oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Lille fald i AKU-ledigheden i tredje kvartal

18. november 2015

I tredje kvartal var der et svagt fald i AKU-ledigheden, idet den sæsonkorrigerede AKU-ledighed var 3.000 lavere end kvartalet før. Dermed var der i tredje kvartal 180.000 AKU-ledige personer i alderen 15-64 år, hvilket svarer til 6,3 pct. af arbejdsstyrken i denne aldersgruppe. I forhold til tredje kvartal året før er antallet af AKU-ledige i alderen 15-64 år faldet med 9.000 i ikke-sæsonkorrigerede tal.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2015

18. november 2015 - Nr. 548

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Lidt længere mellem de innovative virksomheder

17. november 2015

44 pct. af virksomhederne var innovative i perioden 2012-2014, og det er et fald på 2 procentpoint sammenholdt med perioden 2011-2013. Innovation vil sige, at der er indført nye eller væsentligt forbedrede produkter, produktionsprocesser, organisatoriske eller markedsføringsmæssige tiltag. Andelen af produktinnovative virksomheder er stort set uændret, mens der for både procesinnovation, markedsføringsinnovation og organisatorisk innovation er tale om fald på 1-2 procentpoint.

Innovation i erhvervslivet  2014

17. november 2015 - Nr. 546

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2016

Alle udgivelser i serien: Innovation i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på statistik innovation i erhvervslivet. Mere information om statistikområdet på www.dst.dk/fui og i statistikdokumentationerne for Erhvervslivet. Undersøgelsen er basseret på en stikprøve, og derfor er der en vis usikkerhed i opgørelsen. Se statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Innovation i erhvervslivet

Del sidens indhold
Laveste FoU-udgifter i erhvervslivet siden 2008

17. november 2015

Erhvervslivets udgifter til forskning og udvikling (FoU) er faldet fra 1,92 pct. af Bruttonationalproduktet (BNP) i 2013 til 1,89 pct. i 2014. Den er dermed faldet til et lavere niveau end i 2008, hvor andelen var på 1,90 pct. Der har været et fald siden årene 2010-2012, hvor andelen lå stabilt lige under 2 pct.

Forskning og udvikling i erhvervslivet  2014

17. november 2015 - Nr. 547

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2016

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen. Danske data er dermed sammenlignelige med de øvrige EU- og OECDlandes.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet

Del sidens indhold
Fortsat fald i priser på danskproducerede varer

16. november 2015

Siden oktober 2014 er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 1,8 pct. Dette skyldes hovedsageligt, at priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er faldet med 4,9 pct., mens priserne på danskproducerede varer til eksport er steget med 0,9 pct. I samme periode er importprisindeks for varer steget med 1,9 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden august-oktober med de foregående tre måneder maj-juli, er priserne i det samlede producentprisindeks steget med 0,1 pct. I samme periode er importprisindekset faldet med 0,4 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  oktober 2015

16. november 2015 - Nr. 545

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2015

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Mange sygeperioder på én dag

16. november 2015

I 2014 havde 44 pct. af de perioder, lønmodtagerne var syge, en varighed på én dag. 90 pct. af det samlede antal sygeperioder på det danske arbejdsmarked var på mellem én og syv kalenderdage. De lange perioder på over 120 kalenderdage udgjorde kun under én pct. af sygeperioderne. Ser man på antal sygedage, stod de længere sygeperioder på mere end 30 dage derimod for mere end en tredjedel af alle sygedage. Kun 11 pct. af sygedagene lå i perioder på én dag. Det viser Danmarks Statistiks opgørelse over sygefraværet, som nu også kan fordeles på periodelængder.

Fravær  2014

16. november 2015 - Nr. 544

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Fravær

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen, med bl.a. definitioner af fraværsdagsværk og fraværsprocent.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde
50 pct. af dømte unge er uden ungdomsuddannelse

16. november 2015

Kun halvdelen af dømte unge i alderen 25-29 år har en ungdomsuddannelse som 25-årige. Tilsvarende gælder det for 83 pct. af deres ustraffede jævnaldrende. Blandt unge med en eller flere domme har 40 pct. afbrudt en eller flere ungdomsuddannelser, eller aldrig påbegyndt én, og befinder sig som 25-årige uden for uddannelsessystemet. Tilsvarende gælder kun for 13 pct. uden en dom. I alt har 31.098 personer, svarende til hver 10. dansker og efterkommer af indvandrere, en dom som 25-årige. Med dom henvises der til en afgørelse for overtrædelse af straffeloven, våbenloven eller lov om euforiserende stoffer. En ungdomsuddannelse er eksempelvis en erhvervsuddannelse eller en almen gymnasial uddannelse.

Fuldførte ungdomsuddannelser (tillæg)   2014 unge med dom

16. november 2015 - Nr. 543

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2015

Alle udgivelser i serien: Fuldførte ungdomsuddannelser (tillæg)

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Statistik­dokumentation

Dømte personer

Elevregistret

Del sidens indhold
Betydeligt fald i antal nye højvækstvirksomheder

13. november 2015

I den treårige periode 2010-2013 var der 164 nye højvækstvirksomheder, hvilket var et fald på 17 pct. i forhold til den foregående periode, 2009-2012. Antallet er det laveste i otte år og ligger betydeligt under niveauet op til krisen, 2004-2007, hvor der blev målt 355 eller 54 pct. flere nye højvækstvirksomheder. Nye højvækstvirksomheder er virksomheder, der er op til fem år gamle, og som har fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden og en gennemsnitlig årlig vækst i fuldtidsbeskæftigelse på mindst 20 pct. over en treårig periode.

Nye højvækstvirksomheder i Danmark  2013

13. november 2015 - Nr. 542

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Nye højvækstvirksomheder i Danmark

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Højvækstvirksomheder er virksomheder, der har haft en gennemsnitlig årlig vækst på mindst 20 pct. over en treårig periode, og som har haft fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden. Opgørelsen af nye højvækstvirksomheder i tre-årsperioden tager udgangspunkt i populationen af alle virksomheder, der var reelt nye i de to år inden tre-årsperioden og havde fem eller flere ansatte i det første år i treårsperioden.
Indikatoren for vækst er antal ansatte, omregnet til fuldtidsansatte. Antal fuldtidsansatte er anvendt som et udtryk for den samlede arbejdsmængde, der er præsteret af virksomhedens ansatte det pågældende år. 
Definitionen af nye højvækstvirksomheder i Danmark følger i udgangspunktet OECDs og Eurostats fælles definition, se "Eurostat OECD Manual on Business Demography Statistics, 2007 edition", som definerer nye højvækstvirksomheder som alle nye virksomheder, der er op til fem år gamle, der har 10 eller flere ansatte i starten af vækstperioden, og som har en samlet vækst på mindst 72,8 pct. (svarende til et årligt gennemsnit på 20 pct.) over en treårig periode.
Den danske statistik afviger på det punkt, at cut-off grænsen på ti eller flere ansatte i starten af vækstperioden er ændret til fem eller flere ansatte, da det er vurderet, at en så høj størrelsesmæssig grænse ikke er anvendelig i en dansk økonomisk sammenhæng. Grænsen på minimum fem ansatte er sat for at undgå, at små virksomheder med høj procentvis vækst, men med lille absolut vækst, bliver kategoriseret som vækstiværksættere.
Definitionen af højvækstvirksomheder er i den europæiske statistikorganisation, Eurostat, blevet ændret fra minimum 20 pct. vækst over en treårig periode til 10 pct. vækst over en treårig periode.
Statistikken er afgrænset til det private byerhverv.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højvækstvirksomheder i Danmark
Lavere overskud i akvakultur

12. november 2015

Dansk akvakultur (opdræt af fisk) havde et fald i indtjeningen i 2014. Driftsresultatet pr. anlæg faldt med 29 pct. til 267.000 kr. Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investeret kapital. Der var stor forskel på, hvor godt de enkelte anlæg klarede sig. De anlæg, der i 2014 var i den bedste halvdel målt efter driftsresultat, havde et driftsresultat på 666.000 kr., mens der i gennemsnit var underskud for den nederste halvdel. Faldet skyldes, at omkostningerne steg mere end bruttoudbyttet.

Regnskabsstatistik for akvakultur  2014

12. november 2015 - Nr. 540

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2016

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for akvakultur

Kontakt

Michael Brogaard, tlf. 51 62 70 89

Kilder og metode

Statistikken er baseret på regnskabsoplysninger for akvakulturvirksomheder indhentet fra erhvervets revisorer. Regnskaberne følger virksomhedernes regnskabsår. Desuden anvendes data fra Fiskeristyrelsens akvakulturregister og fra Miljøstyrelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for akvakultur
Samme udbytte i fiskeriet men større omkostninger

12. november 2015

Driftsresultatet for danske fiskere blev 986.000 kr. pr. virksomhed i 2014, hvilket er et fald på 14 pct. i forhold til året før. Bruttoudbyttet steg 1 pct. til 5,1 mio. kr., mens driftsomkostningerne steg 6 pct. og finansieringsomkostningerne blev stort set uændrede på 463.000 kr.

Regnskabsstatistik for fiskeri  2014

12. november 2015 - Nr. 541

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2016

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for fiskeri

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Statistikken omfatter dansk erhvervsfiskeri. Enheden i statistikken er et fartøj. I denne sammenhæng er et fartøj defineret som en regnskabsenhed. En regnskabsenhed består som hovedregel af et fartøj med selvstændigt regnskab. En regnskabsenhed kan i visse tilfælde indeholde flere fartøjer - eksempelvis hjælpefartøjer eller fartøjer, som hver for sig ellers ikke ville indgå i populationen. Populationen omfatter de enheder, som har en driftsmæssig aktiv periode på mindst seks måneder samt en årsomsætning over tærskelniveauet på 270.000 kr. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for fiskeri

Del sidens indhold
I 2014 steg ejendomssalget i hele landet

11. november 2015

Efter at antal salg af ejendomme har været stort set uændret i perioden 2010-2013, var der i 2014 en stigning i antallet af ejendomshandler på 11,6 pct. på landsplan. Størst var stigningen i Region Hovedstaden og Region Sjælland, hvor antallet af handler steg med 17,8 pct. og 13,2 pct. Mindste stigning i antallet af handler havde Region Nordjylland med 4,4 pct.

Ejendomssalg (år)  2014

11. november 2015 - Nr. 539

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (år)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Statistikken dækker kun ejendomme solgt i almindelig fri handel. Beregningsprincipperne er identiske i den månedlige, kvartalsvise og årlige ejendomssalgsstatistik. Almindelig fri handel er salg mellem parter, der ikke er i familie med hinanden, og hvor der ikke er tale om en delvis gave. En ufyldestgjort panthavers videresalg af en ejendom, som er overtaget på tvangsauktion, er almindeligt frit salg; ufyldestgjort vil sige, at der ikke er opnået fuld dækning for tilgodehavender.
Familieoverdragelse er salg mellem ægtefæller eller mellem personer, der er beslægtede eller besvogrede, også selv om salget ikke indeholder en gave. Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Jyske kommuner får flest syriske statsborgere

10. november 2015

Inden for det seneste år, fra fjerde kvartal 2014 til og med tredje kvartal 2015, er 10.334 syriske statsborgere indvandret til Danmark. Ser man på, hvor i landet de har bosat sig, ses et tydeligt billede. Aarhus, Vejle, Esbjerg, Randers og Horsens er de fem kommuner, hvor flest indvandrede syriske statsborgere har bosat sig inden for det seneste år. I den modsatte ende finder vi kommunerne Albertslund, Brøndby og Ishøj, der i det seneste år ikke har fået nye syriske statsborgere overhovedet. Generelt kan man sige, at kommunerne i og omkring Hovedstaden har fået enten ingen eller meget få.

Ind- og udvandringer  3. kvt. 2015

10. november 2015 - Nr. 536

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Ind- og udvandringer

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Vi har ændret i opgørelsesmetoden for ind- og udvandringer fra 1. kvt. 2016. Se mere på www.dst.dk/doku/flytninger-til-og-fra-udlandet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Flytninger til og fra udlandet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Firmaernes salg stort set uændret i september

10. november 2015

Firmaernes samlede salg var 0,2 pct. lavere i september end i august, mens det indenlandske salg var 0,4 pct. lavere. Salget er opgjort eksklusive energi mv. og korrigeret for normale sæsonudsving. Faldet i det samlede salg kommer efter et fald på 1,3 pct. fra juni til juli og en stigning på 0,7 pct. fra juli til august. Faldet i det indenlandske salg følger efter små stigninger på 0,4 pct. fra juni til juli og 0,2 pct. fra juli til august. I tredje kvartal er det samlede salg steget 0,2 pct. i forhold til andet kvartal, mens det indenlandske salg er steget med 0,9 pct.

Firmaernes køb og salg  september 2015

10. november 2015 - Nr. 538

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2015

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Størst andel af småbørn i Vallensbæk

10. november 2015

0-5-årige udgør 6,3 pct. af Danmarks befolkning 1. oktober. I Vallensbæk kommune er andelen af småbørn størst, da aldersgruppen udgør 8,2 pct., mens kun 4,3 pct. af Odsherred kommunes befolkning er mellem 0 og 5 år. I alle de fem ø-kommuner er det kun mellem 2,8 og 4,1 pct., der er småbørn. Ni af de ti kommuner med størst andel af småbørn ligger i og omkring hovedstaden, mens Skanderborg kommer ud på en niendeplads med 7,2 pct. For fem år siden udgjorde de 0-5-årige 7,0 pct. af Danmarks befolkning.

Befolkningens udvikling  3. kvt. 2015

10. november 2015 - Nr. 535

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Lidt lavere stigning i forbrugerpriserne

10. november 2015

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,4 pct. i oktober i forhold til samme måned sidste år. I september var den årlige prisændring i det samlede forbrugerprisindeks 0,5 pct. Lavere årlige prisændringer på især fjernvarme og naturgas har isoleret set trukket årsstigningen lidt ned i forhold til sidste måned, mens bl.a. benzin og bøger har trukket i den modsatte retning. Forbrugerprisindekset fratrukket energi og ikke-forarbejdede fødevarer, som er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, steg 1,2 pct. over det seneste år, hvilket svarer til den gennemsnitlige stigning de seneste seks måneder. Det er især varegrupper, der ikke indgår i den underliggende inflationstakt, som holder årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks nede. Bl.a. trækker fjernvarme, benzin og fyringsolie isoleret set årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks ned med samlet 0,62 procentpoint.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2015

10. november 2015 - Nr. 534

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2015

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Små udsving i bilsalget i oktober

10. november 2015

Korrigeret for normale sæsonudsving kom der 3 pct. færre nye personbiler på gaden i oktober end i september. Husholdningerne købte og leasede 1 pct. færre nye biler (tilgang), mens erhvervene købte og leasede 7 pct. færre. I august-oktober kom der samlet 5 pct. flere nye biler på gaden end i maj-juli. Tilgangen til husholdningerne steg med 4 pct., mens erhvervene steg med 5 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2015

10. november 2015 - Nr. 537

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2015

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Flere feriehusovernatninger i september

9. november 2015

Der var 1,4 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse i september, hvilket er en stigning på 36.000 eller 3 pct. sammenlignet med september sidste år. Fra januar til og med september i år var der sammenlagt næsten 14,5 mio. feriehusovernatninger, hvilket er en stigning på 927.000 eller 7 pct. i forhold til samme periode sidste år. Korrigeret for normale sæsonudsving var antallet af overnatninger i udlejede feriehuse i september næsten uændret sammenlignet med måneden før.

Feriehusudlejning  september 2015

9. november 2015 - Nr. 532

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2015

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Tjenesteeksporten trak overskuddet ned

9. november 2015

I september var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 12,5 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er et fald på 0,8 mia. kr. i forhold til august. Faldet er især forårsaget af en nedgang i eksporten af tjenester på 2,0 mia. kr., som bidrog til, at overskuddet på tjenester faldt og endte på 3,0 mia. kr. Omvendt steg overskuddet på indkomst med 1,2 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  september 2015

9. november 2015 - Nr. 529

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2015

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Hver tredje hotelovernatning er forretningsrejse

9. november 2015

Lidt over en tredjedel af alle overnatninger på de danske hoteller og feriecentre er forretningsrejser, mens de resterende to tredjedele er ferie. Der er indsamlet data om formålet med hotel- og feriecenterovernatninger siden 2004, og fordelingen mellem ferie og forretning har i dette tidsrum maksimalt varieret 4 procentpoint. Antallet af overnatninger på hoteller og feriecentre er i samme periode steget med 34 pct. i årets første ni måneder fra 10,9 mio. i 2004 til 14,7 mio. i år. Se www.statistikbanken.dk/hotel8 for mere information om udviklingen i ferie- og forretningsovernatninger over tid.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  september 2015

9. november 2015 - Nr. 531

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2015

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Søtransport årsag til fald i overskud på tjenester

9. november 2015

Eksporten af tjenester faldt med 1,5 pct. i tredje kvartal 2015, mens importen steg med 1,9 pct. Faldet i eksporten skyldes især et fald i søtransport på 2,1 pct., svarende til 1,1 mia. kr. I importen steg søtransport 2,4 pct., svarende til 0,9 mia. kr. Overskuddet på tjenestebalancen var i tredje kvartal på 11,0 mia. kr., hvilket er et fald på 3,3 mia. kr. i forhold til kvartalet før. Det viser tallene, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  3. kvt. 2015

9. november 2015 - Nr. 533

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Eksport og import faldt i september

9. november 2015

I september faldt eksporten af varer med 2,6 pct., og importen faldt med 2,9 pct. Tilbagegangen i eksporten skyldtes bl.a. et fald i eksporten til Tyskland på 21,9 pct. som følge af fald i salget af vindmølledele. Handelsoverskuddet var uændret på 4,8 mia. kr. Det viser tallene eksklusive skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  september 2015

9. november 2015 - Nr. 530

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Industriproduktionen fortsat høj i september

6. november 2015

Industriproduktionen i september var 1,4 pct. lavere end i august. Tilbagegangen i september kom efter en stigning på 4,5 pct. i august og et fald på 3,5 pct. i juli. Produktionen i tredje kvartal var 0,1 pct. højere end i andet kvartal. Produktionen i september var 3,6 pct. højere end i samme måned 2014 og 12,0 pct. højere end i september 2013. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  september 2015

6. november 2015 - Nr. 527

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Stort set uændret svinebestand

6. november 2015

Den samlede bestand af svin i Danmark var 1. oktober 2 pct. højere end 1. juli, når der korrigeres for normale sæsonudsving. I faktiske tal var bestanden af svin på 12,9 mio., hvilket er 0,4 pct. flere end samme tidspunkt sidste år. Stigningen skyldes flere smågrise (fravænnede svin under 50 kg).

Svinebestanden  1. oktober 2015

6. november 2015 - Nr. 528

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Svinebestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Svinebestanden bliver opgjort på grundlag af en stikprøvetælling blandt alle landbrugsbedrifter med svin. Bestanden kan være påvirket af forskydninger i slagtningerne i forbindelse med helligdage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Svinebestanden

Del sidens indhold
To ud af tre løsladte begår kriminalitet inden to år

5. november 2015

Blandt personer, der i 2011 blev løsladt fra afsoning eller blev fundet skyldige i en lovovertrædelse, begik 31 pct. en ny lovovertrædelse i løbet af to år. For personer, der blev løsladt fra afsoning i fængsel, var tilbagefald til ny kriminalitet mest udbredt. Her havde 38 pct. begået en ny lovovertrædelse i løbet af de første seks måneder, yderligere 14 pct. i løbet af de seks næste måneder og i alt 65 pct. inden for to år. Personer, der havde en foranstaltningsdom, der enten ophørte eller blev ophævet i 2011 var med 26 pct. den gruppe, hvor færrest begik ny kriminalitet. Foranstaltningsdomme kan idømmes personer, der var utilregnelige på gerningstidspunktet og derfor ikke straffes. Foranstaltningen kan bestå i tilsyn, psykiatrisk behandling, afvænningsbehandling mv.

Tilbagefald til kriminalitet  2011-2013

5. november 2015 - Nr. 523

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Tilbagefald til kriminalitet

Kontakt

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Kilder og metode

Statistikken om tilbagefald til kriminalitet omhandler personer, der i et givent år er blevet løsladt efter afsoning i fængsel mv., eller som har fået en fældende strafferetlig afgørelse, dog eksklusive ubetingede frihedsstraffe. Hvis disse personer begår en ny lovovertrædelse inden for to år, betragtes det som tilbagefald til ny kriminalitet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Tilbagefald til kriminalitet

Del sidens indhold
Flere tvangsauktioner

5. november 2015

I oktober blev der bekendtgjort 317 tvangsauktioner mod 283 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Det svarer til en stigning på 12 pct. Dog er stigningen kun på 3 pct. for tre-månedersperioden august-oktober, hvor der var 893 tvangsauktioner mod 871 i perioden maj-juli. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  oktober 2015

5. november 2015 - Nr. 524

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2015

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Stigning i det påbegyndte byggeri

5. november 2015

Det samlede etageareal for det påbegyndte byggeri havde en stigning på 8 pct. i tredje kvartal i forhold til kvartalet før. For påbegyndte beboelsesbygninger faldt det samlede etageareal med 17 pct. Dette blev dog mere end opvejet af stigninger i påbegyndelsen af erhvervsbygninger på 31 pct. og øvrige bygninger på 26 pct. Antallet af påbegyndte boliger faldt 13 pct. For det påbegyndte boligbyggeri var der et fald i antal etageboliger på 10 pct. og 46 pct. for boliger i øvrige bygninger. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving med mindre andet er nævnt.

Byggevirksomheden  3. kvt. 2015

5. november 2015 - Nr. 526

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Antallet af konkurser fortsat på lavt niveau

5. november 2015

Der var 255 konkurser i oktober mod 242 i september, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til 5 pct. flere. Perioden august-oktober lå 15 pct. lavere end de foregående tre måneder. Niveauet de seneste tre måneder er det laveste siden foråret 2008 før finanskrisen.

Konkurser  oktober 2015

5. november 2015 - Nr. 525

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2015

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Kommunernes langfristede gæld faldt

4. november 2015

Kommunernes langfristede gæld, dvs. den del af gælden, der løber mere end et år, faldt med 0,9 mia. kr. fra andet kvartal til tredje kvartal. Kommunernes langfristede gæld var 85,6 mia. kr. Regionernes langfristede gæld var på 18,3 mia. kr., hvilket stort er det samme som andet kvartal.

Kommunernes og regionernes finansielle aktiver og passiver  3. kvt. 2015

4. november 2015 - Nr. 522

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Kommunernes og regionernes finansielle aktiver og passiver

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Ralf Frimand, tlf. 29 39 42 73

Kilder og metode

Data er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra de enkelte kommuner.
De indsendte kvartalsregnskaber er på samme detaljeringsniveau som årsregnskabet, men det er ikke egentlige afsluttede kvartalsregnskaber. Det betyder bl.a., at fejl og manglende konteringer vedrørende et kvartal først findes i et senere kvartal eller ved årsafslutningen, hvor det konteres i supplementsperioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Fald i jordbrugets investeringer

4. november 2015

Investeringer i jordbruget er stadig lavere end afskrivningen, trods det at indtjeningen i jordbruget er på et langt højere niveau end under den økonomiske krise i 2008-2009. I 2014 faldt investeringerne efter to år med stigninger. De samlede investeringer faldt med 0,9 mia. kr. i forhold til 2013 i løbende priser, hvilket er et fald på 10 pct. Målt i faste 2010-priser faldt investeringerne med 13 pct. Dermed ligger investeringer i såvel løbende som faste priser i 2014, kun på omtrent det halve af niveauet i 2008.

Jordbrugets investeringer  2014

4. november 2015 - Nr. 521

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets investeringer

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af investeringer og afskrivninger omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug, der fra 2020 omfatter bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 186.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2024 forhøjet med 0,87 pct. for bygningsinvesteringer og for investeringer i maskiner og inventar, hvorved der også er taget højde for, at investeringsaktiviteten er lavere på små bedrifter. Jordbrug omfatter landbrug og gartneri. I statistikdokumentationen Jordbrugets investeringer er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder ved opgørelserne af investeringer og afskrivninger i jordbruget. Se også mere på emnesiden Jordbrugets investeringer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jordbrugets investeringer

Del sidens indhold
Fortsatte prisstigninger på ejendomsmarkedet

4. november 2015

Fra juli til august steg priserne på både enfamiliehuse og ejerlejligheder. Enfamiliehuse steg 0,4 pct., og ejerlejligheder steg 0,5 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden juni-august med de foregående tre måneder marts-maj, steg priserne på enfamiliehuse med 0,4 pct. og på ejerlejligheder med 2,8 pct.

Ejendomssalg (md.)  august 2015

4. november 2015 - Nr. 519

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. december 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Jordbrugets gæld øget med 6 mia. kr.

4. november 2015

Kontantværdien af jordbrugets samlede gæld ultimo 2014 er opgjort til 352 mia. kr. Gælden er dermed steget med 1,8 pct. i forhold til 2013. Indtjeningen i jordbruget er på et væsentligt højere niveau end under finanskrisen, men dette til trods har jordbruget ikke kunnet nedbringe gælden. I 2014 var bruttoproduktionen på 81,8 mia. kr. mod 66,5 mia. kr. i 2008. Renten er dog fortsat historisk lav, hvilket gør at jordbruget har lettere ved at håndtere gælden. Store dele af gælden er dog optaget i variabelt forrentede lån, hvilket gør jordbruget følsom over for rentestigninger.

Jordbrugets renter og gæld  2014

4. november 2015 - Nr. 520

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets renter og gæld

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af renter og gæld er i løbende priser og omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug (landbrug og gartneri). Statistikken omfatter fra 2020 bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 187.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2023 forhøjet med 4,54 pct., hvor der er taget højde for, at gælden pr. hektar er lavere på små bedrifter. Gælden, som er opgjort til kontantværdi ved udgangen af året, inkluderer også gæld vedrørende stuehuse og andre ikke jordbrugsmæssige aktiver.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Lille stigning i forbrugerkreditten

3. november 2015

Husholdningernes forbrugerkredit, der optages andre steder end banker og realkreditinstitutioner, steg med 0,4 pct. i tredje kvartal og var ved udgangen af tredje kvartal 2015 på 18,5 mia. kr. Stigningen skyldes en forøgelse af blankolån på 1,9 pct. til 6,5 mia. kr. og kredit mod sikkerhed, der steg med 0,7 pct. til 4,0 mia. kr. De samlede træk på købekort faldt derimod med 0,9 pct. til 7,9 mia. kr. Dette skyldes faldende brændstofpriser, som har medført færre træk på benzinkort. I samme periode forøgede bankerne deres udlån til forbrugerkredit til husholdninger med 2,2 pct. til 91,2 mia. kr. Bankernes samlede udlån til husholdninger udgjorde til sammenligning 415,9 mia. kr. ved udgangen af tredje kvartal 2015.

Forbrugerkredit  3. kvt. 2015

3. november 2015 - Nr. 516

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerkredit

Kontakt

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

Forbrugerkredit omfatter kredit ydet af firmaer, som ikke modtager indlån, fx finansierings-selskaber. Betegnelsen udbydere af forbrugerkredit dækker i denne statistik:
Egentlige finansieringsselskaber og kontoringe, der finansierer køb af varer hos flere forskellige forhandlere og i flere forskellige butikker eller butikskæder.
Forhandlere og butikker, som alene tilbyder deres egne kunder finansiering.
For købekorts vedkommende er fx kreditkort udstedt af indkøbscentre, butikskæder, benzinselskaber samt visse internationale kreditkort med i opgørelsen. Hævekort udstedt af pengeinstitutter er ikke med i opgørelsen.
Selskaber i pengeinstitutsektoren, som ikke modtager indlån, er også omfattet af opgørelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Stor stigning i salg af vikartimer

3. november 2015

I 2014 blev der solgt ca. 38,6 mio. vikartimer, hvilket er en vækst på 25 pct. sammenlignet med 2013. Stigningen i antallet af vikartimer fandt primært sted inden for produktion og bygge/anlæg, hvor personalegruppen udgjorde 35 pct. af de samlede solgte vikartimer i 2013, steg det tal til 44 pct. i 2014. Produktion var den største gruppe med en andel på 31 pct. og bygge/anlæg udgjorde 13 pct. Sygepleje og sundhed bidrog med 17 pct. og transport, lager og logistik med 13 pct. Vikarbureauer og anden personaleformidling beskæftigede i 2014 samlet ca. 21.000 årsværk fordelt på ca. 1.000 virksomheder med en omsætning på ca. 13,4 mia. kr. Data er baseret på foreløbig opgørelse af beskæftigelsen i 2014.

Serviceydelser for serviceerhverv  2014

3. november 2015 - Nr. 518

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Serviceydelser for serviceerhverv

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Serviceydelser for serviceerhverv er en årlig spørgeskemaundersøgelse, der fra tællingsåret 2023 udgør totaltælling for virksomheder med mindst 20 ansatte inden for en række serviceerhverv. Tidligere har der været tale om en stikprøvebaseret tælling, der blev opregnet til hele populationen i Regnskabsstatistikken for private byerhverv. Virksomhederne bliver bedt om at angive en fordeling af omsætningen på de enkelte serviceydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceydelser for serviceerhverv

Del sidens indhold
Overskud på den offentlige saldo

3. november 2015

Der var i 2014 et overskud på de offentlige finanser på 28,5 mia. kr. Dette overskud skal ses i lyset af ekstraordinære indtægter som følge af omlægningen af kapitalpensionsordningen, idet der uden disse ekstraordinære indtægter ville have været et underskud på den offentlige saldo på ca. 34 mia. kr. Også 2012 og 2013 var påvirket af ekstraordinære effekter. I 2012 skyldtes det store underskud den ekstraordinære tilbagebetaling af efterlønsbidrag på 28 mia. kr., mens omlægningen af kapitalpensionsordningen gav et ekstraordinært merprovenu på 33 mia. kr. i 2013.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2014 (november-version)

3. november 2015 - Nr. 517

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Virksomhedernes affald genanvendes i stor stil

2. november 2015

Den samlede affaldsmængde i Danmark var 11 mio. ton i 2013 sammensat af 8 mio. ton fra erhverv og 3 mio. ton fra husholdninger. Hele 76 pct. af erhvervsaffaldet blev genanvendt, mens det var 41 pct. af husholdningsaffaldet. Den største del af erhvervsaffaldet kommer fra bygge- og anlægsbranchen, der samtidig har en høj genanvendelsesgrad, som udgjorde 84 pct. i 2013. Genanvendelsesgraden er endnu højere for forsyningsbranchen, hvor 87 pct. af affaldet genanvendes. Forsyningsbranchens affald er bl.a. gips fra røggasrensning på kraftværker og slam fra renseanlæg.

Affaldsregnskab  2013

2. november 2015 - Nr. 513

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. august 2016

Alle udgivelser i serien: Affaldsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Affaldsregnskabet bygger på data fra Miljøstyrelsens Affaldsdatasystem (ADS). Fordelingen på detaljerede brancher efter principperne i det grønne nationalregnskab er foretaget af Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Affaldsregnskab
Omkostningerne ved at fjerne affald og slam er faldet

2. november 2015

Fra andet til tredje kvartal er omkostningerne ved slamsugning faldet med 1,2 pct., mens dagrenovation er faldet med 0,7 pct.

Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning  3. kvt. 2015

2. november 2015 - Nr. 515

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Kilder og metode

Indeksene måler udviklingen i omkostningerne forbundet med drift af dagrenovations- og slamsugningsvirksomhed. Indeksene bliver ofte benyttet som indikatorer for belysning af udviklingen i de respektive brancher og til regulering af kontrakter

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Omkostningerne ved asfaltarbejde er faldet

2. november 2015

Fra andet til tredje kvartal faldt omkostningerne ved asfaltarbejde med 1,4 pct. I samme periode faldt jern- og stålkonstruktioner også med 1,4 pct. Jordarbejde steg med 1,1 pct., mens betonkonstruktioner steg med 0,8 pct. Vejarbejde, som er sammensat af asfaltarbejde, jordarbejde og betonkonstruktioner, var i samme periode uændret.

Omkostningsindeks for anlæg  3. kvt. 2015

2. november 2015 - Nr. 514

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for anlæg

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Danmark har det største offentlige overskud i EU

30. oktober 2015

Danmark havde sidste år det største offentlige overskud blandt EU-landene. Det danske overskud var på 1,5 pct. af BNP (bruttonationalproduktet). Danmark var sammen med Luxembourg, Estland og Tyskland et af kun fire EU-lande, som havde overskud. Set under ét havde EU-landene et underskud på 3,0 pct. af BNP, mens eurolandene havde et underskud på 2,6 pct. Ifølge ØMU-kriterierne, der er fastlagt i EU-traktaten, er 3 pct. under normale omstændigheder grænsen for det offentlige underskud (ØMU-saldoen). Overskuddet i Danmark på 1,5 pct. af BNP i 2014 skal ses i lyset af engangsindtægter fra omlægningen af kapitalpensionsbeskatningen.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2014 (oktober-indberetning)

30. oktober 2015 - Nr. 512

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2016

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold