oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Endnu ikke stor stigning i antal konkursbegæringer

6. maj 2020

Danmarks Statistik vurderer, at de tilgængelige data om erklærede/kundgjorte konkurser i april er behæftet med nogen usikkerhed ift. at vise det reelle omfang af konkursramte virksomheder og heraf tabte job. Det skyldes, at Sø- og Handelsretten og Skifteretterne var i nøddrift fra 12. marts til 26. april, hvor de primært behandlede egenbegæringer om konkurs samt øvrige hastesager. En samlet vurdering af hhv. begærede og erklærede konkurser, viser trods konkurser i nogle større virksomheder under COVID-19 nedlukningen, at den alvorlige nedgang i mange virksomheders aktiviteter ikke - endnu - har udløst en markant stigning i antallet af konkursbegæringer. Hjælpepakkerne til erhvervslivet kan også spille en rolle i dette.

Konkurser  april 2020

6. maj 2020 - Nr. 170

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Mænd med højskolekursus har lavere indkomst

6. maj 2020

35-39-årige mænd, som har været på et langt højskolekursus, havde i gennemsnit 41.000 kr. mindre i årsindkomst i 2018 sammenlignet med 35-39-årige mænd, som ikke har været på et langt højskolekursus. Derimod havde 35-39-årige kvinder, som har været på et langt højskolekursus, i gennemsnit 7.000 kr. mere i årsindkomst end 35-39-årige kvinder, som ikke har været på et langt højskolekursus. Det er værd at bemærke, at denne forskel ikke kommer til udtryk i uddannelsesniveauet, da både højtuddannede kvinder og mænd tager mere på højskole end kvinder og mænd med en kortere uddannelse. Et langt højskoleophold varer 12 uger eller mere og er opgjort for perioden 1980 til 2019.

Højskoler  2018/2019

6. maj 2020 - Nr. 172

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Højskoler

Kontakt

Mikkel Jonasson Pedersen, tlf. 23 60 42 07

Kilder og metode

Kursusdeltagelse er opgjort i kursusforløb, såfremt en person har deltaget i flere kursusforløb, vil personen tælle med flere gange. Statistikken inkludere også frie fagskoler, i omfang udgør disse dog kun få kursusforløb sammenlignet med højskolekurserne og der bliver derfor ikke skelnet mellem de to. 
Højskolestatistikken omfatter alle godkendte udbydere af højskolekurser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højskolekurser
Aktivitetsmålere i hvert tredje hjem

5. maj 2020

Næsten hver tredje familie har et eller flere aktivitetsure eller aktivitetsmålere, der bl.a. kan angive antal skridt, puls mv. Desuden har hver fjerde familie et GPS-ur. Generelt er der ikke de store ændringer i danskernes besiddelse af elektronik i hjemmet i 2020 i forhold til 2019, men netop for aktivitetsmålere er der sket en stigning på seks procentpoint.

Elektronik i hjemmet  2020

5. maj 2020 - Nr. 169

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Elektronik i hjemmet

Kontakt

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Vi gennemfører undersøgelsen i april via telefoninterviews og internetbesvarelser (www.dst.dk/interview) med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. Resultaterne for de enkelte år har en stikprøveusikkerhed på 3 procentpoint, mens der er en usikkerhed på 5 procentpoint, når der sammenlignes mellem to år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elektronik i hjemmet (Afsluttet)

Del sidens indhold
9 pct. større økologisk detailsalg runder 14 mia. kr.

4. maj 2020

Detailsalget af økologiske varer steg pænt med 9 pct. og udgjorde 14,1 mia. kr. i 2019 mod 12,9 mia. kr. i 2018. Frugt og grønt udgjorde 46 pct. af den samlede stigning. Plantemælk og andre mel- og grynprodukter (fx pizza- og dejprodukter) er blandt højdespringerne i de mindre varegrupper. Detailsalget af alle økologiske fødevarer estimeres til 12 pct. af det samlede salg af fødevarer i 2019 mod 11 pct. i 2018.

Detailomsætningen af økologiske fødevarer  2019

4. maj 2020 - Nr. 168

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Statistikken er baseret på indberetninger fra de store supermarkedskæder samt de størstegrossisters salg til øvrige butikskæder, købmænd og kiosker (omregnet til detailsalg). Internethandel fra disse samt større, ikke-specialiserede internetbutikker er omfattet. Gård- og stalddørssalg og salg fra specialbutikker (fx grønthandlere) er ikke omfattet. Omsætningen er inklusiv moms. Kilopriser på økologiske varer udregnes ud fra forholdet mellem samlet omsætning og mængde. Der er ikke forudsat uændret sammensætning af forbruget, som i fxForbrugerprisindekset.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Del sidens indhold
Flere kvinder på kvindekrisecentre i 2019

1. maj 2020

Ændret 14. september 2020 kl. 16:20

Desværre var børn med ophold på krisecentrene ved offentliggørelsen angivet til en stigning på 17 pct. i forhold til 2018, hvor det skulle have været minus 1 pct. Det ændrede tal i første afsnit er markeret med rødt, og figuren er rettet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2019 havde 2.164 kvinder ophold på kvindekrisecentre, hvilket er en stigning på 7 pct. sammenlignet med 2018. Antallet af ophold, hvor en kvinde med eller uden børn har været på kvindekrisecenter, er også steget 7 pct. siden 2018. For halvdelen af opholdene ledsagede børn kvinderne på kvindekrisecentret. Antallet af ophold, hvor kvinder er ledsaget af børn, er steget 4 pct. fra 2018 til 2019. I alt 1.900 børn havde ophold på kvindekrisecentre i 2019, hvilket er et fald på 1 pct. sammenlignet med 2o18.

Kvinder og børn på kvindekrisecentre  2019

1. maj 2020 - Nr. 166

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2021

Alle udgivelser i serien: Kvinder og børn på kvindekrisecentre

Kontakt

Nadia Amalie Hjortø, tlf. 

Kilder og metode

I statistikken for 2022 er 7 pct. af kvinderne og 11 pct. af børnene enten indberettet anonymt eller uden et validt CPR-nummer. For disse kvinder og børn har Danmarks Statistik ikke baggrundsoplysninger såsom bopælskommune, alder og herkomst. Hvis kvinden er indberettet anonymt, er det heller ikke muligt at se, om den samme kvinde har haft flere ophold i løbet af året. Der kan derfor være usikkerhed om de kvinder og børn, der er indberettet anonymt eller uden et validt CPR-nummer.Fra 2022 er kvindekrisecentrene blevet bedt om at godkende deres data på summarisk niveau for en 3-årig periode inden udgivelse. For statistikåret 2022 er de således blevet bedt om at godkende data for perioden 2020-2022. I statistikåret 2022 har alle kvindekrisecentre godkendt deres data.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Krisecentre

Del sidens indhold
Højest indkomststigning i hovedstaden over fem år

1. maj 2020

I de seneste fem år er den gennemsnitlige A-indkomst i hovedstaden steget markant og langt mere end landsgennemsnittet. Således steg den gennemsnitlige A-indkomst i Københavns Kommune samlet set fra 290.200 kr. i 2014 til 323.500 kr. i 2019, svarende til 11,5 pct. målt i faste 2019-priser. På landsplan var stigningen på 7,3 pct. Efter København fulgte Gentofte, hvor den gennemsnitlige A-indkomst steg med 9,6 pct. fra 443.400 til 486.100 kr. målt i faste 2019-priser. I den anden ende af skalaen finder vi kommunerne Fanø og Hørsholm med forholdsvis lave stigninger. Her lå indkomstfremgangen målt i faste priser på hhv. 2,4 og 3,4 pct. i forhold til 2014.

Indkomststatistik (A-indkomst)  2019

1. maj 2020 - Nr. 167

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Indkomststatistik (A-indkomst)

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Foruden A-indkomst findes også tabeller med tal for de samlede indkomster for personer og familier samt mål for indkomstulighed. Populationen i opgørelserne er personer med bopæl i Danmark primo og ultimo året i alderen over 14 år. A-indkomst dækker kun over løn og skattepligtige overførsler. Opgørelsen inkluderer fx ikke indkomst fra selvstændig virksomhed, afkast af aktier eller skattefrie ydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomststatistik
Boligprisstigninger lige før Covid-19

30. april 2020

Lejlighedspriserne er for første gang i 15 måneder steget mere end huspriserne, når man måler prisudviklingen i forhold til samme måned året før. På landsplan var den årlige prisstigning på ejerlejligheder på 3,5 pct. i februar, mens enfamiliehuse steg med 2,3 pct. Siden priserne på ejerboliger begyndte at stige i slutningen af 2012, er ejerlejligheder steget mærkbart mere i pris end enfamiliehuse, men fra slutningen af 2018 er enfamiliehuse steget mere end ejerlejligheder. Dog er priserne på ejerlejligheder nu steget de seneste seks måneder i træk, mens man skal helt tilbage til september 2012 for at finde den seneste måned, hvor huspriserne faldt.

Ejendomssalg (md.)  februar 2020

30. april 2020 - Nr. 164

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Stor stigning i bruttoledigheden i marts

30. april 2020

Som konsekvens af COVID-19 nedlukningen i midten af marts (se afsnittet 'Særlige forhold ved denne offentliggørelse') steg bruttoledigheden med 13.400 fra februar til marts, og lå på 117.000 fuldtidspersoner i marts. Denne stigning, som skyldes en meget kraftig forøgelse af antallet af bruttoledige i den sidste halvdel af marts, betyder, at ledighedsprocenten steg med 0,4 procentpoint fra 3,7 pct. af arbejdstyrken i februar til 4,1 pct. i marts. Hermed er bruttoledigheden steget til det højeste niveau siden september 2017. Denne måneds stigning i bruttoledigheden er den største siden statistikkens start i januar 2007. Den næststørste månedlige stigning finder man fra marts til april 2009 som resultat af finanskrisen, hvor bruttoledigheden steg med 11.900. De tal der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigeret med mindre andet er nævnt. Til at belyse den nyeste udvikling i ledigheden henvises til www.jobindsats.dk/jobindsats/publikationer.aspx, hvor den daglige opgørelse af nytilkomne ledighedsregistrerede fra Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering vises. Disse opgørelser er, modsat denne statistik, ikke omregnet til fuldtid, men derimod baseret på samtlige tilmeldte ledige uafhængigt af, om disse personer modtager dagpenge, kontanthjælp eller slet ingen ydelse.

Arbejdsløsheden (md.)  marts 2020

30. april 2020 - Nr. 163

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Danmarks offentlige overskud er EU's største

30. april 2020

I 2019 havde Danmark et overskud på den offentlige saldo (ØMU-saldoen) på 84,9 mia. kr. svarende til 3,7 pct. af BNP. Dermed var Danmarks overskud det største blandt EU-landene i 2019. Luxembourg og Bulgarien havde også store overskud på den offentlige saldo på hhv. 2,2 og 2,1 pct. af BNP. Frankrig havde et underskud lige på den 3-procentsgrænse, der er fastlagt via Maastricht-traktaten, mens Rumænien med et underskud på 4,3 pct. af BNP som det eneste land ikke overholdt dette kriterie.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2019 (april-indberetning)

30. april 2020 - Nr. 165

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Færre husstande med børn i landdistrikterne

29. april 2020

Antallet af husstande med børn i landdistrikterne er siden 2010 faldet med 17.407 (16 pct.), hvorimod antallet af husstande uden børn i landdistrikterne er steget med 16.457 (9 pct.). Der er store forskelle i faldet af husstande med børn kommunernes landdistrikter imellem. De kommuner med størst fald i antallet af husstande med børn i landdistrikterne, er Samsø med 31 pct., Lolland med 30 pct., Mariagerfjord med 27 pct., og Langeland og Skive med hver 25 pct. Næsten alle kommunerne langs den jyske vestkyst (med undtagelse af Ringkøbing-Skjern, Varde og Holstebro kommuner) falder med over 20 pct. og alle de øvrige kommuner, der oplever et fald over 20 pct. (med Middelfart, Gribskov som undtagelse) er såkaldte landkommuner, se Danmarks statistik klassifikation i kommunegrupper www.dst.dk/kommunegrupper. De kommuner hvor faldet i antal husstande med børn i landdistrikterne er mindst, er Ærø med 3 pct., Aarhus, Lejre og Randers med 8 pct., og Hillerød med 9 pct.

Byopgørelsen  1. januar 2020

29. april 2020 - Nr. 160

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2021

Alle udgivelser i serien: Byopgørelsen

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR) og kortdata fra SDFI (Styrelsen for Dataforsyning og Infrastruktur).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byopgørelsen

Del sidens indhold
Færre på offentlige efteruddannelseskurser

29. april 2020

I løbet af de seneste år er der sket et fald i deltagelsen i offentlige regulerede voksen- og efteruddannelseskurser. Kursusdeltagelsen kan måles på to måder: antal kursusforløb og antal årslever, hvor kursusforløbene omregnes til fulde studieår på baggrund af omfanget af kursernes aktivitet. I 2019 var der omkring 1.041.120 voksen- og efteruddannelseskursusforløb, og dette svarer til et fald på 18 pct. sammenlignet med antal kursusforløb i 2011. Målt i årselever er kursusdeltagelsen ligeledes faldet i denne periode, dog er faldet her betydeligt lavere, svarende til 4 pct. fra 2011 til 2019. Nedenstående graf viser bl.a., at antallet af årselever har været stigende fra 2013 til 2016, mens antallet af kursusforløb har været faldende i samme periode. Dette indikerer, at selvom antallet af kursusforløb er reduceret, så har der været en stigning i kurser med større aktivitetsomfang fra 2013 til 2016.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse  2018/2019

29. april 2020 - Nr. 162

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Kilder og metode

Kursistregister. Kursusaktiviteten målt som årselever opgøres ved at sammenlægge kursusomfanget til hele årsværk

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Laveste erhvervstillid nogensinde målt i Danmark

29. april 2020

COVID-19 har i voldsom grad påvirket konjunkturbarometrenes resultater for april. Industriens sammensatte konjunkturindikator falder med 15 procentpoint fra minus 7 i marts til minus 22 i april. Især faldende produktionsforventninger trækker ned, men også faldende ordrebeholdning og øgede færdigvarelagre trækker ned. De øvrige erhverv falder også. Bygge og anlæg falder med 25 procentpoint, serviceerhverv med 42 procentpoint og detailhandel med 29 procentpoint. Erhvervstillidsindikatoren, der vægter de fire erhverv sammen, faldt dermed til det laveste niveau i sin historie. Denne måneds undersøgelse omfatter spørgsmål specifikt om COVID-19's betydning for virksomhederne, se afsnittet om eksperimentel statistik nedenfor. I månedstillægget Fokus på konjunkturbarometrene  findes yderligere grafer, også for EU-lande.

Konjunkturbarometer for erhvervene  april 2020

29. april 2020 - Nr. 161

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Store kønsforskelle på videregående uddannelser

28. april 2020

48 pct. af kvinder mellem 30 og 35 år havde en fuldført videregående uddannelse i 2019. Blandt mænd i samme aldersgruppe er det 34 pct. der har en fuldført videregående uddannelse. Kønsforskellen er et resultat af, at flere kvinder fuldfører mellemlange og lange videregående uddannelser. 21 pct. af kvinder mellem 30 og 35 år har fuldført en mellemlang videregående uddannelse, mens 20 pct. har fuldført en lang videregående uddannelse. De tilsvarende tal for mænd er hhv. 11 og 15 pct. Blandt de tre øvrige typer af videregående uddannelser (korte videregående, bachelor og forskeruddannelser) er kønsfordelingen langt mere lige.

Fuldførte videregående uddannelser  2018/2019

28. april 2020 - Nr. 159

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2021

Alle udgivelser i serien: Fuldførte videregående uddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på uddannelsesinstitutionernes indberetning til Elevregisteret. Uddannelser og kurser taget i udlandet indgår ikke i Elevregisteret og indgår derfor ikke i denne opgørelse. Gruppen af personer med ukendt uddannelsesniveau består hovedsagligt af indvandrere. I nogle tilfælde har en studerende taget flere uddannelser på flere niveauer. Kun den seneste uddannelse er talt med i denne opgørelse. Elevregistret
er et forløbsregister, hvor man kan følge den enkelte studerende gennem dennes uddannelseskarriere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Detailsalget i marts faldt efter tiltag mod COVID-19

27. april 2020

Detailsalget faldt med 2 pct. fra februar til marts 2020. Restriktionerne, som blev indført i anden halvdel af marts for at mindske spredningen af COVID-19, har dermed også påvirket dele af detailhandlen i høj grad. Set på kvartalsbasis var salget i første kvartal 2020 0,8 pct. lavere end i fjerde kvartal af 2019. Der er risiko for, at den faldende tendens inden for detailsalget fortsætter, idet forbrugerforventningerne for april viser en markant nedgang i den aktuelle købelyst blandt danskerne, se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:151. Detailsalget er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  marts 2020

27. april 2020 - Nr. 158

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen steg før COVID-19

24. april 2020

Med en stigning på 1,0 pct. kom byggebeskæftigelsen op på 180.700 personer i første kvartal kvartal 2020 mod 179.000 personer i fjerde kvartal 2019. Dermed fortsatte den stigende trend, der startede i 2013. Byggebeskæftigelsen bliver opgjort den midterste onsdag i kvartalet, dvs. 12. februar, hvilket betyder, at denne offentligørelse ikke indeholder nogle effekter af COVID-19 nedlukningen i marts. Alle tal i dette afsnit er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  1. kvt. 2020

24. april 2020 - Nr. 156

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Fortsat positive investeringsforventninger for 2020

24. april 2020

COVID-19 ser ikke ud til på nuværende tidspunkt at have påvirket industriens investeringsforventninger for 2020 i betydelig grad. Sidste år i oktober var der en forventning om 13 pct. stigning i investeringerne i 2020 i forhold til 2019. I marts i år er forventningen kun en stigning på 8 pct. Samme undersøgelse viser også, at industrien vurderer, at være kommet ud af 2019 med et lille investeringsfald på minus 2 pct. i forhold til året før. Sidst i denne udgivelse beskrives usikkerhedsforhold. Det skal bemærkes, at lidt under halvdelen af data, 45 pct., er modtaget før indførelsen af COVID-19-restriktionerne, mens lidt over, 55 pct., er indsamlet efter.

Industriens investeringsforventninger  marts 2020

24. april 2020 - Nr. 157

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2020

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
Kontakt til almen læge - hver for sig

23. april 2020

Allerede længe inden COVID-19 ramte landet, havde befolkningen taget e-kommunikation med almen læge til sig. I løbet af perioden 2009-2019 var andelen af personer, der benyttede sig af den elektroniske kontakt med deres læge, steget. Mens 11,7 pct. af befolkningen kontaktede almen læge via e-kommunikation i 2009, var det 35,7 pct. i 2019. Omvendt var andelen af personer, der i samme periode havde kontaktet almen læge via telefonkonsultationer faldet fra 66,0 pct. i 2009 til 55,5 pct. i 2019, men andelen lå dog fortsat på et højere niveau end e-kommunikation. Overordnet set har det samlede antal kontakter til almen læge stort set været uændret i perioden, med cirka 41 mio. kontakter pr år. E-kommunikation dækker konkrete forespørgsler af ikke-hastende karakter, samt svar på laboratorieundersøgelser, mens receptfornyelse og tidsbestilling ikke er inkluderet.

Lægebesøg mv.  2019

23. april 2020 - Nr. 154

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2021

Alle udgivelser i serien: Lægebesøg mv.

Kontakt

Jonas Kirchheiner-Rasmussen, tlf. 61 50 23 80

Camilla Østerballe Nielsen, tlf. 20 28 52 49

Kilder og metode

Statistikken omfatter alene praksissektoren, hvilket betyder, at hverken skolelæge, børne- og ungdomstandpleje, skadestuebesøg eller hospitalsindlæggelser indgår. Medicintilskud og rejsesygeforsikring indgår heller ikke. Kun ydelser, hvor det offentlige dækker udgiften helt eller delvis, indgår. En eventuel egenbetaling indgår ikke. En kontakt er et besøg hos lægen eller en telefonkonsultation, en e-mailkonsultation eller et hjemmebesøg mv. Andre ydelser, fx laboratorieundersøgelser samt tillægsydelser givet i forbindelse med en konsultation, regnes derimod ikke som en kontakt. Det skal bemærkes for tandlægebesøg, at det er det første besøg (med undersøgelse), der er registreret som en kontakt, mens øvrige besøg i samme behandlingsforløb ikke registreres som kontakter. I 2013 reduceredes tilskuddet til tandrensning og kontrol af diagnostisk fund hos tandlæger. Kilder er Sygesikringsdata fra Danske Regioner og andre registre fra Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lægebesøg

Del sidens indhold
Stigende priser på enfamiliehuse i 2019

23. april 2020

Prisen på byggeri af et nyt enfamiliehus er fra 2018 til 2019 steget med 3,4 pct. Prisudviklingen på opførelse af et nyt enfamiliehus er steget en smule mere end prisen på salg af eksisterende enfamiliehuse, som steg fra 2018 til 2019 med 3,1 pct., se ejendomsstatistikken i Nyt fra Danmarks statistik 2020:76. I samme periode er prisen på udførelse af renoverings- og vedligeholdelsesopgaver i boliger og erhvervsejendomme steget med 2,5 pct.

Producentprisindeks for byggeri  2019

23. april 2020 - Nr. 155

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2021

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for byggeri

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Statistikken om prisudviklingen for enfamiliehuse er baseret på indberettede priser fra typehusfirmaer og oplysninger fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken om prisudviklingen for renoverings- og vedligeholdelsesopgaver udarbejdes på baggrund af indberettede priser fra håndværksfirmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producentprisindeks for byggeri af boliger

Producentprisindeks for renovering og vedligeholdelse
Markant fremgang for de mindre hoteller i 2019

23. april 2020

Ændret 04. maj 2020 kl. 09:10

Antallet af overnatninger på hotellervar i 2019 var desværre angivet til 1.050.000 overnatninger, hvor det skulle have været 841.000 ved offentliggørelsen. Alle berørte tal er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2019 var der 160.400 eller 24 pct. flere overnatninger på de mindre hoteller med 10-39 senge end i 2016, hvor undersøgelsen sidst blev gennemført. I samme periode faldt overnatningerne på de mindre campingpladser med 10-74 enheder med 47.900 eller 25 pct. Det understreges, at denne opgørelse er indsamlet før den aktuelle krise i store dele af turismeerhvervet og bør af samme grund kun bruges som en indikator for niveauet før COVID-19. Den første indikation af krisens betydning for turismen kan ses i Nyt fra Danmarks Statistik 2020:138. Overnatninger på mindre hoteller og campingpladser vil fremover blive offentliggjort årligt.

Overnatninger på mindre hoteller og campingpladser  2019

23. april 2020 - Nr. 153

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på mindre hoteller og campingpladser

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Statistik­dokumentation

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem

Del sidens indhold
Inflationen falder i Danmark og EU

22. april 2020

Inflationen i Danmark faldt fra 0,7 pct. i februar til 0,3 pct. i marts. Det er det laveste niveau siden december 2016. I EU faldt inflationen fra 1,6 pct. i februar til 1,2 pct. i marts, mens den i Euroområdet faldt fra 1,2 pct. til 0,7 pct. I både Danmark og EU er det i høj grad prisfald på brændstof, der trækker inflationen ned i forhold til måneden før. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) faldt til 0,8 pct. i marts 2020 mod 1,0 pct. i februar 2020, mens kerneinflationen forblev uændret i EU på 1,6 pct. I euroområdet faldt kerneinflationen fra 1,3 pct. i februar til 1,2 pct. i marts.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  marts 2020

22. april 2020 - Nr. 152

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. maj 2020

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden dykker - laveste niveau i over ti år

22. april 2020

Den samlede forbrugertillid for april måned ligger på minus 11,9. Dette resultat er baseret på svar fra hele indsamlingsperioden, der forløb fra 1.-19. april. Pga. den delvise genåbning af Danmark, som statsministeren meldte ud 6. april, har vi ligesom i marts måned valgt at offentliggøre resultaterne af svarene op til hhv. efter denne dato. For indsamlingsperioden 1.-6. april lå forbrugertilliden på minus 12,5, hvorimod forbrugertilliden for indsamlingsperioden 7.-19. april, lå på minus 9,4. Til sammenligning var tilliden minus 6,5 for indsamlingsperioden 12.-17. marts og var positiv i perioden op til. Af det samlede antal svar er 69 pct. indløbet i den første delperiode mod 31 pct. i den anden delperiode. Faldet i forbrugertilliden skyldes især forbrugernes vurdering af Danmarks økonomiske situation, men købelysten er også faldet betydeligt. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  april 2020

22. april 2020 - Nr. 151

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
1.800 flere lønmodtagere i februar

21. april 2020

Udviklingsprocenterne i anden tabel var desværre ikke korrekte ved udgivelsen. Alle tal er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af lønmodtagere steg med 1.800 fra januar til februar. Det er en stigning på 0,1 pct. I februar var der i alt 2.806.400 personer med lønmodtagerjob, og det er 264.400 flere lønmodtagere end foråret 2013, hvor lønmodtagerbeskæftigelsen begyndte at stige. Tallene i denne offentliggørelse dækker perioden til og med februar i år og er dermed ikke påvirket af den ekstraordinære situation for arbejdsmarkedet i lyset af COVID-19. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  februar 2020

21. april 2020 - Nr. 149

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Kommunernes anlægsudgifter på lavt niveau i 2019

21. april 2020

Regnskaberne for landets 98 kommuner for 2019 viser bruttoanlægsudgifter på i alt 18,1 mia. kr. Det er det laveste niveau siden 2010 og et fald på 1,1 mia. kr. fra 2018 målt i løbende priser. Kommunerne i Region Midtjylland har, set over et, haft det største fald i anlægsudgifter pr. indbygger, men kommunerne i Region Nordjylland havde stadig, ligesom i 2018, de laveste anlægsudgifter pr. indbygger. Anlægsloftet, som er det beløb kommunerne i henhold til aftale mellem regeringen og KL må bruge til bl.a. at renovere og bygge nye bygninger, er ophævet i 2020, se aftalen Tiltag vedr. kommunernes økonomi i lyset af COVID-19. KL vurderer, at ophævelsen vil fremrykke investeringer og øge kommunernes anlægsudgifter i 2020 med op til 2,5 mia. kr.

Kommuner og regioners regnskaber  2019

21. april 2020 - Nr. 150

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2021

Alle udgivelser i serien: Kommuner og regioners regnskaber

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over kommunernes og regionernes regnskaber udarbejdes på grundlag af detaljerede regnskabs oplysninger for de enkelte kommuner og regioner. Flere oplysninger findes på emnesiden og i statistikdokumentationen. Se også nøgletal på kommunekort.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner

Del sidens indhold
Markant færre nye folkepensionister

20. april 2020

Der kom 37.100 nye folkepensionister til i løbet af 2019. Det er tæt på en halvering i forhold til 2018, hvor der var en tilgang på 67.200 folkepensionister. Det markante fald skyldes, at pensionsalderen i januar 2019 blev hævet fra 65 år til 65,5 år, hvilket bevirker, at kun halvdelen af årgangen født i 1954 fik mulighed for at gå på pension i 2019. Ændringen kommer således til udtryk for den yngste aldersgruppe, der udgøres af de 65-69-årige. Her faldt antallet af nye folkepensionister fra 64.900 personer i 2018 til 35.000 personer i 2019. En mindre del af de nye folkepensionister udgøres af personer på 70 år og derover. De seneste år har tilgangen i denne aldersgruppe ligget stabilt på ca. 2000 personer, hvilket er mere end en fordobling i forhold til 2009, hvor 900 personer kom til.

Folke- og førtidspension  2020

20. april 2020 - Nr. 148

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. april 2021

Alle udgivelser i serien: Folke- og førtidspension

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om sociale pensioner er baseret på Danmarks Statistiks pensionsregister. Oplysningerne kommer fra de it-systemer, der administrerer udbetaling af social pension.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Folke- og førtidspension (md.)

Del sidens indhold
Faldende oliepriser trækker producentprisindekset ned

17. april 2020

Det samlede producentprisindeks for varer er i marts faldet med 3,9 pct. i forhold til samme måned sidste år. Det er især fald i råstofindvinding og energiforsyning på hhv. 33,6 og 31,6 pct., der driver den negative udvikling. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 1,9 pct. For importprisindekset er det hovedsageligt fald i råstofindvinding på 36,4 pct., der driver den negative udvikling. Faldene i råstofindvindingen er historisk store. For det samlede producentprisindeks er faldet det største siden juli 2015, mens det for importprisindekset er det største fald i indeksets historie. Årsudviklingerne for råstofindvinding i producent- og importprisindeksene skal ses i sammenhæng med betydelige fald i den internationale oliepris, som er afspejlet i denne branche.

Producent- og importprisindeks for varer  marts 2020

17. april 2020 - Nr. 147

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Lidt flere end to personer pr. bolig

17. april 2020

I gennemsnit tæller hvert hjem 2,1 personer, men der er stor forskel mellem kommunerne. Flest personer pr. bolig er der i Egedal og Vallensbæk Kommuner med 2,5 personer i gennemsnit. Færrest er der i ø-kommunerne Læsø og Ærø med 1,8. Sammensætningen af boligtyper har betydning for det gennemsnitlige antal beboere, idet kommuner med relativt mange etageboliger har et lavere gennemsnitligt antal beboere pr. bolig.

Boligopgørelsen  1. januar 2020

17. april 2020 - Nr. 146

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. april 2021

Alle udgivelser i serien: Boligopgørelsen

Kontakt

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Opgørelsen over boligbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken vedrørende opvarmning viser registreret opvarmningskilde i BBR for beboede boliger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligopgørelsen

Del sidens indhold
Indbrud i beboelser på laveste niveau

17. april 2020

Antallet af anmeldte indbrud i beboelser fortsætter med at falde og er på det hidtil laveste niveau, siden Danmarks Statistik begyndte at sæsonkorrigere anmeldelses-statistikken i 1995. "Beboelser" dækker over villaer o.l., landejendomme, lejligheder og værelser. I årets første kvartal blev der anmeldt 5.535 indbrud i beboelser, svarende til et fald på 3,6 pct. i forhold til forrige kvartal. Den mindre stigning i anmeldte indbrud i starten af 2018 kan formentlig forklares af indbrudsparagraffen (§ 276a), som trådte i kraft 1. januar. Indførelsen af den nye paragraf betyder i praksis, at en række anmeldelser, der tidligere blev registeret som tyveri, nu registreres som indbrud. Til trods for dette har antallet sidenhen igen været faldende. I modsætning hertil, steg antallet af anmeldte indbrud i forretning, virksomhed mv. og indbrud i ubeboede bebyggelser i første kvartal hhv. 9,4 pct. og 8,6 pct. sammenlignet med kvartalet før, når der er korrigeret for sæsonudsving.

Kriminalitet (kvt.)  1. kvt. 2020

17. april 2020 - Nr. 145

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Flytninger mellem Danmark og Sverige er stabilt

16. april 2020

Efter nogle hektiske år i 2000'erne har antallet af flytninger mellem Danmark og Sverige siden 2014 ligget på et stabilt leje, idet ca. 4.000 personer hvert år flytter fra Sverige til Danmark, medens lidt over 3.000 flytter den modsatte vej.

Flyttestatistik for Øresundsregionen  2019

16. april 2020 - Nr. 144

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. april 2021

Alle udgivelser i serien: Flyttestatistik for Øresundsregionen

Kontakt

Lonnie Graversgaard Jensen, tlf. 30 35 72 92

Malene Baureis Hansen, tlf. 

Kilder og metode

Denne flyttestatistik udgør en del af Ørestat. Den foreliggende statistik udarbejdes i et samarbejde mellem Danmarks Statistik og Statistiska centralbyrån (SCB) i Sverige. Statistikken bygger på oplysninger hentet fra SCB, der fra og med 1998 har registreret oplysninger om de flyttede personer mellem Sverige og Danmark. I opgørelsen indgår de personer, der er registreret som ind- eller udvandret i det aktuelle år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Firmaernes salg faldt i februar

16. april 2020

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt med 4,8 pct. fra januar til februar, hvor det indenlandske salg ekskl. energi faldt på 2,6 pct. Tilbagegangen i salg til udlandet er også at genfinde i statistikken Udenrigshandlen med varer februar 2020, hvor der ses et fald på 2,3 pct. i eksporten fra januar til februar. Udviklingen i firmaernes salg i marts forventes at være påvirket af COVID-19 og følgerne heraf, bl.a. regeringens restriktioner i forhold til mange typer af aktivitet i Danmark, svag efterspørgsel i udlandet og udskydelse af fristerne af momsangivelse. Momsangivelserne er datakilde til denne statistik. En indikation af udviklingen kan ses i Konjunkturbarometer for erhvervene marts 2020.

Firmaernes køb og salg  februar 2020

16. april 2020 - Nr. 143

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Arbejdsomkostninger steg mest i USA

15. april 2020

I fjerde kvartal 2019 steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor på årsbasis med 2,7 pct. i USA, en smule mere end i de 28 EU-lande samlet set, hvor stigningen udgjorde 2,6 pct. i samme periode. I de 19 lande, der deltager i eurosamarbejdet, steg arbejdsomkostningerne pr. time i gennemsnit med 2,3 pct. i forhold til fjerde kvartal 2018. Mindst var stigningen i de danske arbejdsomkostninger med 2,0 pct. på årsbasis i fjerde kvartal 2019. Se Særlige forhold ved denne offentliggørelse for en detaljeret forklaring på tallene for Danmark.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  4. kvt. 2019

15. april 2020 - Nr. 142

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
COVID-19 gav stort fald i bilsalget i marts

14. april 2020

Tilgangen af nye personbiler i marts var 21,7 pct. lavere end i februar, når der korrigeres for sæsonudsving. Der blev i alt registreret 13.000 biler. Udviklingen er sammensat af 9,4 pct. færre biler i husholdningerne og 38,5 pct. færre i erhvervene. Når den sæsonkorrigerede tilgang falder så kraftigt, selv om der er en lille stigning i den faktiske tilgang, er det et udtryk for, at den faktiske tilgang normalt ville have været meget større i marts. Det er sandsynligvis COVID-19, der har bevirket den manglende stigning. Det er vigtigt at holde sig for øje, at tallene for marts også afspejler registreringer, hvor kontrakterne - salget - kan være underskrevet i januar eller februar. Den fulde effekt af COVID-19 i form af færre kontrakter i marts, vil derfor i nogen grad først vise sig i registreringstallene de kommende måneder.

Nyregistrerede motorkøretøjer  marts 2020

14. april 2020 - Nr. 141

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Brændstof dæmper forbrugerprisstigningen

14. april 2020

Det samlede forbrugerprisindeks er steget 0,4 pct. i marts i forhold til samme måned sidste år. Forbrugerprisindekset for marts er blevet beregnet som normalt, da det har været muligt at indhente priser i hovedparten af den officielle indsamlingsperiode fra 7. til 15. marts. Stigningen i marts på de 0,4 pct. er markant lavere end i februar, hvor den årlige stigning var 0,8 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for transport, herunder særligt prisfald på benzin og diesel, der trækker den årlige stigning i marts ned i forhold til februar. Prisindekset for brændstof ligger nu på det laveste niveau siden november 2016. Omvendt trækker hovedgruppen beklædning og fodtøj mest op i årsstigningen i marts.

Forbruger- og nettoprisindeks  marts 2020

14. april 2020 - Nr. 140

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Fald i både eksport og import i februar

8. april 2020

Eksporten af varer faldt i februar med 2,3 pct., mens importen faldt med 2,0 pct. På trods af stigninger i januar er både importen og eksporten faldet i de seneste tre måneder. I forhold til Kina, hvor COVID-19 var udbredt i februar, er importen faldet i februar, mens eksporten er steget. Det viser tallene for udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  februar 2020

8. april 2020 - Nr. 135

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold