oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Højeste antal lønmodtagere i ni år

21. november 2017

Der var 3.900 flere lønmodtagere i september end i måneden før, og antallet af lønmodtagere er nu på det højeste niveau i ni år. 2.707.300 personer havde et lønmodtagerjob i september. Der er 14.800 færre lønmodtagere, end da lønmodtagerbeskæftigelsen toppede i 2008. Såfremt antallet af personer med lønmodtagerjob vokser med samme hastighed, som det har gjort det seneste år, vil antallet af lønmodtagere nå det højeste niveau nogensinde i januar 2018. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2017

21. november 2017 - Nr. 448

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Industrien øger sine investeringsforventninger

20. november 2017

Industrien forventer, at investeringerne for 2017 vil stige med 8 pct. i forhold til 2016. Det er en stigning i forhold til tidligere målingers negative forventninger til 2017-investeringerne. Undersøgelsen, som blev gennemført i oktober måned, viser, at også investeringerne i 2018 forventes at stige - her med 3 pct. Sidst i denne udgivelse analyseres det, hvorledes investeringsforventningernes tal matcher med regnskabsstatistikkens og nationalregnskabets investeringsopgørelser.

Industriens investeringsforventninger  oktober 2017

20. november 2017 - Nr. 447

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. april 2018

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
Landmænd vælger rentetilpasningslån

17. november 2017

Kontantværdien af jordbrugets samlede gæld ultimo 2016 er opgjort til 353 mia. kr. Gælden er dermed steget med 2,9 pct. i forhold til 2015. Indtjeningen i jordbruget steg fra 2015 til 2016, alligevel steg jordbrugets gæld. I 2016 var bruttoproduktionen på 74 mia. kr. ligesom i 2015. Renten er fortsat historisk lav, hvilket gør, at jordbruget har lettere ved at håndtere gælden. Rentetilpasningslån hos realkreditinstitutterne udgør 42 pct. af jordbrugets samlede gæld.

Jordbrugets renter og gæld  2016

17. november 2017 - Nr. 445

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets renter og gæld

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af renter og gæld er i løbende priser og omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug (landbrug og gartneri). Statistikken omfatter fra 2020 bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 187.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2023 forhøjet med 4,54 pct., hvor der er taget højde for, at gælden pr. hektar er lavere på små bedrifter. Gælden, som er opgjort til kontantværdi ved udgangen af året, inkluderer også gæld vedrørende stuehuse og andre ikke jordbrugsmæssige aktiver.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Fortsat negative nettoinvesteringer i jordbruget

17. november 2017

I 2016 var investeringerne i jordbruget for ottende år i træk lavere end afskrivningerne - og endnu lavere end i 2015. Faldet i investeringer er sket samtidig med, at indtjeningen i jordbruget steg i 2016, som beskrevet i Landbrugets bruttofaktorindkomst 2016. I 2016 faldt investeringerne for tredje år i træk efter stigningen i 2013, og er nu på det laveste niveau siden finanskrisen. De samlede investeringer faldt med 0,5 mia. kr. i forhold til 2015 i løbende priser, hvilket er et fald på 7 pct. Målt i faste 2010-priser faldt investeringerne med 4 pct. Dermed ligger investeringer i såvel løbende som faste priser i 2016 under det halve af niveauet i 2008.

Jordbrugets investeringer  2016

17. november 2017 - Nr. 446

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets investeringer

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af investeringer og afskrivninger omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug, der fra 2020 omfatter bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 186.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2024 forhøjet med 0,87 pct. for bygningsinvesteringer og for investeringer i maskiner og inventar, hvorved der også er taget højde for, at investeringsaktiviteten er lavere på små bedrifter. Jordbrug omfatter landbrug og gartneri. I statistikdokumentationen Jordbrugets investeringer er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder ved opgørelserne af investeringer og afskrivninger i jordbruget. Se også mere på emnesiden Jordbrugets investeringer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jordbrugets investeringer

Del sidens indhold
Priserne på danskproducerede varer stiger

15. november 2017

I tre-måneders perioden august-oktober 2017 er priserne på danskproducerede varer steget med 0,5 pct. i forhold til de foregående tre måneder maj-juli 2017. I samme periode er priserne på importerede varer uændret. Over det seneste år er priserne på danskproducerede varer steget med 1,9 pct., mens priserne på importerede varer er steget med 1,3 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  oktober 2017

15. november 2017 - Nr. 444

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2017

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Svag opbremsning i dansk økonomi

14. november 2017

Da Eurostat har offentliggjort tallene for BNP-indikatoren en dag før Danmarks Statistiks planlagte offentliggørelse, udsendes tallene helt ekstraordinært før tid.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

BNP-indikatoren peger på en sæsonkorrigeret realvækst på minus 0,3 pct. i tredje kvartal sammenlignet med andet kvartal 2017. Det betyder, at tredje kvartal viser en afdæmpning i forhold til en lang periode siden starten af 2016 med solide positive vækstrater. Tilbagegangen er at finde i forskellige dele af økonomien, hvor især industri og handel bidrager til det negative vækstestimat. Væksten i forhold til samme kvartal sidste år blev 1,6 pct. Bemærk dog at de nyligt offentliggjorte reviderede årlige tal for 2014-2016 ikke er indarbejdet. De vil blive indarbejdet i det kvartalsvise nationalregnskab til offentliggørelse 30. november 2017. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint. Usikkerheden på BNP-indikatoren må forventes at være større. Læs mere om beregningen af indikatoren i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

BNP-indikator  3. kvt. 2017

14. november 2017 - Nr. 443

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. februar 2018

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Bilsalget i normalt gear igen

14. november 2017

Med de nye regler for registreringsafgifter sidst i september kom bilsalget i oktober tilbage i det 'normale' gear, men trenden er stadig nedadgående. Tilgangen af nye personbiler i oktober 2017 var på 18.600, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 14 pct. flere end i september, hvor markedet dog afventede de nye afgiftsregler. Fra maj-juli til august-oktober faldt tilgangen 10 pct. - 4 pct. i husholdningerne og 19 pct. i erhvervene.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2017

14. november 2017 - Nr. 442

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2017

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Små indkomstforskelle uden for de store byer

13. november 2017

De indkomstmæssige forskelle er mindst, når man kommer uden for de store byer. Den mindste forskel på de høje og lave indkomster findes på Læsø, med en P90/10-rate på 2,42. I de fleste landkommuner er P90/10-raten under 2,75, hvilket er lavt i forhold til raten for hele landet, som er på 3,26. Landkommunerne er ofte kendetegnet ved få udeboende unge som studerer kombineret med en høj andel af pensionister og lønmodtagere, hvoraf knap så mange er i den høje ende af lønskalaen. Dette bidrager til en mere jævn fordeling af indkomsterne. Fordelingsmålet P90/10 beregnes ved at dele indkomstgrænsen for at tilhøre de 10 pct. med højest indkomst med grænsen for at tilhøre de 10 pct. med lavest indkomst.

Indkomster for personer  2016 indkomstfordeling

13. november 2017 - Nr. 441

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Færre i ordinær beskæftigelse end i 2008

13. november 2017

Den ordinære lønmodtagerbeskæftigelse, som er lønmodtagerbeskæftigelsen eksklusive personer i støttet beskæftigelse, ligger fortsat et stykke under niveauet fra 2008. Antallet af personer i ordinære job var således 45.700 lavere i andet kvartal 2017 end i andet kvartal 2008. Den ordinære lønmodtagerbeskæftigelse er dog steget hvert kvartal siden første kvartal 2013, og i andet kvartal 2017 var der 144.900 flere personer med et ordinært lønmodtagerjob end i første kvartal 2013. Støttet beskæftigelse omfatter fleksjob, løntilskudsjob og skånejob. Tallene i denne opgørelse er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)   ordinær og støttet beskæftigelse 2. kvt 2017

13. november 2017 - Nr. 440

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere fra kvartal til
kvartal. Beskæftigelsestallene beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuldtidsbeskæftigede. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Forbrugerpriserne steg mindre i oktober

10. november 2017

Det samlede forbrugerprisindeks steg 1,5 pct. i oktober i forhold til samme måned sidste år. I september var den årlige stigning i det samlede forbrugerprisindeks 1,6 pct. Det er benzin, charterrejser og personbiler, der bidrager til den lidt lavere stigning i oktober end i september. Personbiler bidrager til den lavere stigning som følge af den ændrede registreringsafgift. Priserne på varer, som udgøres af bl.a. mad, tøj, møbler, biler, benzin og elektronik, steg med 0,5 pct. det seneste år, hvilket er et fald fra 0,7 pct. måneden før. I oktober steg priserne på tjenester med 2,3 pct. i forhold til samme måned sidste år. Tjenester udgøres af bl.a. husleje, tandlæge, transport- og kulturtjenester, forsikringer og bankgebyrer. Måneden før var stigningen på tjenester på 2,5 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2017

10. november 2017 - Nr. 438

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2017

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne er 327 kr. pr. time

10. november 2017

Omkostningerne i virksomheder og organisationer (eksklusive unge og elever) var i gennemsnit 327 kr. for hver time, de ansatte arbejdede i 2016. Arbejdsomkostningerne var højest inden for branchen finansiering og forsikring og lavest inden for undervisning og sundhed mv. Arbejdsomkostningerne inden for finansiering og forsikring var i gennemsnit 501 kr. pr. arbejdet time. Det er 76 pct. højere end inden for undervisning og sundhed mv., hvor timeomkostningerne i gennemsnit var på 285 kr. Arbejdsomkostningerne består af fortjeneste pr. præsteret time og øvrige arbejdsomkostninger. De er et udtryk for de samlede omkostninger, som en arbejdsgiver har ved at have en medarbejder ansat pr. præsteret time.

Arbejdsomkostninger for virksomheder og organisationer  2016

10. november 2017 - Nr. 439

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger for virksomheder og organisationer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Statistik­dokumentation

Arbejdsomkostninger for virksomheder og organisationer

Del sidens indhold
Varer trækker igen overskuddet op

9. november 2017

I september var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 16,3 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 3,2 mia. kr. i forhold til august. Det er især et fald i importen af varer, som trækker overskuddet op.

Betalingsbalancen over for udlandet  september 2017

9. november 2017 - Nr. 436

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2017

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Øget overskud på handelsbalancen i september

9. november 2017

I september steg eksporten af varer med 1,4 pct. og importen faldt med 1,9 pct. Varehandlen er generelt præget af en del udsving, og i de første ni måneder af 2017 steg eksporten 5,1 pct., og importen steg 5,8 pct. sammenlignet med de første ni måneder af 2016. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  september 2017

9. november 2017 - Nr. 434

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2017

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Firmaernes salg steg i september

9. november 2017

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 0,6 pct. fra august til september, mens det indenlandske salg ekskl. energi steg 0,4 pct. Stigningen i det samlede salg i september kommer oven på et fald på 1,4 pct. fra juli til august. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Fremgangen i september skyldes navnlig en markant stigning inden for ejendomshandel og udlejning.

Firmaernes køb og salg  september 2017

9. november 2017 - Nr. 437

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2017

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Søtransport trækker tjenesteeksporten ned

9. november 2017

Eksporten af tjenester faldt i tredje kvartal med 2,9 pct. især som følge af et fald i  eksporten af søtransport på 4,9 pct. Eksporten af søtransport i januar-september 2017 er dog 14,8 pct. højere end i samme periode i 2016. Tjenesteimporten var uændret i tredje kvartal, når data korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  3. kvt. 2017

9. november 2017 - Nr. 435

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2018

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Højeste antal ejendomssalg siden 2007

8. november 2017

Antallet af ejendomshandler i 2016 er på det højeste niveau siden 2007. Med en stigning på 3,7 pct. i antallet af handler var sommerhuse den ejendomskategori der steg mest. For enfamiliehuse steg antallet af salg 0,5 pct., mens ejerlejligheder faldt 1,8 pct. Det samlede salg af ejendomme på landsplan, inklusive erhvervsejendomme, landbrug og grunde, var på 112.721 ejendomme, hvilket var 0,4 pct. højere end i 2015. Med 51.555 handler udgør enfamiliehuse næsten halvdelen af alle ejendomshandler i 2016.

Ejendomssalg (år)  2016

8. november 2017 - Nr. 433

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2018

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (år)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Statistikken dækker kun ejendomme solgt i almindelig fri handel. Beregningsprincipperne er identiske i den månedlige, kvartalsvise og årlige ejendomssalgsstatistik. Almindelig fri handel er salg mellem parter, der ikke er i familie med hinanden, og hvor der ikke er tale om en delvis gave. En ufyldestgjort panthavers videresalg af en ejendom, som er overtaget på tvangsauktion, er almindeligt frit salg; ufyldestgjort vil sige, at der ikke er opnået fuld dækning for tilgodehavender.
Familieoverdragelse er salg mellem ægtefæller eller mellem personer, der er beslægtede eller besvogrede, også selv om salget ikke indeholder en gave. Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Flere overnatninger i september

8. november 2017

Det samlede antal overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem steg med 0,8 pct. i september sammenlignet med august, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Der var 0,3 pct. flere hotelovernatninger og 0,7 pct. flere feriecenterovernatninger, mens antallet af overnatninger på vandrerhjem steg med 4,9 pct. fra august til september. Når tredje kvartal 2017 sammenlignes med andet kvartal 2017, er der dog samlet 0,6 pct. færre overnatninger.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  september 2017

8. november 2017 - Nr. 431

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2017

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Ældre bor ofte i kommuner væk fra de største byer

8. november 2017

Mens det i København kun er én ud af ti indbyggere, der er fyldt 65 år, er det i landets fem små ø-kommuner omkring hver tredje (33-38 pct.). I gennemsnit er 19 pct. af befolkningen over 65 år, mens 20 pct. er børn, og 61 pct. er mellem 18 og 64 år.

Befolkningens udvikling  3. kvt. 2017

8. november 2017 - Nr. 430

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2018

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Septemberrekord for feriehusovernatninger

8. november 2017

Antallet af overnatninger i udlejede feriehuse steg i september med 14,2 pct. sammenlignet med måneden før, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Niveauet er det højeste for september måned, siden statistikken startede i 2004. De danske overnatninger steg med 6,6 pct. i forhold til august, mens de udenlandske steg med 17,1 pct.

Feriehusudlejning  september 2017

8. november 2017 - Nr. 432

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2017

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Industriproduktionen faldt i september

7. november 2017

Den samlede industriproduktion gik 4,2 pct. tilbage fra august til september. Dette fald kom efter en stigning i august på 2,9 pct. og et fald i juli på 1,6 pct. Industriproduktionen var i perioden juli-september 2,9 pct. lavere end i april-juni. Siden februar 2017 har trenden været nedadgående. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I faktiske tal steg industriproduktionen 2,3 pct. fra september 2016 til september 2017.

Industriens produktion og omsætning  september 2017

7. november 2017 - Nr. 428

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2017

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Økonomisk vækst på 2 pct. i 2016

7. november 2017

Nye beregninger viser, at bruttonationalproduktet (BNP) steg med 2,0 pct. i 2016 efter korrektion for prisudviklingen. Det betyder, at væksten er revideret op med 0,3 procentpoint i forhold til seneste offentliggørelse. Det er især revisioner i nettoeksporten og investeringerne, der medvirker til opjusteringen. Der er ligeledes foretaget nye beregninger af nationalregnskabet for 2014 og 2015. Dette har resulteret i en nedjustering af væksten på 0,1 procentpoint i 2014, mens det ikke har givet anledning til justeringer i væksten i 2015. Således er væksten i både 2014 og 2015 på 1,6 pct. Væksten i Danmark ligger dermed pænt i forhold til vores nabolande og EU-landene. Siden 2010 har væksten i dansk økonomi samlet set været på niveau med EU-gennemsnittet, mens væksten i Norge og Sverige har været højere og i Finland noget lavere.

Nationalregnskab (år)  2016 november-version

7. november 2017 - Nr. 427

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2018

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Danskernes formue vokser langsommere

7. november 2017

I 2016 steg husholdningernes finansielle nettoformue med 2,4 pct. til 3.312 mia. kr. Den finansielle nettoformue pr. dansker var således 576.000 kr. ved årets udgang. Væksten i 2016 er den laveste årsvækst siden 2011. I perioden 2012-2015 voksede danskernes finansielle nettoformue pr. person i gennemsnit med 12,7 pct. Samme tendens gjorde sig gældende for svenskernes finansielle nettoformue. Stigningen i Danmark skyldes, at de finansielle aktiver steg med 21.000 kr. pr. dansker, mens de finansielle passiver kun steg med 7.000 kr. Udviklingen i de finansielle aktiver skyldes hovedsageligt kursstigninger på værdipapirer, der enten indgår direkte i husholdningernes formue eller indirekte via pensionsformuen. Den finansielle nettoformue består hovedsageligt af pensionsopsparing, aktier samt obligationer, fratrukket boliglån og andre lån m.m.

Finansielle konti  2016 november-version

7. november 2017 - Nr. 429

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Finansielle konti

Kontakt

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

Sektorregnskaberne belyser den økonomiske udvikling i økonomiens sektorer. Økonomien opdeles i seks hovedsektorer: Ikke-finansielle selskaber, Finansielle selskaber, Offentlig forvaltning og service, Husholdninger, Non-profit institutioner rettet mod husholdninger (NPISH) og Udland. Blandt de mest centrale størrelser i sektorregnskaberne er opsparing, fordringserhvervelse, netto og faste bruttoinvesteringer og specielt for husholdningerne den disponible indkomst og forbruget. Finansielle konti udgør et konsistent kontosystem, hvor overgangen fra primostatus til ultimostatus belyses ved finansielle transaktioner (finansiel konto), andre mængdemæssige ændringer og omvurderinger. Husholdningssektoren opgøres i nationalregnskabet som enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner. Derudover er selvstændig erhvervsdrivende inkluderet, men det er kun de selvstændiges finansielle aktiver, der indgår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Produktion inden for grøn energi stiger

6. november 2017

Salget af grønne varer og tjenester inden for produktion af energi fra fornybare kilder steg med 14 pct. fra 2015 til 2016, og med 110 mia. kr. udgjorde det over halvdelen af den samlede omsætning af virksomheders grønne varer og tjenester. Det samlede salg steg med 8 pct. og er for 2016 opgjort til 214 mia. kr. mod 198 mia. kr. året før - en stigning der især kan henføres til øget produktion af vindmøller. Statistikken om grønne varer og tjenester belyser den økonomiske aktivitet relateret til miljøbeskyttelse og ressourcebesparelse. Udviklingen i aktiviteten er blandt de indikatorer, som regeringen har opstillet i relation til FN's bæredygtighedsmål. For 2016 er tallene foreløbige.

Grønne varer og tjenester  2016

6. november 2017 - Nr. 426

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. november 2018

Alle udgivelser i serien: Grønne varer og tjenester

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at give en økonomisk belysning af den markedsmæssige indsats på miljøområdet. Der skelnes mellem aktiviteter til miljøbeskyttelse og aktiviteter, som betyder reduceret brug af knappe ressourcer. Økonomien måles alene i første produktionsled. Tallene baserer sig både på eksisterende statistikker og en særskilt spørgeskemaundersøgelse. Der er en betydelig usikkerhed knyttet til resultaterne. Resultaterne for aktuelt år er foreløbige og vil blive revideret til endelige tal i ved næste offentliggørelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Grønne varer og tjenester

Del sidens indhold
Fortsat få tvangsauktioner

6. november 2017

Med 211 bekendtgjorte tvangsauktioner i oktober 2017 mod 231 måneden før er antallet af tvangsauktioner faldet med 9 pct., når der korrigeres for normale sæsonudsving. Trods en mindre stigning fra 623 tvangsauktioner i tre-måneders perioden maj-juli til 640 i august-oktober, har antallet af tvangsauktioner det sidste halve år ligget på et historisk lavt niveau. Ser man bort fra enkelte tilfælde sidste år, skal man tilbage til 2008 for at finde tilsvarende få tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  oktober 2017

6. november 2017 - Nr. 425

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2017

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Uændret antal konkurser og færre tabte job

6. november 2017

Der var 224 konkurser i oktober blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er uændret ift. september. Der var 14 pct. flere konkurser i perioden august-oktober end i maj-juli. Der er i gennemsnit gået i alt 869 fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt hver måned i august-oktober i de virksomheder, som blev ramt af konkurs. Det er 17 pct. færre end i maj-juli.

Konkurser  oktober 2017

6. november 2017 - Nr. 424

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2017

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Ændret fordeling af arbejdsmarkedsoverførsler

3. november 2017

Siden 2012 har de offentlige udgifter til sociale arbejdsmarkedsydelser og subsidier samlet set ligget forholdsvis stabilt på et niveau lidt over 60 mia. kr. pr. år i løbende priser. De senere års stabilisering dækker dog over en række modsatrettede bevægelser i de forskellige overførsler og subsidier. Mest markant er faldet i udgifter til arbejdsløshedsdagpenge og stigningen i udgifter til ressourceforløbsydelse. Ressourceforløbsydelsen indførtes i 2013 for bl.a. at nedbringe antallet af førtidspensioner og udgjorde ca. 5 mia. kr. i 2016. Subsidier til fleks- og skånejob er faldet, men opvejes af ydelser i regi af den nye fleksjobordning fra 2013, som indgår under øvrige kontantydelser.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2014-2016 (november-version)

3. november 2017 - Nr. 423

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Arbejdsløsheden faldt i september

2. november 2017

I september var bruttoledigheden 1.600 fuldtidspersoner lavere end i august, idet bruttoledigheden faldt fra 119.400 til 117.800. Hermed lå ledighedsprocenten uændret på 4,4 pct. I årets første seks måneder lå ledighedsprocenten konstant på 4,3 pct. af den registerbaserede arbejdsstyrke, hvorefter den i juli steg til 4,5 pct. Det bør bemærkes, at der er større usikkerhed end normalt i opgørelsen af bruttoledigheden, idet kilderne til opgørelsen af dagpengemodtagernes bruttoledighed er blevet ændret fra og med offentliggørelse af juli-ledigheden - se sidste afsnit i denne artikel.

Arbejdsløsheden (md.)  september 2017

2. november 2017 - Nr. 422

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Enlige har højere sygefravær

1. november 2017

Lønmodtagere, som bor alene, har højere sygefravær end lønmodtagere, som bor sammen med en partner. De enlige mænd var i 2016 i gennemsnit syge 7,2 dage, mens mændene i par kun havde 5,9 sygedage om året. Dette svarer til, at de enlige mænd havde 1,4 flere sygedage end mændene i par. De enlige kvinders sygefravær lå på 11,6 dage, hvilket også var 1,4 dage højere end sygefraværet blandt kvinder i par.

Fravær  2016

1. november 2017 - Nr. 420

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Fravær

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen, med bl.a. definitioner af fraværsdagsværk og fraværsprocent.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde
Lejligheder stiger mere i pris end enfamiliehuse

1. november 2017

I de sidste fire år er priserne på ejerlejligheder steget mere end dobbelt så meget som på enfamiliehuse. I forhold til august 2013 er priserne på ejerlejligheder steget knap 40 pct., mens enfamiliehuse er steget knap 20 pct. I den seneste måned er priserne for både enfamiliehuse og ejerlejligheder steget med 0,9 pct. Hvis man sammenholder gennemsnittet for perioden juni-august med de foregående tre måneder, marts-maj, steg priserne 1,2 pct. for ejerlejligheder og 0,3 pct. for enfamiliehuse.

Ejendomssalg (md.)  august 2017

1. november 2017 - Nr. 421

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2017

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Danmark har den sjette laveste gæld i EU

31. oktober 2017

Danmark havde sidste år den sjette laveste offentlige bruttogæld (ØMU-gæld) blandt EU-landene, set i forhold til BNP (bruttonationalproduktet). Den danske ØMU-gæld var på 37,7 pct. af BNP. Danmark var sammen med bl.a. Estland, Luxembourg, Bulgarien, Tjekkiet, Rumænien og Sverige blandt de kun 12 EU-lande, som havde en ØMU-gæld under 60 pct. Ifølge ØMU-kriterierne, der er fastlagt i EU-traktaten, er 60 pct. under normale omstændigheder grænsen. Korrigeres den danske bruttogæld for de betydelige statslige finansielle aktiver i form af bl.a. statens indestående i Danmarks Nationalbank og genudlån til statslige selskaber (se nærmere i ØMU-gæld og ØMU-saldo 2016 (oktober-version)), vil det nedbringe gælden med ca. 10 procentpoint.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2016 (oktober-indberetning)

31. oktober 2017 - Nr. 418

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. april 2018

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Udenlandsk ejede virksomheder har stor eksport

31. oktober 2017

97,7 pct. af alle virksomheder i Danmark er danskejede virksomheder, men de udenlandsk ejede virksomheder stod i 2016 for omkring 16 pct. af eksporten af tjenester og 27 pct. af eksporten af varer. Det viser statistikken om udenrigshandel opgjort efter virksomhedskarakteristika, der for første gang også omfatter tjenestehandlen.

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika  2016

31. oktober 2017 - Nr. 417

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. november 2018

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika

Kontakt

Pernille Leth Hougaard, tlf. 20 34 26 74

Aron Tsegay Besrat, tlf. 21 84 82 78

Kilder og metode

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika er baseret på samkørsel af oplysninger om udenrigshandel med varer, udenrigshandel med tjenester og oplysninger om de enkelte virksomheder i erhvervsregister samt statistikerne over udenlandske firmer i Danmark og danske datterselskaber i udlandet. 
Statistikken over udenrigshandel med tjenester er baseret på en stikprøve, hvor udvalgte virksomheder indberetter tjenestehandel med udlandet, og de resterende virksomheders handel opregnes på baggrund af statistisk metode. Derfor er det kun de virksomheder, som indberetter direkte til statistikken, der kan tilknyttes virksomhedskarakteristika, mens den opregnede andel ender i gruppen ukendt. Endvidere indgår der i ukendt en række øvrige kilder, som ikke er baseret på direkte indberetning fra virksomhederne, herunder rejseposten, offentlige tjenester, fragt inkluderet i varehandel, privates køb fra udlandet. Se mere om udenrigshandel med tjenester i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester efter virksomhedskarakteristika

Udenrigshandel med varer efter virksomhedskarakteristika
Gunstige konjunkturudviklinger i erhvervene

30. oktober 2017

Den sammensatte konjunkturindikator for industri er steget fra nul i september til 2 i oktober, og den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er steget fra minus 4 til minus 2. Detailhandlen tager et markant ryk opad fra minus 2 til 10. Serviceerhvervene har ligget omtrent uændret det seneste halve år på 9 eller 10, i denne måned på 9. Tillidsindikatoren, beregnet ud fra erhvervenes konjunkturindikatorer og forbrugerforventningerne, er steget fra 0,76 til 0,95.

Konjunkturbarometer for erhvervene  oktober 2017

30. oktober 2017 - Nr. 416

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2017

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Bedste resultat for gartnerierne nogensinde

27. oktober 2017

Heltidsgartnerierne fik i gennemsnit et driftsresultat på 688.000 kr. i 2016, hvilket er det hidtil bedste samlede resultat for gartnerierne. Gartnerier med potteplanter havde i 2016 et gennemsnitligt driftsresultat på 785.000 kr., hvilket var mere end en fordobling i forhold til 2015 og også langt bedre end i årene forud. Driftsresultatet var fortsat højere i gartnerier med grøntsager - det var på hhv. 1,5 mio. kr. og 1,0 mio. kr. i væksthus og på friland, efter en mindre fremgang for begge gartnerityper. Også frugt- og bærplantager samt planteskoler havde fremgang.

Regnskabsstatistik for gartneri  2016

27. oktober 2017 - Nr. 415

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. september 2018

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for gartneri

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve og dækker jordbrugsbedrifter, hvor mindst halvdelen af standardoutput kommer fra gartneriprodukter. Data indsendes til EU's informationsnet for landøkonomisk bogføring, der sammenstiller landenes data.
Heltidsgartneri har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer.
Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. 
Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med en beregnet timeløn.
Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct.
Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapitalen efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug
Størst løngab for par med hjemmeboende børn

27. oktober 2017

Lønmodtagere (eksklusive unge under 18 år og elever) i Danmark havde i 2016 en gennemsnitlig månedsløn på 40.955 kr. For mænd var den på 43.647 kr. og for kvinder på 37.895 kr. Forskellen på mænd og kvinders løn er størst blandt lønmodtagere i parforhold med hjemmeboende børn, og mindst mellem enlige mænd og enlige kvinder uden børn. Kvinder i parforhold med hjemmeboende børn tjener i gennemsnit 82 pct. af, hvad mænd inden for den samme familietype tjener. Kvinder i parforhold uden børn tjener 86 pct., enlige kvinder med hjemmeboende børn 93 pct. og enlige kvinder uden børn 96 pct. af, hvad mænd i de samme familietyper tjener.

Lønstruktur  2016

27. oktober 2017 - Nr. 413

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. september 2018

Alle udgivelser i serien: Lønstruktur

Kontakt

Bao Chau Do, tlf. 30 62 50 74

Sam Blanch, tlf. 23 63 60 44

Kilder og metode

Begrebet løngab angiver forskellen mellem mænds og kvinders løn set i forhold til mænds løn, ud fra den standardberegnede timefortjeneste. Begrebet månedsløn har den tekniske betegnelse standard¬beregnet månedsfortjeneste. Lønbegrebet udledes af den standardberegnede timefortjeneste ved at opregne til månedsfortjeneste på baggrund af en 37 timers arbejdsuge. Den standardberegnede månedsfortjeneste beregnes ved at gange den standardberegnede timefortjeneste med 160,33. Den standardberegnede timefortjeneste inkluderer grundløn, kvalifikations- og individuelle tillæg, pension, feriebetalinger og særlig feriegodtgørelse, personalegoder, genetillæg og uregelmæssige betalinger såsom engangstillæg og bonus. I datagrundlaget i denne artikel indgår unge lønmodtagere under 18 år eller elever ikke. Arbejdsfunktioner i statistikbanken er baseret på Disco-08 klassifikationen, der kan findes på www.dst.dk/disco-08. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønstruktur

Del sidens indhold
Økonomisk succes for økologiske landmænd

27. oktober 2017

Samlet set steg driftsresultatet for de økologiske heltidsbedrifter for syvende år i træk og endte i 2016 på 973.000 kr. - en stigning på 351.000 kr. i forhold til året før. Driftsresultatet efter aflønningen af ejeren steg til 507.000 kr. Til sammenligning steg driftsresultatet for de konventionelle heltidsbedrifter med 49.000 kr. til 204.000 kr., og driftsresultatet var efter ejeraflønning på minus 267.000 kr.

Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug  2016

27. oktober 2017 - Nr. 414

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. september 2018

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve på 167 ud af en population på 1.464 fuldt omlagte økologiske landbrugsbedrifter med en minimumsomsætning (Standard Output) på 25.000 euro. I statistikdokumentation om Regnskabsstatistik for jordbrug findes mere information om kilder og metoder. Data indsendes til EUs informationsnet for landøkonomisk bogføring (FADN), der sammenstiller landenes data i FADN databasen.

Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. 

Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsind¬sats og investerede kapital. 

Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med 223,50 kr. i timen. 

Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. 

Soliditetsgrad viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold