bliver mere almindeligt på arbejdspladser, og 17 pct. af de beskæftigede mener, at deres indsats på arbejdet overvåges hyppigere, mens 5 pct. af de beskæftigede svarer, at overvågningen er formindsket.

Mere om overvågning 

NYT fra Danmarks Statistik: Hver sjette føler sig mere overvåget på jobbet

Kontaktperson vedrørende firmastatistikken og iværksætteri: Jesper Moltrup-Nielsen, specialkonsulent, Danmarks Statistik, 39 17 38 56, jmn@dst.dk 

Kontaktperson vedrørende innovation, forskning og udvikling: Helle Månsson, chefkonsulent, Danmarks Statistik, 39 17 31 13, hej@dst.dk 

Kontaktperson vedrørende it: Agnes Tassy, specialkonsulent, Danmarks Statistik, 39 17 31 44, ata@dst.dk