oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Færre nye højvækstvirksomheder

18. oktober 2016

Der blev skabt 153 nye højvækstvirksomheder - de såkaldte gazeller - i den treårige periode 2011-2014. Det var et fald på 7 pct. i forhold til den foregående periode 2010-2013. Faldet er dog betydeligt mindre end i den foregående opgørelsesperiode, hvor antallet af nye højvækstvirksomheder faldt med 17. pct. Gazeller er virksomheder, der er op til fem år gamle, og som har fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden og en gennemsnitlig årlig vækst i fuldtidsansatte (ansatte omregnet til fuld tid) på mindst 20 pct. over en treårig periode.

Nye højvækstvirksomheder i Danmark  2014

18. oktober 2016 - Nr. 438

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Nye højvækstvirksomheder i Danmark

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Højvækstvirksomheder er virksomheder, der har haft en gennemsnitlig årlig vækst på mindst 20 pct. over en treårig periode, og som har haft fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden. Opgørelsen af nye højvækstvirksomheder i tre-årsperioden tager udgangspunkt i populationen af alle virksomheder, der var reelt nye i de to år inden tre-årsperioden og havde fem eller flere ansatte i det første år i treårsperioden.
Indikatoren for vækst er antal ansatte, omregnet til fuldtidsansatte. Antal fuldtidsansatte er anvendt som et udtryk for den samlede arbejdsmængde, der er præsteret af virksomhedens ansatte det pågældende år. 
Definitionen af nye højvækstvirksomheder i Danmark følger i udgangspunktet OECDs og Eurostats fælles definition, se "Eurostat OECD Manual on Business Demography Statistics, 2007 edition", som definerer nye højvækstvirksomheder som alle nye virksomheder, der er op til fem år gamle, der har 10 eller flere ansatte i starten af vækstperioden, og som har en samlet vækst på mindst 72,8 pct. (svarende til et årligt gennemsnit på 20 pct.) over en treårig periode.
Den danske statistik afviger på det punkt, at cut-off grænsen på ti eller flere ansatte i starten af vækstperioden er ændret til fem eller flere ansatte, da det er vurderet, at en så høj størrelsesmæssig grænse ikke er anvendelig i en dansk økonomisk sammenhæng. Grænsen på minimum fem ansatte er sat for at undgå, at små virksomheder med høj procentvis vækst, men med lille absolut vækst, bliver kategoriseret som vækstiværksættere.
Definitionen af højvækstvirksomheder er i den europæiske statistikorganisation, Eurostat, blevet ændret fra minimum 20 pct. vækst over en treårig periode til 10 pct. vækst over en treårig periode.
Statistikken er afgrænset til det private byerhverv.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højvækstvirksomheder i Danmark
Midtjyderne forbruger mindst

18. oktober 2016

Husstande i Region Midtjylland havde i 2015 landets laveste forbrug. Midtjyderne anvendte i gennemsnit 279.000 kr., eller 35.000 kr. mindre end gennemsnitshusstanden. I forhold til forbrugerne øst for Storebælt bruges der i Region Midtjylland færre penge på stort set samtlige forbrugsudgiftsposter. Det er dog især indenfor transport, fødevarer og ikke alkoholiske drikkevarer samt fritid og kultur, at midtjyderne anvender færrest penge. Til sammenligning anvender forbrugerne i Region Hovedstaden 68.000 kr. mere end husstande i Region Midtjylland.

Forbrugsundersøgelsen (foreløbig)  2014-2015

18. oktober 2016 - Nr. 437

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. september 2017

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen (foreløbig)

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på stikprøveundersøgelser for to år omfattende over 2.000 private husstande De indsamlede data for begge år bliver omregnet til pris- og mængdeniveauet i sidste år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Fortsat færre indbrud i beboelser

17. oktober 2016

For andet kvartal i træk er der færre anmeldte indbrud i beboelser, når der er korrigeret for sæsonudsving. I årets tredje kvartal var der 7.646 indbrud i beboelser, svarende til et fald på 5 pct. i forhold til andet kvartal. Indbrud i beboelser udgør halvdelen af de samlede indbrud, som var på 14.654. Den anden halvdel udgøres af indbrud i forretning, virksomhed mv. og indbrud i ubeboede bebyggelser, som begge to steg i samme periode. Samlet set var der derfor kun 2 pct. færre indbrud end sidste kvartal.

Kriminalitet (kvt.)  3. kvt. 2016

17. oktober 2016 - Nr. 435

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Prisen på danske og importerede varer stiger

17. oktober 2016

Det samlede producentprisindeks for varer steg med 0,2 pct. i tre-måneders perioden juli-september 2016 i forhold til de foregående tre måneder april-juni 2016. I samme periode steg importprisindeks for varer med 0,1 pct. Siden september 2015 er producentprisindeks for varer imidlertid faldet med 1,9 pct., mens importprisindekset er faldet med 2,3 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  september 2016

17. oktober 2016 - Nr. 436

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2016

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen stabiliseret på højt niveau

13. oktober 2016

Byggebeskæftigelsen var på 161.100 personer i tredje kvartal 2016 mod 160.600 i anden kvartal 2016, når der tages højde for normale sæsonudsving. Der er dermed tale om en lille stigning i beskæftigelsen på 0,3 pct. Tredje kvartal viser dermed en stabilisering af byggebeskæftigelsen i 2016 på et niveau, der er 11-13 pct. højere end i 2013 og 1-2 pct. over gennemsnittet for perioden 2006-2015.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  3. kvt. 2016

13. oktober 2016 - Nr. 434

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Laveste stigning i priserne på tjenester i over 50 år

10. oktober 2016

I september steg priserne på tjenester, som udgøres af bl.a. husleje, tandlæge, transport- og kulturtjenester, forsikringer samt bankgebyrer, med 1,3 pct. i forhold til samme måned sidste år. Det er den laveste stigning i tjenestepriserne i over 50 år. Det seneste år faldt priserne på varer, som udgøres af bl.a. mad, tøj, møbler, biler, benzin og elektronik, med 1,4 pct. Der var ingen stigning i det samlede forbrugerprisindeks i september i forhold til samme måned sidste år. I august var den årlige stigning i forbrugerprisindekset 0,2 pct. Forskellen på årsstigningen i august og september skyldes lavere årlige prisændringer i september på bl.a. leje af sommerhuse, tøj samt møbler og boligudstyr.

Forbruger- og nettoprisindeks  september 2016

10. oktober 2016 - Nr. 430

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2016

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Firmaernes omsætning var uændret i august

10. oktober 2016

Med en lille stigning i firmaernes samlede salg fra juli til august på 0,4 pct. og en meget lille stigning i det indenlandske salg på blot 0,1 pct. var firmaernes salg i august stort set uændret i forhold til juli. Det svarer således til den stort set flade udvikling, der også ses i flere andre konjunkturindikatorer. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  august 2016

10. oktober 2016 - Nr. 433

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2016

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Overskuddet faldt i august

10. oktober 2016

I august var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 12,0 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er et fald på 4,1 mia. kr. i forhold til juli. Faldet skyldes især en stigning i udgifterne på indkomst, der steg 3,1 mia. kr. som følge af udbetaling af udbytte. Importen af varer steg desuden 1,4 mia. kr., hvilket også bidrog til det samlede fald i overskuddet på de løbende poster.

Betalingsbalancen over for udlandet  august 2016

10. oktober 2016 - Nr. 432

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2016

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Eksporten faldt i august

10. oktober 2016

I august faldt eksporten med 3,4 pct., især som følge af et fald i salget af maskiner, herunder dele til vindmøller. Importen steg med 2,1 pct. Overskuddet på handelsbalancen var i august på 5,2 mia. kr. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  august 2016

10. oktober 2016 - Nr. 431

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Industriproduktionen faldt i august

7. oktober 2016

Industriproduktionen faldt 2,4 pct. fra juli til august. Tilbagegangen i august kom efter en stigning i juli på 1,5 pct. og et fald i juni på 0,7 pct. For perioden juni-august er der en lille produktionsstigning på 0,4 pct. i forhold til perioden marts-maj. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I faktiske tal er august-produktionen 2,2 pct. højere end i samme måned 2015 og 7,8 pct. højere end i august 2014. Ser man på den overordnede trend, viser den, at udviklingen er fladet ud i løbet af 2016. Fra august 2008 til august 2016 er produktionen steget 5,9 pct.

Industriens produktion og omsætning  august 2016

7. oktober 2016 - Nr. 429

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Feriehusovernatningernestegi august

7. oktober 2016

Ændret 10. oktober 2016 kl. 12:35

Der er desværre konstateret fejl i data for feriehusovernatninger i august, som bevirker, at feriehusudlejningen blev undervurderet. I stedet for et fald i overnatningerne på 5,5 pct. i forhold til juli er der tale om en stigning på 1,6 pct. Alle rettelserer markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Korrigeret for normale sæsonudsving steg antallet af overnatninger i udlejede feriehuse i august med 1,6 pct. sammenlignet med måneden før. Stigningen skyldes 0,3 pct. flere udenlandske overnatninger og 5,8 pct. flere danske overnatninger end måneden før.

Feriehusudlejning  august 2016

7. oktober 2016 - Nr. 427

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2016

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Hotellerne havde igen en god sommermåned

7. oktober 2016

Ændret 10. oktober 2016 kl. 16:25

Der er desværre konstateret fejl i data for campingpladserne i august. Faldet i antallet af overnatninger på campingpladser var 41.300 i stedet for 108.900 som først angivet. Alle rettelser markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem steg samlet med 1,4 pct. i august sammenlignet med måneden før, når man korrigerer for normale sæsonudsving. Hotellerne havde en stigning på 0,3 pct., mens overnatningerne i feriecentrene steg med 5,9 pct. Dermed fortsætter de senere års jævnt stigende tendens. Antallet af overnatninger på hoteller var i år det højeste nogensinde for august måned.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  august 2016

7. oktober 2016 - Nr. 426

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2016

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Udviklingen i bilsalget er fortsat flad

7. oktober 2016

Tilgangen af nye personbiler i september var på 18.600, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 3 pct. flere end i august. Husholdningernes tilgang steg med 6 pct., mens erhvervenes var uændret. Tilgangen af nye biler i tredje kvartal var 4 pct. lavere end i andet kvartal. Tilgangen til husholdningerne faldt med 1 pct., mens den til erhvervene faldt 8 pct. Den overordnede udvikling, som trenden illustrerer, viser, at den stigende tilgang siden medio 2014 i løbet af 2016 er fladet ud på et niveau lidt over 18.000 biler om måneden.

Nyregistrerede motorkøretøjer  september 2016

7. oktober 2016 - Nr. 428

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2016

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Lidt flere konkurser i september

6. oktober 2016

Der var 196 konkurser i september blandt aktive virksomheder mod 188 i august, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 5 pct. flere. I perioden juli-september var der 16 pct. færre konkurser end i de foregående tre måneder. Trenden, som er et mere overordnet billede af udviklingen, viser et relativt jævnt niveau på omkring 200 konkurser om måneden i 2016. Der er i juli-september gået 15 pct. færre fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt i de virksomheder, som er blevet ramt af konkurs end i de foregående tre måneder. Aktuelt gik der 587 job tabt i september, hvilket er 28 pct. færre end i august.

Konkurser  september 2016

6. oktober 2016 - Nr. 425

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. november 2016

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fortsat få tvangsauktioner

6. oktober 2016

I september blev der bekendtgjort 208 tvangsauktioner mod 205 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. I perioden juli-september 2016 var der 630 tvangsauktioner mod 759 i april-juni 2016, hvilket er et fald på 17 pct. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  september 2016

6. oktober 2016 - Nr. 424

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. november 2016

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
ØMU-gælden faldt betydeligt i 2015

5. oktober 2016

Danmark ligger inden for ØMU-kriterierne for både saldo og gæld ved årets anden ØMU-indberetning til EU-kommissionen. Den offentlige bruttogæld (ØMU-gælden) faldt fra 44,8 pct. af bruttonationalproduktet (BNP) i 2014 til 40,4 pct. af BNP i 2015 og udgjorde 802 mia. kr. ved udgangen af 2015. Faldet i ØMU-gælden skyldes et fald i den statslige gæld, som bl.a. afspejler at statens indestående i Nationalbanken er reduceret. Ifølge ØMU-kriterierne må ØMU-gælden ikke overstige 60,0 pct. af BNP.

ØMU-gæld og ØMU-saldo  2015 (oktober-version)

5. oktober 2016 - Nr. 423

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. april 2017

Alle udgivelser i serien: ØMU-gæld og ØMU-saldo

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Boligpriserne stiger

5. oktober 2016

Prisudviklingen fra juni til juli 2016 var på landsplan 1,6 pct. for enfamiliehuse og 1,4 pct. for ejerlejligheder. Hvis man sammenholder gennemsnittet for perioden maj-juli med de foregående tre måneder februar-april, så var prisudviklingen for enfamiliehuse 2,2 pct, mens den var 2,3 pct. for ejerlejligheder. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Ejendomssalg (md.)  juli 2016

5. oktober 2016 - Nr. 421

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. november 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Løsladte fra fængsel begår flest nye lovbrud

5. oktober 2016

Blandt personer, der i 2012 blev løsladt fra afsoning eller blev fundet skyldige i en lovovertrædelse, begik 32 pct. en ny lovovertrædelse i løbet af to år. Næsten halvdelen af de personer, der begik ny kriminalitet, begik kun én ny lovovertrædelse i løbet af de undersøgte to år, mens knap hver fjerde begik fire eller flere. Personer, der blev løsladt fra afsoning i fængsel, havde med 50 pct. den største andel, der begik fire eller flere nye lovovertrædelser. Den laveste andel på 20 pct. fandtes blandt personer, der fik en bøde i 2012.

Tilbagefald til kriminalitet  2012-2014

5. oktober 2016 - Nr. 422

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Tilbagefald til kriminalitet

Kontakt

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Kilder og metode

Statistikken om tilbagefald til kriminalitet omhandler personer, der i et givent år er blevet løsladt efter afsoning i fængsel mv., eller som har fået en fældende strafferetlig afgørelse, dog eksklusive ubetingede frihedsstraffe. Hvis disse personer begår en ny lovovertrædelse inden for to år, betragtes det som tilbagefald til ny kriminalitet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Tilbagefald til kriminalitet

Del sidens indhold
Sociale ydelser går især til alderdom og sundhed

4. oktober 2016

De samlede sociale udgifter var på 654,7 mia. kr. i 2015, hvilket er en stigning på 0,7 pct. i forhold til 2014. Udgifter til alderdom udgør 35,8 pct. af de samlede sociale udgifter i 2015, og det er dermed den største del af de sociale udgifter. Udgifterne til sundhedsområdet er den næststørste post med 19,4 pct. af udgifterne. Statistikken over sociale udgifter er EU-forordningsbestemt, og den omfatter udover offentlige udgifter en række foranstaltninger inden for det private pensionsområde. Desuden opgøres også finansieringen af ydelserne som en del af statistikken.

Sociale udgifter  2015

4. oktober 2016 - Nr. 420

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Sociale udgifter

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken Sociale udgifter belyser udgifter forbundet med social beskyttelse. Social beskyttelse omfatter et samfunds sociale ordninger og ydelser, hvis formål er at lette personers eller husholdningers økonomiske byrde i forbindelse med fx sygdom eller arbejdsløshed. Tiltag, der ikke er rettet imod et individ, såsom kampagner, indgår ikke i denne opgørelse. De sociale ydelser kan opdeles i otte hovedformål, der er internationalt bestemt. Hovedformålene fortæller hvad den sociale ydelse har til formål at beskytte imod og sikrer international sammenlignelighed på statistikken for social beskyttelse. Hovedformålene dækker Sygdom og sundhed, Invaliditet, Alderdom, Efterladte, Familier, Arbejdsløshed, Bolig og Øvrige sociale ydelser. Statistikken bruges således også til at sammenligne social beskyttelse internationalt. I udgifterne medtages både kontantydelser og ydelser i naturalier som fx udgifter til sygehusvæsenet og beskæftigelsesforanstaltninger. Statistikken omfatter både offentlige og private udgifter af kollektiv art, som er uden obligatoriske modydelser. Se mere i statistikdokumentationen om Sociale udgifter og på emnesiden om Sociale udgifter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale udgifter
Grøntsagsgartnerierne fik stor fremgang i 2015

30. september 2016

Producenter af væksthusgrøntsager havde i 2015 et gennemsnitligt driftsresultat på 1,4 mio. kr. - en fremgang på godt 300.000 kr. i forhold til 2014 og langt højere end i årene før. Også gartnerier med frilandsgrøntsager havde stor fremgang i forhold til året før, idet driftsresultatet steg fra 371.000 kr. til 906.000 kr. og dermed næsten nåede niveauet i 2013. Gartneriprodukter udgør med omtrent 5 mia. kr. tæt på en fjerdedel af jordbrugets salg af vegetabilske produkter, selvom arealet med gartneri udgør mindre end 1 pct. af det samlede areal med gartneri og landbrug.

Regnskabsstatistik for gartneri  2015

30. september 2016 - Nr. 417

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for gartneri

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve og dækker jordbrugsbedrifter, hvor mindst halvdelen af standardoutput kommer fra gartneriprodukter. Data indsendes til EU's informationsnet for landøkonomisk bogføring, der sammenstiller landenes data.
Heltidsgartneri har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer.
Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. 
Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med en beregnet timeløn.
Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct.
Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapitalen efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug
Ph.d.'ere er i job, der kræver høj specialviden

30. september 2016

Næsten ni ud af ti ph.d.'ere er ansat i lønmodtagerjob på højeste færdighedsniveau, der typisk kræver en lang videregående uddannelse. Det gælder i mindre udstrækning kandidater, hvor det er to ud af tre. 5 pct. af ph.d.'erne er topledere, mens en  større andel af kandidaterne er topledere. Mens 4 pct. af ph.d.'erne er selvstændige, har dobbelt så mange af kandidaterne valgt at have egen virksomhed. Det viser en analyse af de i alt 20.500 personer under 70 år, som har taget en dansk ph.d.-grad, og som var beskæftiget og bosat i Danmark november 2014.

Ph.d.-uddannede i den private og offentlige sektor  2014

30. september 2016 - Nr. 419

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Ph.d.-uddannede i den private og offentlige sektor

Kontakt

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Kilder og metode

Ph.d.ers Karriere (Career development of doctorateholders) er en international undersøgelse, som er gennemført i en række lande efter de samme retningslinjer. Formålet er at belyse de forskeruddannedes arbejdskarriere og mobilitet. Opgørelserne er baseret på oplysninger fra en række eksisterende statistikregistre. Kilderne omfatter bl.a. Befolkningens højest fuldførte uddannelse, Befolkningsregistret, Register-baseret Arbejdsstyrke Statistik. Oplysninger fra yderligere en række statistikregistre indgik også i undersøgelsen.
Undersøgelsen forventes gennemført hvert tredje år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskeruddannelse

Højest fuldført uddannelse
Fremgang for økologiske svinebedrifter

30. september 2016

I 2015 blev driftsresultatet for økologiske svinebedrifter på 2,5 mio. kr., hvilket er en stigning på 2,0 mio. kr. i forhold til 2014. Især prisstigninger på økologisk svinekød har bidraget til det positive resultat. På trods af det gode resultat er den økologiske svineproduktion i Danmark begrænset. Der var i 2015 kun 30 økologiske heltidsbedrifter, mens der var 2.520 konventionelle bedrifter, som havde et gennemsnitligt driftsresultatet på minus 385.000 kr. Driftsresultatet er før aflønning af landmandens eget arbejde.

Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug  2015

30. september 2016 - Nr. 416

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve på 167 ud af en population på 1.464 fuldt omlagte økologiske landbrugsbedrifter med en minimumsomsætning (Standard Output) på 25.000 euro. I statistikdokumentation om Regnskabsstatistik for jordbrug findes mere information om kilder og metoder. Data indsendes til EUs informationsnet for landøkonomisk bogføring (FADN), der sammenstiller landenes data i FADN databasen.

Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. 

Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsind¬sats og investerede kapital. 

Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med 223,50 kr. i timen. 

Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. 

Soliditetsgrad viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Flere ugifte mænd end kvinder får en handicapydelse

30. september 2016

I andet kvartal 2016 modtog 24.866 voksne personer en handicaprelateret ydelse. Mænd udgør 54 pct. af ydelsesmodtagerne. Af disse er 82 pct. ugifte. Tallet er kun 66 pct. for de kvindelige modtagere af handicapydelser. Kvinderne er i højere grad end mændene enten enker, fraskilte eller gift. Disse tre grupper udgør tilsammen 34 pct. af de kvindelige modtagere af en handicapydelse, mens det gælder 18 pct. af mændene. Opgørelsen er foretaget på baggrund af indberetninger fra 32 af landets kommuner, som har godkendt data til Danmarks Statistiks handicapdokumentation for andet kvartal 2016.

Omsorg for voksne med handicap  2. kvt. 2016

30. september 2016 - Nr. 418

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Omsorg for voksne med handicap

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Kilder og metode

Handicapstatistikken er forholdsvis ny og kvaliteten af den forbedres løbende. I forbindelse med denne femte udgivelse af statistikken er oplysningerne for nogle kommuner derfor korrigeret i forhold til tidligere udgivelser. Statistikken indeholder data fra i alt 80 kommuner. Læs mere om kilder og metode i statistik-dokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Den økonomiske fremgang fortsætter

30. september 2016

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,4 pct. i andet kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. BNP-væksten er dermed nedjusteret med 0,1 procentpoint i forhold til første offentliggørelse. Den økonomiske fremgang blev understøttet af fortsat pæn vækst i det offentliges og husholdningernes forbrug samt eksporten. Den samlede indenlandske efterspørgsel faldt med 0,4 pct. på trods af forbrugsvæksten. Dette skyldtes udviklingen i lagrene og en bredt funderet tilbagegang i investeringerne. Der har været en pæn økonomisk fremgang i både første og andet kvartal, hvilket dog skal ses i lyset af tilbagegangen i andet halvår 2015. Således var væksten i BNP kun 0,2 pct. i første halvår i forhold til samme periode sidste år. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  2. kvt. 2016 revideret

30. september 2016 - Nr. 415

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2016

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Byggeriets konjunkturindikator er stabil

29. september 2016

Den sæsonkorrigerede sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er på minus 7 i september mod minus 9 i august. Siden november sidste år har indikatoren ligget over tidsseriens middelværdi på minus 11. Den samlede indikator afspejler, at der er positive forventninger til beskæftigelsen, mens ordrebeholdningen vurderes negativt.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  september 2016

29. september 2016 - Nr. 411

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Detailhandelens konjunkturindikator bøjer nedad

29. september 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er 4 i september mod 11 i august og også 11 i september sidste år. Faldet skyldes især, at vurderingen af faktisk omsætning er faldet markant. Over det seneste halve år spores der en svagt faldende tendens, og månedens konjunkturtal er det laveste siden januar 2015. Ikke desto mindre er omsætningsforventningerne positive med nettotallet 35.

Konjunkturbarometer for detailhandel  september 2016

29. september 2016 - Nr. 413

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Industriens konjunkturindikator negativ, men stabil

29. september 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er faldet fra minus 7 i august til minus 8 i september. Nedgangen skyldes bl.a., at produktionsforventningerne er på det laveste niveau siden december 2014. Den samlede indikator ligger fortsat i det snævre interval mellem minus 5 og minus 8, hvor den har ligget det seneste år bortset fra juni måned.

Konjunkturbarometer for industri  september 2016

29. september 2016 - Nr. 412

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Bruttoledigheden stiger lidt

29. september 2016

Ændret 11. oktober 2016 kl. 08:59

Opgørelsen var desværre fejlbehæftet pga. indberetning af forkerte visitationskategorier for kontanthjælpsmodtagere. Se også den samtidige revision af Nyt nr. 380 Kontanthjælpsydelser 2. kvt. 2016. Fejlen har betydet en overvurdering af antallet af jobparate, og dermed brutto- og nettoledige kontanthjælpsmodtagere siden juli 2015. Dagens revision har således medført et lavere niveau for brutto- og nettoledigheden, men stort set uændret udvikling fra måned til måned. Alle rettelser er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I august steg bruttoledigheden med 1.400 fra 112.100 til 113.500 fuldtidspersoner, hvilket svarer til en stigning i bruttoledighedsprocenten på 0,1 procentpoint fra 4,2 til 4,3 pct. i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. Det er anden måned i træk, at bruttoledigheden stiger lidt, hvormed den ligger på det højeste niveau siden februar. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  august 2016

29. september 2016 - Nr. 410

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Tendens til fald i serviceerhvervene

29. september 2016

På trods af, at den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhverv er steget svagt fra 5 i august til 6 i september, er tendensen fortsat nedadgående for 2016. Vurderingen af forretningssituationen og den faktiske omsætning steg lidt i september, hvorimod vurderingen af den forventede omsætning faldt en anelse.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  september 2016

29. september 2016 - Nr. 414

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Boligpriserne stiger i hele landet

28. september 2016

Prisudviklingen fra første til andet kvartal 2016 på landsplan var 2,3 pct. for enfamiliehuse og 1,9 pct. for lejligheder. Der var prisstigninger på enfamiliehuse i alle regioner - højst i Region Hovedstaden med 2,5 pct. og i Region Sjælland med 1,9 pct. Mindste prisstigning var i Region Midtjylland, hvor priserne steg 1,1 pct. Mellem de samme to kvartaler steg priserne på landsplan 1,9 pct. for ejerlejligheder. Priserne på ejerlejligheder steg også i alle regioner - højst i Region Nordjylland med 4,5 pct. og Region Midtjylland med 3,3 pct. Mindste prisstigning var i Region Hovedstaden med 1,9 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  2. kvt. 2016

28. september 2016 - Nr. 407

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne er 324 kr. pr. time

28. september 2016

Omkostningerne i virksomheder og organisationer var i gennemsnit 324 kr. for hver time, de ansatte arbejdede i 2015. Arbejdsomkostningerne var højest inden for branchen finansiering og forsikring og lavest inden for undervisning og sundhed mv. Arbejdsomkostningerne inden for finansiering og forsikring var i gennemsnit 487 kr. pr. arbejdet time. Det er 73 pct. højere end inden for undervisning og sundhed mv., hvor timeomkostningerne i gennemsnit var på 282 kr. Arbejdsomkostningerne består af fortjeneste pr. præsteret time og øvrige arbejdsomkostninger. De er et udtryk for de samlede omkostninger, som en arbejdsgiver har ved at have en medarbejder ansat pr. præsteret time.

Arbejdsomkostninger for virksomheder og organisationer  2015

28. september 2016 - Nr. 409

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger for virksomheder og organisationer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Statistik­dokumentation

Arbejdsomkostninger for virksomheder og organisationer

Del sidens indhold
Husholdninger betaler mest til vandforsyningen

28. september 2016

Vandforsyningsbranchen leverede 345 mio. m3 vand i 2014, hvilket kostede husholdningerne og virksomhederne 5,2 mia. kr. Husholdningerne brugte 221 mio. m3 vand og betalte 3,3 mia. kr. svarende til 63 pct. af vandforsyningens indtægter. De betalte i gennemsnit 14,9 kr. pr. m3 til vandforsyningen. Hertil kommer vandafgift på 6,13 kr. i 2014 og 25 pct. moms som betales til staten.

Vandregnskab  2014 økonomi

28. september 2016 - Nr. 408

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2016

Alle udgivelser i serien: Vandregnskab

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

Vandregnskabet bygger på data indsamlet af Miljøstyrelsen, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Dansk Vand- og Spildevandsforening (DANVA) samt en række virksomhedsoplysninger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Vand og spildevand

Del sidens indhold
Udslippet af drivhusgasser faldt yderligere i 2015

26. september 2016

Det samlede udslip af drivhusgasser fra alle danske økonomiske aktiviteter, der bidrager til BNP, faldt 4,9 pct. i 2015 i forhold til året før. Fra 2006, hvor udslippet af drivhusgasser toppede på 117 mio. tons målt i CO2-ækvivalenter, til 2015 er udslippet faldet med 31 pct. Udslip af drivhusgasser fra danske økonomiske aktiviteter i 2015 er på niveau med 1990 og ligger på 81 mio. tons.

Emissionsregnskab  2015

26. september 2016 - Nr. 406

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. september 2017

Alle udgivelser i serien: Emissionsregnskab

Kontakt

Leif Hoffmann, tlf. 23 69 58 63

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Kilder og metode

Opstillingen af emissionsregnskabet foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter, der indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. Drivhusgasemissionen inkluderer udledning af kuldioxid (CO2) inkl. og ekskl. biomasse, metan (CH4), lattergas (N2O) og F-gasser (HFC, PFC og SF6). Data for seneste år er foreløbige, og de er baseret på det seneste Energiregnskab for Danmark samt emissionskoefficienter og ikke-energirelaterede emissioner fra året før, hvor sidstnævnte dog er fremskrevet med indikatorer, fx landbrugets husdyrbestand og produktionsindeks for beton- og teglværksindustrien.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Emissionsregnskab
Lidt færre er på offentlig forsørgelse

23. september 2016

Fra første kvartal til andet kvartal faldt antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige, eksklusive SU-modtagere, med 5.400 personer til i alt 746.400. Antallet toppede i første kvartal 2010 og er siden faldet støt. Fra 2008 til 2015 var der en kraftig stigning i antallet af SU-modtagere, som siden har været stagnerende. Siden andet kvartal 2015 har antallet af SU-modtagere således ligget stort set uændret på 324.900 personer. Alle opgørelser af personer er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for normale sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  2. kvt. 2016

23. september 2016 - Nr. 405

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2016

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Danskernes forbrugertillid faldt lidt

22. september 2016

Forbrugertilliden ligger på 1,8 i september mod 4,8 i august. På trods af faldet fra august til september er niveauet stadig uændret. Indikatoren ligger dog lavere end de seneste seks måneders gennemsnit på 3,8. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  september 2016

22. september 2016 - Nr. 401

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne stiger mest i USA

22. september 2016

I årets andet kvartal steg arbejdsomkostningerne i den private sektor i USA med 2,4 pct. i forhold til andet kvartal sidste år. Til sammenligning steg arbejdsomkosningerne i Danmark 1,5 pct. pr. time i forhold til samme kvartal 2015. Stigningen i de 28 EU-medlemslande var på 1,3 pct. I euroområdet alene var stigningen kun på 0,9 pct. i perioden. Sammenlignet med den årlige udvikling i første kvartal var stigningen i arbejdsomkostningerne pr. time aftaget med 0,4 procentpoint både i Danmark og i de 28 EU-medlemslande samlet set. I euroområdet var årsstigningen i arbejdsomkostningerne pr. time aftaget markant med 0,7 procentpoint i forhold til første kvartal. I USA tiltog væksten i arbejdsomkostningerne pr. time derimod i forhold til den årlige udvikling i det foregående kvartal med 0,6 procentpoint.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  2. kvt. 2016

22. september 2016 - Nr. 404

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)