oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Mærkbar stigning i eksport af økologiske varer

8. december 2022

Eksporten af økologiske varer steg mærkbart med 17 pct. fra 2,8 mia. kr. i 2020 til 3,3 mia. kr. i 2021, mens importen steg noget mindre, 3 pct., fra 4,9 til 5,0 mia. kr. Både eksport og import ligger dermed højere end tidligere år. Det var især salg til Tyskland, bl.a. af kød, som trak eksporten op, hvorimod salget til Asien fortsatte sit fald, bl.a. som følge af COVID-19. Alle beløbsstørrelser er opgjort i løbende priser.

Udenrigshandel med økologiske varer  2021

8. december 2022 - Nr. 414

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2023

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med økologiske varer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Udenrigshandel med økologiske varer er baseret på indberetninger fra bedrifter og virksomheder, som er godkendt af Fødevarestyrelsen eller Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø til handel med økologiske varer. Statistikken vedrører fødevarer og foderstoffer, der kan være økologiske. Opgørelsen er gennemført siden 2003. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har bidraget til finansiering af undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med økologiske varer

Del sidens indhold
Materialeomkostninger til byggeri stiger fortsat

8. december 2022

I tredje kvartal 2022 steg de samlede omkostninger ved at bygge nye boliger med 2,6 pct. i forhold til kvartalet før. Dette skyldtes en stigning på 3,7 pct. i materialeomkostninger, mens arbejdsomkostninger med et fald på 0,4 pct trak de samlede omkostninger i modsat retning. Den samme modsatrettede tendens ses for omkostninger til opførelse af hhv. enfamiliehuse og etagebyggeri. Her steg omkostningerne til materialer med 3,7 pct. for enfamiliehuse og 3,5 pct. for etagebyggeri, mens arbejdsomkostningerne faldt 0,3 pct. for begge typer byggeri.

Byggeomkostningsindeks for boliger  3. kvt. 2022

8. december 2022 - Nr. 412

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Fortsat stigende tendens i antallet af konkurser

7. december 2022

Der var 271 erklærede konkurser i november blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 2,5 pct. færre end i oktober. Konkurserne medførte 1.456 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 3,3 pct. færre end i oktober. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden september-november var 11,2 pct. højere end i juni-august, mens jobtabet var 14,2 pct. højere. Der er i denne artikel fokus på udviklingen af antallet af konkurser i aktive virksomheder inden for udvalgte branchegrupper siden 2019  samt forskellene i den relative andel af regionernes virksomheder, der er gået konkurs.

Konkurser  november 2022

7. december 2022 - Nr. 411

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Tvangsauktioner stort set uændret i november

6. december 2022

Med 115 tvangsauktioner i november mod 114 måneden før, er antallet af tvangsauktioner stort set uændret, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed ser det ud til, at 2022 ender på et historisk lavt niveau. Indtil videre har der i gennemsnit været 112 tvangsauktioner om måneden i 2022. For at finde et tilsvarende lavt niveau skal man tilbage til årene 2021 og 2007, hvor der i gennemsnit var hhv. 117 og 116 tvangsauktioner om måneden.

Tvangsauktioner  november 2022

6. december 2022 - Nr. 410

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Offentlige virksomheder investerede for 37 mia. kr.

5. december 2022

I 2021 investerede de offentligt ejede virksomheder for 37 mia. kr. Dette var en stigning på 3,8 mia. kr. i forhold til året før. Inden for branchegruppen bygge og anlæg, handel mv. var den største stigning på 2,0 mia. kr., hvilket er en fordobling i forhold til 2020. Stigningen skyldes især Femern tunnelprojektet. Stigningen kommer efter et par år, hvor investeringerne i de offentligt ejede virksomheder har ligget på samme niveau. Årsagen er især frasalg og nedbringelse af det offentliges ejerandel, hvilket har betydet at virksomhederne ikke længere indgår i statistikken.

Den offentlige sektors finanser  2021

5. december 2022 - Nr. 409

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2023

Alle udgivelser i serien: Den offentlige sektors finanser

Kontakt

Martin Brun Fuglsang, tlf. 24 76 16 62

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Statistikken for den offentlige sektor produceres i sammenhæng med statistikken for offentlig forvaltning og service, som bl.a. offentliggøres i november måned hvert år. Tallene for de to seneste år betragtes derfor som foreløbige.Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt de offentlige virksomheder, der igen er opdelt i offentlige selskabslignende virksomheder og offentlige selskaber.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Den offentlige sektors finanser

Del sidens indhold
Flere tilskuere til sportsbegivenheder

1. december 2022

Kulturvaneundersøgelsens måling fra tredje kvartal 2022 viser, at hver fjerde borger over 15 år har været tilskuer til en sportsbegivenhed inden for de seneste tre måneder, hvilket er den højeste andel i de fem år, Danmarks Statistik har målt befolkningens kultur- og fritidsvaner. En sammenligning med tredje kvartal 2018-2021 viser, at andelen af personer, der har været tilskuer ved en sportsbegivenhed, er 8 procentpoint højere end i 2021, 15 procentpoint højere end i 2020, 3 procentpoint højere end i 2019 og 4 procentpoint højere end samme kvartal i 2018. Tallene fra både 2021 og 2020 bærer præg af COVID-19 pandemien, da samfundet i begge perioder netop var genåbnet efter længere nedlukningsperioder.

Kulturvaner  3. kvt. 2022

1. december 2022 - Nr. 408

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Stor stigning i vikarbureauernes omsætning i 2021

30. november 2022

Vikarbureauerne omsatte for 22 mia. kr. i 2021. Det var en markant stigning på 33 pct. i forhold til 2020, hvor der omvendt var et fald på 7 pct. i forhold til 2019. Sygepleje og sundhed udgjorde 31 pct. af vikarbureauernes samlede omsætning og var dermed den største serviceydelse inden for branchen. Vikarbureauernes serviceydelser inden for produktion og bygge og anlæg udgjorde 25 pct. af den samlede omsætning i 2021, hvilket var et fald på 5 procentpoint i forhold til 2020.

Serviceydelser for serviceerhverv  2021

30. november 2022 - Nr. 407

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2023

Alle udgivelser i serien: Serviceydelser for serviceerhverv

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Serviceydelser for serviceerhverv er en årlig spørgeskemaundersøgelse, der fra tællingsåret 2023 udgør totaltælling for virksomheder med mindst 20 ansatte inden for en række serviceerhverv. Tidligere har der været tale om en stikprøvebaseret tælling, der blev opregnet til hele populationen i Regnskabsstatistikken for private byerhverv. Virksomhederne bliver bedt om at angive en fordeling af omsætningen på de enkelte serviceydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceydelser for serviceerhverv

Del sidens indhold
Stort set uændret ledighed i oktober

30. november 2022

Fra september til oktober faldt antallet af ledige med 200 til 75.200 personer, hvorved ledighedsprocenten lå uændret på 2,6 pct. af arbejdsstyrken. Det lille fald i oktober skyldes 300 færre ikke-aktiverede ledige og 100 flere aktiverede ledige.

Arbejdsløsheden (md.)  oktober 2022

30. november 2022 - Nr. 406

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Fremgang i dansk økonomi i tredje kvartal 2022

30. november 2022

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,5 pct. i tredje kvartal 2022, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Fremgangen kom især fra en fortsat positiv udvikling i industrien, herunder specielt drevet af medicinalindustrien. Herudover var der også et positivt bidrag til BNP-udviklingen fra serviceerhverv så som hoteller, restauranter samt rejsebureauer. Beskæftigelsen steg med 0,5 pct. i tredje kvartal, hvilket svarer til 17.300 personer. Med denne forsatte stigning i tredje kvartal 2022 har der være en fremgang i beskæftigelsen siden første kvartal 2021 på over 200.000 personer. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet under afsnittet Særlige forhold.

Nationalregnskab  3. kvt. 2022

30. november 2022 - Nr. 405

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2022

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Lønnen stiger med højere uddannelse

29. november 2022

I 2021 tjente lønmodtagere på det danske arbejdsmarked i gennemsnit 265 kr. i timen. Lønmodtagere inden for alle sektorer tjener generelt mere, jo længere uddannelse de har. De højeste lønninger ses inden for forskeruddannelsen, hvor virksomheder og organisationer (den private sektor) har den højeste timeløn på 403 kr. Lønmodtagere med grundskole og gymnasiale uddannelser som højeste fuldførte uddannelse har generelt den laveste timeløn. I kommuner og regioner har lønmodtagerne en timeløn på henholdsvis 204 kr. og 189 kr. i disse uddannelsesgrupper.

Lønstruktur  2021

29. november 2022 - Nr. 403

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2023

Alle udgivelser i serien: Lønstruktur

Kontakt

Bao Chau Do, tlf. 30 62 50 74

Sam Blanch, tlf. 23 63 60 44

Kilder og metode

Begrebet løngab angiver forskellen mellem mænds og kvinders løn set i forhold til mænds løn, ud fra den standardberegnede timefortjeneste. Begrebet månedsløn har den tekniske betegnelse standard¬beregnet månedsfortjeneste. Lønbegrebet udledes af den standardberegnede timefortjeneste ved at opregne til månedsfortjeneste på baggrund af en 37 timers arbejdsuge. Den standardberegnede månedsfortjeneste beregnes ved at gange den standardberegnede timefortjeneste med 160,33. Den standardberegnede timefortjeneste inkluderer grundløn, kvalifikations- og individuelle tillæg, pension, feriebetalinger og særlig feriegodtgørelse, personalegoder, genetillæg og uregelmæssige betalinger såsom engangstillæg og bonus. I datagrundlaget i denne artikel indgår unge lønmodtagere under 18 år eller elever ikke. Arbejdsfunktioner i statistikbanken er baseret på Disco-08 klassifikationen, der kan findes på www.dst.dk/disco-08. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønstruktur

Del sidens indhold
Erhvervslivet forventer faldende beskæftigelse

29. november 2022

Efter lang tid med positive forventninger til beskæftigelsen melder serviceerhvervene sig nu ind i kredsen af virksomheder, hvor en overvægt forventer faldende beskæftigelse de kommende tre måneder. Figuren nedenfor viser udviklingen i 2022, når virksomheder har vurderet, hvordan de forventer, at beskæftigelsen vil udvikle sig de kommende tre måneder. Her ses, at der har været et tydeligt fald igennem året, så der nu er en overvægt af virksomheder på tværs af alle fire erhverv, der melder, at de forventer faldende beskæftigelse. Tal for den faktiske udvikling i beskæftigelsen  til og med september findes i Nyt fra Danmarks Statistik 2022:387.

Konjunkturbarometer for erhvervene  november 2022

29. november 2022 - Nr. 404

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Fortsat faldende tendens i detailsalget i oktober

25. november 2022

Detailhandlen faldt med 1,7 pct. fra september til oktober, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Nedgangen i oktober dækker over en stigning i fødevarer og andre dagligvarer på 0,6 pct. som ikke kunne opveje et fald i beklædning mv. samt andre forbrugsvarer på hhv. 4,7 og 3,1 pct. Den seneste udvikling betyder, at detailsalget er ved at være tilbage på niveauet før COVID-19. Udviklingen ses også i Konjunkturbarometrene for detailhandel, hvor forventningerne til omsætningen har været negative gennem det seneste halve år, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:362.

Detailomsætningsindeks  oktober 2022

25. november 2022 - Nr. 398

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2022

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Stigning på 0,7 mia. i udgifter til uddannelse i 2020

25. november 2022

I 2020 var der udgifter i forbindelse med uddannelse på 128,5 mia. kr. Det er en stigning på 0,7 mia. kr. i forhold til 2019. Denne stigning var de to foregående år på hhv. 3 mia. kr. og 3,7 mia. kr. Udgifterne til uddannelse fordeler sig på tværs af grundskoler, ungdomsuddannelser og videregående uddannelser. Lidt under halvdelen, 49 pct., af udgifterne er relateret til grundskolen herunder folkeskoler, frie grundskoler og efterskoler, mens 16 pct. er relateret til ungdomsuddannelser såsom gymnasier og erhvervsskoler. De resterende 35 pct. af udgifterne er forbundet med videregående uddannelser på universiteter samt professionshøjskoler og erhvervsakademier. Trods en lavere stigning i udgifter til uddannelse i 2020, forblev andelen af BNP på 5,5 pct.

Udgifter til uddannelse  2020

25. november 2022 - Nr. 400

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2023

Alle udgivelser i serien: Udgifter til uddannelse

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken giver en sammenhængende beskrivelse af finansiering og udgifter til uddannelse. Derfor medtages offentlige, private virksomheder og husholdningernes udgifter til uddannelse. De offentlige kilder består af Statsregnskabet, kommunale og regionale regnskaber samt data vedr. SU fra Uddannelses- og Forskningsministeriet. Oplysninger om husholdninger, private virksomheder og private uddannelsesinstitutioner kommer fra Undervisningsministeriets regnskabsportal, fondsstatistikken og årsrapporter. Få kilder for seneste år er endnu ikke tilgængelige og er derfor estimeret på baggrund af det foregående år. Det medførere en usikkerhed for seneste år der især har betydning for posten Forskning og Udvikling. Dele af statistikken er stadig under udvikling, hvilket betyder, at der kan blive foretaget revisioner tilbage til 2016.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udgifter til uddannelse (UOE Finance)

Del sidens indhold
Lidt mindre vandforbrug i 2021 end året før

25. november 2022

Der blev i Danmark i 2021 totalt anvendt 965 mio. m³ vand, hvilket er en anelse mindre end forbruget året før. Af det samlede forbrug blev 245 mio. m³ brugt af husstandene. Alt vand til husstandene blev leveret af vandværkerne svarende til 68 pct. af vandværkernes samlede levering. Erhvervene brugte i 2021 samlet 720 mi0. m³ vand, hvilket også var lidt mindre end i 2020.

Vandregnskab  2021

25. november 2022 - Nr. 399

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2023

Alle udgivelser i serien: Vandregnskab

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

Vandregnskabet bygger på data indsamlet af Miljøstyrelsen, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Dansk Vand- og Spildevandsforening (DANVA) samt en række virksomhedsoplysninger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Vand og spildevand

Del sidens indhold
Fald i antallet af ledige stillinger

25. november 2022

Ændret 13. december 2022 kl. 08:57

Vi har desværre konstateret fejl i opgørelsen af ledige stillinger for 3. kvartal 2022. Tallene for hele landet, Region Hovedstaden, branchen Handel og transport mv., arbejdssteder med over 100 ansatte samt tilhørende figurer, tabeller og beregninger af udviklinger er i artiklen rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af ledige stillinger i den private sektor faldt i tredje kvartal med 2.900 til 67.000, når der er korrigeret for sæsonudsving. Faldet kommer efter stigninger i de foregående otte kvartaler. Andelen af ledige stillinger udgjorde i tredje kvartal 3,5 pct. af samtlige stillinger, hvilket er et fald på 0,2 procentpoint i forhold til andet kvartal.

Ledige stillinger  3. kvt. 2022

25. november 2022 - Nr. 401

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2023

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Fondenes bevillinger steg med 6 mia. kr. i 2021

25. november 2022

Danske fonde og fondslignende foreninger gav i 2021 tilsagn om samlede bevillinger på 25,9 mia. kr., hvilket var en stigning på 6,3 mia. kr. i forhold til 2020. Det var primært bevillinger til videnskabelige formål samt uddannelse og folkeoplysning, der steg. I 2021 blev videnskabelige formål støttet med 46 pct. af fondsmidlerne, og formål inden for uddannelse og folkeoplysning blev støttet med 15 pct. Især inden for videnskabelige formål blev der givet bevillinger til en række større forskningsprojekter, der løber over flere år.

Fondes aktiviteter  2021

25. november 2022 - Nr. 402

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. november 2023

Alle udgivelser i serien: Fondes aktiviteter

Kontakt

Sara Tvile Marker, tlf. 23 74 28 36

Kilder og metode

Tallene er baseret på en spørgeskemaundersøgelse blandt danske fonde og foreninger. Bevillinger er de midler der er givet tilsagn om i året. Disse kan blive udbetalt i bevillingsåret, eller i efterfølgende år. Udbetalinger er de midler der er udbetalt fra fonden i året, uanset om de er bevilliget i året eller i tidliere år. 
Fonde med virksomhedsformerne  Erhvervsdrivende fond, samt Fonde og andre selvejende institutioner. Alle fonde med disse virksomhedsformer indgår i populationen, såfremt de tilhører den private sektor. Stikprøven udvælges og opregnes i forhold til fondens anvendelse af fradragsretten under fondsbeskatningsloven. Hertil suppleres med en gruppe af enheder - fx patientforeninger - der agerer som fonde. Disse indgår i statistikken sammen med de almene fonde.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fondes aktiviteter

Del sidens indhold
Størst indkomstfremgang i bunden og toppen

24. november 2022

Den  disponible indkomst steg i gennemsnit med 3,2 pct. fra 2020 til 2021, når der er korrigeret for prisudviklingen og taget højde for familiesammensætningen. Indkomstudviklingen var størst i bunden og toppen af indkomstfordelingen. I 1. decil, dvs. den tiendedel med de laveste indkomster, voksede indkomsten fra 89.800 kr. i 2020 til 95.500 kr. i 2021, hvilket svarer til en stigning på 6,3 pct., og  i 10. decil, hvor de højeste indkomster findes,  voksede indkomsten fra 733.300 kr. til 779.800 kr., hvilket ligeledes er en stigning på 6,3 pct. I midten af indkomstfordelingen var stigningen på omtrent 2 pct.

Indkomster for personer  2021 indkomstfordeling

24. november 2022 - Nr. 397

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. september 2023

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Årlig industriproduktion på 55 mio. tons

24. november 2022

Industrien producerede ca. 55 mio. tons varer i 2018.  Produktionen var baseret på anvendelsen af ca. 65 mio. tons materialer. Forskellen på ca. 10 mio. tons mellem anvendelsen af materialer og den producerede mængde varer fordelte sig på 1,7 mio. tons affald og restprodukter, 2,8 mio. tons stoffer frigivet til atmosfæren som en del af industriens luftemissioner samt 5,2 mio. tons andre residualer, først og fremmest vanddamp.

Detaljeret materialestrømsregnskab  2018

24. november 2022 - Nr. 395

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Detaljeret materialestrømsregnskab

Kontakt

Ole Gravgård Pedersen, tlf. 30 89 28 39

Kilder og metode

Tallene er baseret på et detaljeret materialestrømsregnskab for dansk økonomi, der indeholder oplysninger om tilgang og anvendelse af alle naturressourcer, varer og affald samt andre restma­terialer, uanset om de er produceret i Danmark, importeret eller eksporteret. Regnskabet offentliggøres på det mest detaljerede niveau opdelt på 183 materialetyper og 48 anvendelseskategorier, herunder forskellige brancher og privat forbrug. Regnskabet er fremkommet ved at sammenstille et stort antal primære statistiske data med oplysninger indhentet fra bl.a. rapporter og hjemmesider fra
styrelser, organisationer og virksomheder. En central kilde er desuden
nationalregnskabets produktbalancer i værdier. Hertil kommer anvendelsen af
mange antagelser, beregninger og skøn. Regnskabet må derfor til dels betragtes
som en slags model for materialestrømmene i den danske økonomi, og det kan ikke forventes, at alle tal i regnskabet er i fuld overensstemmelse med data, der på
anden vis er indsamlet eller fremkommet ved specifikke undersøgelser af et bestemt område. Metoder og data­grundlag bag det detaljerede materialestrømsregnskab udvikles og forbedres løbende. Den aktuelle offentliggø­relse for året 2020 er derfor ikke på alle områder sammenligneligt med den tilsvarende opgørelse for året 2018. Mange af tallene er behæftet med meget stor
usikkerhed, og de skal fortolkes i overensstemmelse dermed.Industri er i opgørelsen afgrænset ved nationalregnskabets
branchekoder 100010 ¿ 330000. Det omfatter bl.a. fødevareindustri, metal- og
maskinindustri, elektronikindustri, beklædnings- og tekstilindustri, træ- og
papirindustri, olieraffinaderier, kemisk industri, medicinalindustri, glas- og
betonindustri, samt møbelindustri.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Materialestrømsregnskab

Del sidens indhold
Historisk høje udbytter i høsten

24. november 2022

Høsten af korn i 2022 vendte tilbage til niveauet i 2019 og 2020. Den samlede kornproduktion blev 9,6 mio. tons mod 8,7 mio. tons i 2021 og lå desuden 4 pct. højere end normalhøsten på 9,2 mio. tons. Ved normalhøst forstås gennemsnittet af 2012-2021. Kornhøsten var præget af rekordhøje hektarudbytter for vinterhvede og vårbyg. Rapsproduktionen i 2022 blev den hidtil største med 894.000 tons - en stigning på 37 pct. fra 2021. Stigningen skyldes både større arealer med raps og rekordhøje hektarudbytter.

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2022

24. november 2022 - Nr. 396

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. november 2023

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
Grundskyld varierer på tværs af kommuner

23. november 2022

Der er stor forskel på, hvor meget boligejerne betalte i grundskyld i 2022. Rudersdal, Hørsholm og Lyngby-Taarbæk kommuner har den højeste gennemsnitlige grundskyld med hhv. 35.515 kr., 31.676 kr. og 27.471 kr. Til gengæld har Morsø, Vesthimmerland og Vejen kommuner med hhv. 3.097 kr., 3.133 kr. og 3.468 kr. den laveste gennemsnitlige grundskyld. Forskellen skyldes, at den afgiftspligtige grundværdi og grundskyldspromillen varierer på tværs på kommuner og dermed, hvor meget den enkelte boligejer skal betale i grundskyld. Gennemsnittet for hele landet er 10.576 kr. pr. ejerbolig i 2022, hvilket er en stigning på 1,5 pct. i forhold til 2021.

Ejendomsbeskatningen  2022 og 2023

23. november 2022 - Nr. 390

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2023

Alle udgivelser i serien: Ejendomsbeskatningen

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Oplysningerne for 2024 og 2025 er baseret på udtræk fra Skatteforvaltningens ejendomsdatasystem, mens oplysningerne for ejendomsskattepromillerne for 2026 er baseret på tal fra Skatteministeriet, der bygger på kommunernes indberetninger til Indenrigsministeriet efter vedtagelsen af de kommunale budgetter i efteråret 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomsskatter

Del sidens indhold
Feriehusudlejning når 2021-niveau efter oktober

23. november 2022

Ændret 23. november 2022 kl. 11:27

Der var desværre angivet stigningstaktser for udlandet/sverige i stedet for i alt/danmark i brødteksten i afsnit 2. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I årets første måneder fra januar til oktober har der været 21,9 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse. Dermed har 2022 allerede inden november nået samme niveau som for hele året 2021. Med to måneder tilbage står det dermed klart, at antallet af overnatninger i 2022 dermed bliver højere end 2021 og dermed det højeste nogensinde. Grunden til det høje overnatningstal for 2022 blev lagt i første halvdel af året, hvor især påsken og pinsen trak mange tyske gæster til. De danske overnatninger har til gengæld været lavere end de sidste to år, som var ekstraordinært høje pga. COVID-19. De er dog stadig på et højere niveau end før pandemien.

Feriehusudlejning  oktober 2022

23. november 2022 - Nr. 391

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Fortsat færre ældre bor i pleje- og ældreboliger

23. november 2022

Siden 2010 er antallet af ældre på 75 år og derover, som bor i pleje- og ældreboliger, faldet fra 58.000 til 51.800 i 2022, svarende til et fald på 11 pct. I samme periode er det samlede antal i aldersgruppen steget med 47 pct. til 572.000 personer. Andelen af den ældre befolkning, som bor i pleje- og ældreboliger, er således faldet i perioden. 15 pct. af befolkningen på 75 år og derover boede i 2010 i en pleje- eller ældrebolig mod 9 pct. i 2022. Andelen er især faldet i aldersgruppen 90 år og derover. Her boede 42 pct. af alle i en pleje- eller ældrebolig i 2010. I 2022 er andelen faldet til 31 pct.

Pleje- og ældreboliger  2022

23. november 2022 - Nr. 393

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Pleje- og ældreboliger

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Karsten Werner Nielsen, tlf. 30 45 69 04

Kilder og metode

Oplysningerne er indsamlet på elektroniske blanketter fra kommunerne og indgår i Danmarks Statistiks sociale ressourceopgørelse - en hel uge i april. Antal beboere i visiterede boliger opgøres af den kommune, der visiterer, uanset om boligen drives af egen kommune eller anden kommune. Der er rettet henvendelse til de kommuner, hvor der er store udsving i forhold til forrige år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ressourcer

Del sidens indhold
Ledige søger job i kortere tid

23. november 2022

Andelen af ledige, som har søgt arbejde i to måneder eller mindre, er steget. I tredje kvartal 2022 udgjorde den 62,8 pct. af samtlige ledige, mens den i tredje kvartal 2018 udgjorde 49,1 pct. Gruppen af ledige, som har søgt arbejde i over to år, er samtidig blevet mindre og udgør nu kun 4,6 pct. af de ledige i modsætning til 8,9 pct. i tredje kvartal 2018.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2022

23. november 2022 - Nr. 392

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. februar 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Fortsat stigende inflation i Danmark og EU

22. november 2022

Inflationen i Danmark steg i oktober 2022 til 11,4 pct. fra 11,1 pct. i september 2022. I samme periode steg inflationen samlet i de 27 EU-lande fra 10,9 pct. til 11,5 pct., mens den i euroområdet steg fra 9,9 pct. til 10,6 pct. I både Danmarks og EU's tilfælde er det den højest målte inflation i den tid, det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks er blevet opgjort, hvilket er siden 1997. I både Danmark og EU er det i høj grad prisstigninger på fødevarer, der trækker inflationen op i oktober i forhold til september.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  oktober 2022

22. november 2022 - Nr. 389

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2022

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Stadig lav forbrugertillid trods stigning

22. november 2022

Forbrugertilliden for november måned ligger på minus 30,4 og er dermed steget en del siden oktober, hvor den lå på minus 37,0. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 29,2. Fire ud af fem indikatorer, der tilsammen danner forbrugertilliden, er steget siden sidste måned. Kun indikatoren om vurdering af familiens nuværende økonomiske situation er omtrent uændret i forhold til sidste måned. Stigningen i forbrugertilliden skyldes dog primært kraftige stigninger i indikatorerne om forbrugernes forventninger til Danmarks og familiens fremtidige økonomiske situation, samt en markant stigningen i købelysten. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  november 2022

22. november 2022 - Nr. 388

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
6.300 flere lønmodtagere i september

21. november 2022

I september steg antallet af lønmodtagere med 6.300 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,2 pct. sammenlignet med august. I sektoren virksomheder og organisationer er lønmodtagerbeskæftigelsen steget med 5.400, og i offentlig forvaltning og service er antallet af lønmodtagere steget med 900. I september var der 2.971.900 lønmodtagere, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2022

21. november 2022 - Nr. 387

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Svinekød dominerer danske slagtninger

18. november 2022

Slagtninger i Danmark er domineret af svinekød. I perioden januar-september 2022 blev der slagtet husdyr svarende til en slagtevægt på 1,4 mio. tons på de danske slagterier, mens der blev slagtet 4,1 pct. mere i samme periode i 2021. Svinekød udgjorde i begge år 86 pct. af de samlede slagtninger. Der slagtes mere fjerkræ end kvæg i Danmark. I perioden januar-september i 2021 og 2022 udgjorde slagtninger af fjerkræ hhv. 7,7 pct. og 7,9 pct., og slagtninger af kvæg udgjorde hhv. 6,0 pct. og 6,1 pct.

Animalsk produktion (kvt.)  3. kvt. 2022

18. november 2022 - Nr. 386

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Stor stigning i hugsten i 2021

16. november 2022

Hugsten af træ i de danske skove er steget med 16 pct. i 2021 eller næsten 600.000 m3. Stigningen er størst for træ til energi, som er steget med 18 pct., mens gavntræ er steget med 14 pct. Årsagen til væksten er sandsynligvis gunstige priser på træ, som kan ses i skovstatistikken fra Dansk Skovforening.

Hugsten i skove og plantager  2021

16. november 2022 - Nr. 385

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2023

Alle udgivelser i serien: Hugsten i skove og plantager

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Næsten alle skove på 50 ha og derover indgår i tællingen, mens der for mindre skove er tale om en beregning. Hugst er den mængde træ, der i kalenderåret er taget ud af skoven og klargjort til levering. Hugsten er for alle træarter omregnet til kubikmeter fastmasse, som er træindholdet i én rummeter nåletræ uden luft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Hugsten i skove og plantager

Del sidens indhold
Firmaernes salg steg i september

15. november 2022

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 1,1 pct. fra august til september, mens det indenlandske salg steg 0,7 pct. Når udviklingen i juli-september sammenlignes med de foregående tre måneder, steg firmaernes salg ekskl. energi med 3,5 pct. I samme periode steg det indenlandske salg med 0,7 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Denne statistik opgøres i løbende priser, hvorfor resultaterne skal ses i lyset af den senere tids betydelige prisstigninger.

Firmaernes køb og salg  september 2022

15. november 2022 - Nr. 382

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2022

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
BNP-fremgang i tredje kvartal

15. november 2022

BNP-indikatoren peger på en fremgang på 0,5 pct. i BNP i tredje kvartal af 2022, når der korrigeres for prisstigninger og sæsonbevægelser. Stigningen i BNP var hovedsagligt drevet af fortsat fremgang i industrien og serviceerhverv rettet mod husholdningerne. Samlet set viste resten af økonomien et billede af stilstand, hvilket var med til at dæmpe den økonomiske vækst. Beskæftigelsesindikatoren peger på en marginal stigning på 0,1 pct. i den samlede beskæftigelse i tredje kvartal. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af BNP-indikatoren under Særlige forhold.

BNP-indikator  3. kvt. 2022

15. november 2022 - Nr. 381

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. februar 2023

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Faldende men stadig markante årlige prisstigninger

15. november 2022

Ændret 13. december 2022 kl. 07:23

Der er desværre sket en simpel tastefejl i tabellen i denne NYT. Indeksværdien for Råstofindvinding og industri for Producentprisindeks for samlet dansk produktion for oktober måned er blevet rettet i tabellen. Måneds- og årsudviklingen har hele tiden været korrekt. Fejlen er kun sket i selve NYT offentliggørelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Det samlede producentprisindeks for varer steg i oktober 2022 med 22,3 pct. i forhold til samme måned sidste år. Årsstigningen i producentprisindekset er 6,2 procentpoint lavere end i sidste måned, hvor indekset steg med 28,5 pct. Det er den laveste årsstigning siden september 2021. Den lavere årsstigning skyldes især en lavere stigning i energiforsyning på 84,0 pct., som er hele 96,3 procentpoint lavere end sidste måned, hvor stigningen var på 180,3 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 16,9 pct. Stigningen i importprisindekset er 1,0 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis steg med 17,9 pct. Dette er den laveste årsstigning siden december 2021.

Producent- og importprisindeks for varer  oktober 2022

15. november 2022 - Nr. 383

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2022

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Forbedring af jordbrugets bytteforhold

15. november 2022

Jordbrugets bytteforhold, som belyser forholdet mellem jordbrugets salgspriser og priser på forbrug i produktionen, landede på indeks 107 i tredje kvartal 2022. Det er 16,3 pct. højere end foregående kvartal. Høje omkostninger i produktionen har således ikke kunnet slå de kraftige stigninger i salgspriserne på kvæg, svin, mælk og korn. Til sammen er jordbrugets salgsprodukter steget med 20,3 pct. fra andet til tredje kvartal og ender på indeks 147, mens forbruget i produktionen er steget med 3,6 pct. fra indeks 136 til 141.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  3. kvt. 2022

15. november 2022 - Nr. 384

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Tegn på stigende ledighed i oktober

11. november 2022

Ledighedsindikatoren viser stigning i ledigheden på 400 personer fra september til oktober. Stigningen kommer efter fald i ledigheden i august og september på hhv. 1.700 og 1.800. Tallene er sæsonkorrigerede. Ledighedsindikatoren offentliggøres ca. 20 dage inden den officielle ledighedsstatistik.

Ledighedsindikator  oktober 2022

11. november 2022 - Nr. 379

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2022

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed