oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Færre studenter går direkte til videregående studier

17. maj 2018

De unge fravælger i stigende grad at starte på en videregående uddannelse, lige efter de har gennemført gymnasiet. 86 pct. af dem, som færdiggjorde deres gymnasiale uddannelse i 2017, valgte ikke at fortsætte direkte på en uddannelse. Til sammenligning var det 84 pct., der ikke fortsatte direkte videre i 2016 og 83 pct. i 2007.

Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse  2017

17. maj 2018 - Nr. 195

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. august 2019

Alle udgivelser i serien: Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør uddannelsesstatistikken fra og med 2015 ud fra en ny klassifikation - se www.dst.dk/disced-15.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fra grundskole og gymnasium til fortsat uddannelse
Større udgifter til køb af software

16. maj 2018

Virksomheder med mindst ti fuldtidsansatte (ansatte omregnet til fuld tid) brugte samlet set 57,6 mia. kr. på it i 2016. Dermed steg de samlede udgifter til virksomhedernes brug af it med 6 pct. i forhold til 2015. Den største stigning var i udgifter til software, der steg med 17 pct., dvs. fra 16,1 mia. kr. i 2015 til 18,9 mia. kr. i 2016. Software dækker over udgifter til standardsoftware og kundespecifikt software, hvor standardsoftware udgjorde 53 pct. af udgiftsposten. Den største post, udgifter til it-serviceydelser på næsten 27 mia. kr., er næsten uændret fra 2015 til 2016 og udgjorde 47 pct. af de samlede it-udgifter.

It-udgifter i virksomheder  2016

16. maj 2018 - Nr. 194

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: It-udgifter i virksomheder

Kontakt

Mahtab Keshavarz , tlf. 

Kilder og metode

Fuldtidsansatte er defineret som antal ansatte lønmodtagere omregnet til fuldtidsansatte. Antallet skal ses som udtryk for den samlede arbejdsmængde, der præsteres af virksomhedens ansatte, uanset om de arbejder heltid eller deltid, eller om de har været ansat hele året eller kun en del af året.

Der er indsamlet besvarelser fra ca. 3.000 firmaer med mindst ti ansatte inden for de private byerhverv og den finansielle sektor. Spørgsmålene er udarbejdet i samarbejde med Eurostat og OECD. Undersøgelsen omfatter udgifter til hardware, standard- og kundespecifik software, telekommunikationsudstyr, audiovisuelt udstyr og andet it-udstyr, it-serviceydelser og leje. Endvidere indgår spørgsmål om de årsværk og lønomkostninger der går til egenudviklet software.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-udgifter i virksomheder

Del sidens indhold
Flere pendler længere til arbejde

16. maj 2018

Pendlernes gennemsnitlige afstand fra bopæl til arbejde er fra 2008 til 2016 steget med 2,4 km, og var i 2016 21,5 km. Det er særligt gruppen af pendlere, som har mere end 40 km til arbejde, der er blevet større siden 2008. Denne gruppe er vokset med 21 pct., og udgør i 2016 12,7 pct. af alle pendlere. Det svarer til, at 334.600 personer i 2016 pendlede mere end 40 km til arbejde. Samtidig var der i 2016 færre pendlere, som havde mindre end 20 km til arbejde, end i 2008. Det største fald ses hos gruppen af pendlere med op til 5,0 km til arbejde, som faldt med 11 pct. fra 2008 til 2016. Det svarer til et fald på 99.800 personer, så der i 2016 var i alt 812.800 personer, der pendlede op til 5,0 km til arbejde.

Pendling  november 2016

16. maj 2018 - Nr. 193

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Pendling

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Statistikgrundlaget er fra Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervspendling

Del sidens indhold
Øget passageraktivitet i de danske havne

15. maj 2018

Ændret 15. maj 2018 kl. 12:50

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen af godstransporten. Fejlen har påvirket den nationale godstransport med fragtskibe og dermed den totale godsomsætning, som blev 4,8 mio. ton for høj. Alle reviderede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af passagerer på passager- og færgeruter til og fra danske havne er steget i 2017 med 3 pct. I alt rejste 42,5 mio. passagerer gennem danske havne. I 2017 havde de danske havne en tilbagegang i den håndterede godsmængde på 1 pct. Den samlede mængde gods, der gik gennem havnene i 2017, var således 95 mio. ton.

Skibsfart (år)  2017

15. maj 2018 - Nr. 190

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Afdæmpet vækst i BNP

15. maj 2018

BNP-indikatoren peger på en sæsonkorrigeret realvækst på 0,3 pct. i første kvartal 2018 sammenlignet med fjerde kvartal 2017. Fremgangen i økonomien synes dermed at fortsætte, omend mere afdæmpet end de seneste år. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint. Usikkerheden på BNP-indikatoren må forventes at være større. Læs mere om beregningen af indikatoren i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

BNP-indikator  1. kvt. 2018

15. maj 2018 - Nr. 189

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. august 2018

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Fortsat stigende producent- og importpriser

15. maj 2018

I perioden februar-april 2018 er priserne på danskproducerede varer steget med 0,6 pct. i forhold til de foregående tre måneder november 2017 - januar 2018. I samme periode er priserne på importerede varer steget med 0,2 pct. Over det seneste år er priserne på danskproducerede varer steget med 2,8 pct., mens priserne på importerede varer er steget med 0,7 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  april 2018

15. maj 2018 - Nr. 192

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Firmaerne sælger fortsat mindre

15. maj 2018

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 0,9 pct. fra februar til marts, mens det indenlandske salg ekskl. energi faldt 2,5 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Den største del af faldet kom fra industri og transport.

Firmaernes køb og salg  marts 2018

15. maj 2018 - Nr. 191

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Prisstigninger på varer øger forbrugerpriserne

11. maj 2018

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,8 pct. i april i forhold til samme måned sidste år. I marts var den årlige stigning i forbrugerprisindekset 0,5 pct. Det er første gang siden september 2017, at den årlige stigning i forbrugerprisindekset stiger i forhold til måneden før. Det er prisstigninger på varer, der trækker årsstigningen i forbrugerprisindekset op i forhold til måneden før. Inden for varer er det især elektricitet og naturgas, der trækker årsstigningen op.

Forbruger- og nettoprisindeks  april 2018

11. maj 2018 - Nr. 188

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Stigning i tjenesteeksport trækker overskuddet op

9. maj 2018

I marts var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 13,9 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal. Det er en stigning på 1,2 mia. kr. i forhold til februar, og skyldes især en stigning i tjenesteeksporten.

Betalingsbalancen over for udlandet  marts 2018

9. maj 2018 - Nr. 186

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Færre nye biler i april, men uændret flad trend

9. maj 2018

Tilgangen af nye personbiler i april var på 18.300, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 3 pct. færre end i marts. Det dækker over en tilgang, der var 4 pct. højere i erhvervene og 7 pct. lavere i husholdningerne. Tilgangen i februar-april 2018 var samlet set uændret i forhold til november 2017 - januar 2018.

Nyregistrerede motorkøretøjer  april 2018

9. maj 2018 - Nr. 187

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Vareimporten steg i marts

9. maj 2018

Importen af varer steg i marts med 3,5 pct., og eksporten af varer faldt med 0,4 pct. Set over de seneste tre måneder er importen steget med 0,2 pct., mens eksporten er faldet med 1,2 pct. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  marts 2018

9. maj 2018 - Nr. 184

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Eksport og import af tjenester falder

9. maj 2018

Eksporten af tjenester faldt i første kvartal med 0,3 pct. og importen faldt med 0,4 pct. Det viser kvartalstallene, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  1. kvt. 2018

9. maj 2018 - Nr. 185

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. august 2018

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Færre feriehusovernatninger i marts

8. maj 2018

Korrigeret for normale sæsonudsving faldt antallet af overnatninger i udlejede feriehuse i marts med 6,3 pct. sammenlignet med måneden før. De danske overnatninger steg med 11,1 pct., mens de udenlandske faldt med 12,4 pct. i forhold til februar.

Feriehusudlejning  marts 2018

8. maj 2018 - Nr. 183

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Ferieovernatninger på hoteller fordoblet på ti år

8. maj 2018

Antallet af hotelovernatninger med ferie som hovedformål er mere end fordoblet på ti år i faktiske tal. Ferieovernatninger på hoteller er således steget fra 656.400 i første kvartal 2008 til 1,35 mio. i første kvartal 2018, en fremgang på 106 pct. Forretningsovernatninger steg i samme periode fra 1,23 mio. til 1,46 mio. eller 19 pct. Det skal bemærkes, at hele påsken i 2008 lå i marts, mens den i 2018 lå i slutningen af marts og starten af april. Andelen af ferieovernatninger er nu næsten lige så stor som andelen af overnatninger foretaget af forretningsrejsende. Ferieovernatninger er gået fra at udgøre 34 pct. i første kvartal 2008 til at udgøre 47 pct. i første kvartal 2018, mens andelen af forretningsovernatninger i samme periode er gået fra 63 pct. til 51 pct.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  marts 2018

8. maj 2018 - Nr. 182

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
København har den yngste befolkning

8. maj 2018

Den gennemsnitlige københavner er 35,9 år, hvilket er 5,6 år yngre end landsgennemsnittet på 41,5 år. Aarhus og Ishøj Kommuner har de næstyngste befolkninger med hhv. 37,7 og 38,8 år i gennemsnit. I Københavns Kommune er kun 10 pct. af befolkningen over 65 år, mens det gælder 19 pct. af befolkningen som helhed.

Befolkningens udvikling  1. kvt. 2018

8. maj 2018 - Nr. 181

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. august 2018

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Markant flere ældre i fremtiden

8. maj 2018

Danmarks Statistiks seneste befolkningsfremskrivning viser, at befolkningen forventes at vokse med 279.000 eller 4,8 pct. over de næste ti år. Det er primært de allerældste, der bliver flere af. Alene gruppen af over 80-årige forventes at vokse med 150.000 personer i løbet af de næste ti år svarende til 58 pct. flere end i dag. Gruppen af 65-79-årige forventes at vokse med 58.000 og dermed være 7 pct. større end i dag.

Befolkningsfremskrivninger  2018-2060

8. maj 2018 - Nr. 180

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Befolkningsfremskrivninger

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Yderligere information om fremskrivningen samt den anvendte metode og forudsætninger findes i statistikdokumentationen om
befolkningsfremskrivning, på emnesiden Befolkningsfremskrivning samt på www.dreamgruppen.dk. Anvendt lovgrundlag: Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningsfremskrivning

Del sidens indhold
Stabil industriproduktion i første kvartal

7. maj 2018

Med et fald på 0,4 pct. gik den samlede industriproduktion en anelse tilbage fra februar til marts. For første kvartal som helhed blev mindre fald i februar og marts opvejet af et løft i januar, og således steg industriproduktionen i perioden januar-marts med 1,3 pct. sammenlignet med oktober-december 2017. Selv om der har været en stabil trend i 2017, tyder det på en lille fremgang i starten af 2018. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  marts 2018

7. maj 2018 - Nr. 179

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Frugt, grønt og mælk dominerer økologisk salg

7. maj 2018

Detailsalget af økologiske varer udgjorde 11,3 mia. kr. i 2017 mod 8,7 mia. kr. i 2016 og markerer endnu et år med markant stigning. En del af stigningen skyldes, at undersøgelsen fra i år er udvidet med salg af fødevarer fra virksomheder, som udelukkende har online-salg. Hvis man sammenligner med det samlede forbrug, ser man, at nogle varegrupper fylder mere i det økologiske salg. Frugt og grønt samt mælk, ost og æg udgør således 60 pct. af det økologiske salg - dobbelt så meget som de samme varer udgør i de nyeste tal for det samlede forbrug.

Detailomsætningen af økologiske fødevarer  2017

7. maj 2018 - Nr. 177

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Statistikken er baseret på indberetninger fra de store supermarkedskæder samt de størstegrossisters salg til øvrige butikskæder, købmænd og kiosker (omregnet til detailsalg). Internethandel fra disse samt større, ikke-specialiserede internetbutikker er omfattet. Gård- og stalddørssalg og salg fra specialbutikker (fx grønthandlere) er ikke omfattet. Omsætningen er inklusiv moms. Kilopriser på økologiske varer udregnes ud fra forholdet mellem samlet omsætning og mængde. Der er ikke forudsat uændret sammensætning af forbruget, som i fxForbrugerprisindekset.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Del sidens indhold
Byerhvervenes produktivitet stiger lidt

7. maj 2018

Byerhvervenes timeproduktivitet steg med 0,9 pct. fra 2016 til 2017. Det viser foreløbige beregninger. Stigningen er resultatet af en økonomisk vækst i byerhvervene på 2,8 pct. og en stigning i antallet af arbejdstimer på 1,9 pct. Byerhvervene omfatter den markedsmæssige (private) del af økonomien fraregnet råstofindvinding, boliger, udlejning af erhvervsejendomme og landbrug mv.

Arbejdsproduktiviteten  2017 marts-version

7. maj 2018 - Nr. 178

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsproduktiviteten

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Arbejdsproduktivitet beregnes som udviklingen i markedsmæssig bruttoværditilvækst (i kædede 2010-priser) pr. arbejdstime. Tallene for bruttoværditilvækst i kædede 2010-priser samt antal arbejdstimer stammer fra de løbende offentliggørelser af nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Flere konkurser i april

4. maj 2018

Der var 216 konkurser i april blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 19 pct. flere end i marts. Konkurserne i april førte til 886 tabte fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid). I perioden februar-april 2018 var der 8 pct. flere konkurser end i november 2017 - januar 2018. Antallet af tabte job de seneste tre måneder var 1.183 i gennemsnit pr. måned, hvilket er 15 pct. højere end i den foregående tremånedersperiode.

Konkurser  april 2018

4. maj 2018 - Nr. 175

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Færre tvangsauktioner i april

4. maj 2018

Ser man bort fra normale sæsonudsving, bød april på et fald i antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner på 5 pct. i forhold til måneden før. Tallet har inden da ellers været stigende i de første tre måneder af 2018. Indtil videre har året dermed i gennemsnit budt på 243 tvangsauktioner om måneden. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. 

Tvangsauktioner  april 2018

4. maj 2018 - Nr. 176

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Hver tredje familie har et eller flere aktivitetsure

2. maj 2018

Flere danskere anskaffer sig teknologiske hjælpemidler, der kan måle på motionsaktiviteterne. I dag har hver tredje familie et eller flere aktivitetsure eller aktivitetsmålere, der bl.a. kan angive antal skridt, puls mv. Samtidig har hver femte familie et GPS-ur, der bl.a. kan fortælle, hvor lang gå- eller løbeturen er. Langt det mest udbredte stykke elektronik er dog fortsat pc'en, som findes i næsten alle hjem. Ni ud af ti familier har en bærbar, mens kun fire ud af ti har en stationær pc'er. Tablets er ikke lige så udbredte - de findes i seks ud af ti familier.

Elektronik i hjemmet  2018

2. maj 2018 - Nr. 173

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Elektronik i hjemmet

Kontakt

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Vi gennemfører undersøgelsen i april via telefoninterviews og internetbesvarelser (www.dst.dk/interview) med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. Resultaterne for de enkelte år har en stikprøveusikkerhed på 3 procentpoint, mens der er en usikkerhed på 5 procentpoint, når der sammenlignes mellem to år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elektronik i hjemmet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Museerne får stadigt flere besøgende

2. maj 2018

Samlet set havde de danske museer 15,5 mio. besøgende i 2017 mod 15,0 mio. i 2016, hvilket er en stigning på 3 pct. For de statslige museer var besøgstallet på 2,4 mio. mens det for de statsanerkendte var på 9,8 mio. i 2017. De statsanerkendte og statslige museer udgør 79 pct. af det samlede besøgstal i 2017 med 12,3 mio. besøgende gæster. Besøgstallet hos de statslige og statsanerkendte museer har været stigende inden for de seneste år.

Museer  2017

2. maj 2018 - Nr. 171

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Museer

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Museumsstatistikken omfatter alle statsanerkendte museer (godkendt af Kulturarvsstyrelsen jf. museumsloven) og statsejede museer. Derudover indeholder opgørelsen en række museer, der er ejet af en museumsforening eller i privateje. De zoologiske anlæg, botaniske haver og akvarier indberetter tilsvarende årlige oplysninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Museer

Del sidens indhold
Flest med høj A-indkomst i Allerød

2. maj 2018

I 2017 var den gennemsnitlige A-skattepligtige indkomst for personer over 14 år 277.000 kr. I Allerød havde 55,7 pct. af borgerne en A-indkomst over dette beløb, hvilket gjorde Allerød til den kommune med størst andel borgere med en A-indkomst over landsgennemsnittet. På anden- og tredjepladsen finder vi Egedal (54,8 pct.) og Furesø (53,4 pct.). Den anden ende af spektret domineres af ø-kommuner med Ærø som kommunen med den laveste andel af borgere med A-indkomst over gennemsnittet - nemlig 31,2 pct. Forskellene kan primært forklares med kommunernes sammensætning af socioøkonomiske grupper. Såldes er andelen, der får over halvdelen af deres A-indkomst i form af løn 61,0 pct. i Allerød mod blot 39,0 pct. på Ærø.

Indkomststatistik (A-indkomst)  2017

2. maj 2018 - Nr. 174

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Indkomststatistik (A-indkomst)

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Foruden A-indkomst findes også tabeller med tal for de samlede indkomster for personer og familier samt mål for indkomstulighed. Populationen i opgørelserne er personer med bopæl i Danmark primo og ultimo året i alderen over 14 år. A-indkomst dækker kun over løn og skattepligtige overførsler. Opgørelsen inkluderer fx ikke indkomst fra selvstændig virksomhed, afkast af aktier eller skattefrie ydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomststatistik
2018 begyndte med stigende boligpriser

2. maj 2018

Priserne på enfamiliehuse steg på landsplan med 0,5 pct. fra januar til februar 2018. I samme periode steg priserne på ejerlejligheder med 1,8 pct. Ser man på tremånedersperioden december - februar i forhold til den foregående tremånedersperiode september - november, har priserne på enfamiliehuse været tæt på uændret, mens ejerlejlighedspriserne er steget med ca. 1. pct. Over det seneste år er priserne på ejerlejligheder steget med 7 pct., mens priserne på enfamiliehuse er steget med 4,6 pct.

Ejendomssalg (md.)  februar 2018

2. maj 2018 - Nr. 172

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Velhaverkommuner fører an i uddannelsesræset

1. maj 2018

Andelen af 30-35-årige, der havde fuldført en videregående uddannelse, var på 38 pct. i 2017, hvilket er en stigning på 5 procentpoint i forhold til 2007. Samtidig har andelen, der enten er i gang med (3 pct.) eller har afbrudt (5 pct.) deres videregående uddannelse, været helt stabil. Der er dog store variationer i andelen med en videregående uddannelse, når man ser på, hvor de 30-35-årige gik i grundskole som unge. I den absolutte top ligger folk, der gik i grundskole i Gentofte, hvoraf 75 pct. har fuldført en videregående uddannelse. Herefter følger Allerød med 65 pct. og Lyngby-Taarbæk og Frederiksberg med 61 pct. I den anden ende af skalaen ligger Brøndby og Glostrup med 7 pct., der har taget en videregående uddannelse og Stevns, Samsø, Langeland og Ærø med 12 pct.

Fuldførte videregående uddannelser  2016/2017

1. maj 2018 - Nr. 169

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Fuldførte videregående uddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på uddannelsesinstitutionernes indberetning til Elevregisteret. Uddannelser og kurser taget i udlandet indgår ikke i Elevregisteret og indgår derfor ikke i denne opgørelse. Gruppen af personer med ukendt uddannelsesniveau består hovedsagligt af indvandrere. I nogle tilfælde har en studerende taget flere uddannelser på flere niveauer. Kun den seneste uddannelse er talt med i denne opgørelse. Elevregistret
er et forløbsregister, hvor man kan følge den enkelte studerende gennem dennes uddannelseskarriere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Flere nye førtidspensionister

1. maj 2018

Dele af denne offentliggørelse var baseret på særudtræk fra Danmarks Statistiks pensionsregister. Siden offentliggørelsen har Danmarks Statistik udvidet statistikbanken med nye tabeller fra særkørslen. I den forbindelse er nogle af opgørelsesprocedurerne fra særudtrækket forbedret. Derfor er der ikke fuld overensstemmelse med de nye statistikbanktabeller. Læs i stedet 2019 opgørelsen en for en opdateret version.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I løbet af 2017 modtog ca. 10.100 personer førtidspension for første gang. Antallet af nye førtidspensionister i 2017 steg dermed med ca. 1.500 personer i forhold til året før, svarende til 17 pct. Således steg tilgangen tydeligt for andet år i træk siden den kraftige tilbagegang i kølvandet på førtidspensionsreformen, der trådte i kraft 1. januar 2013. I året efter reformen faldt antallet af nye førtidspensionister med 57 pct. i forhold til året før, idet tilgangen gik fra ca. 15.000 personer i 2012 til ca. 6.500 personer i 2013. Det seneste års tilgang af nye førtidspensionister var således ca. 3.600 personer højere end i 2013 og ca. 4.900 personer lavere end i 2012.

Folke- og førtidspension  2018

1. maj 2018 - Nr. 170

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. april 2019

Alle udgivelser i serien: Folke- og førtidspension

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om sociale pensioner er baseret på Danmarks Statistiks pensionsregister. Oplysningerne kommer fra de it-systemer, der administrerer udbetaling af social pension.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Folke- og førtidspension (md.)

Del sidens indhold
Arbejdsløsheden steg lidt i marts

30. april 2018

For første gang siden juli 2017 steg bruttoledigheden i marts, så den var 1.500 fuldtidspersoner højere end i februar i sæsonkorrigerede tal. Bruttoledigheden steg fra 110.300 til 111.800, svarende til en stigning i ledighedsprocenten på 0,1 procentpoint fra 4,0 til 4,1 pct. af arbejdsstyrken. Det bør dog bemærkes, at ledigheden for februar, med dagens ledighedsoffentliggørelse, er blevet nedjusteret fra 110.800 til 110.300, hvilket samtidig har medført, at ledighedsprocenten for februar tilsvarende er blevet nedjusteret fra 4,1 til 4,0 pct.

Arbejdsløsheden (md.)  marts 2018

30. april 2018 - Nr. 168

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Danmarks ØMU-gæld fortsat blandt de laveste i EU

26. april 2018

Danmark havde i 2017 den sjette laveste offentlige bruttogæld (ØMU-gæld) blandt EU-landene, set i forhold til BNP (bruttonationalproduktet). Den danske ØMU-gæld var på 36,4 pct. af BNP. Danmark var sammen med bl.a. Estland, Luxembourg, Bulgarien, Tjekkiet, Rumænien og Sverige blandt de 13 EU-lande, som havde en ØMU-gæld under 60 pct. af BNP. Kun 7 ud af de 19 eurolande havde en ØMU-gæld under 60 pct. Ifølge ØMU-kriterierne, der er fastlagt i EU-traktaten, må ØMU-gælden under normale omstændigheder maksimalt udgøre 60 pct. af BNP.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2017 (april-indberetning)

26. april 2018 - Nr. 167

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Konjunkturbarometret peger opad i industrien

26. april 2018

Konjunkturindikatoren for industrien stiger fra minus 2 i marts til plus 1 i april, og er således på niveau med april sidste år. Bygge og anlæg er faldet siden januar fra 0 til minus 4 i april. Faldet er drevet af et fald i beskæftigelsesforventningerne, mens ordrebeholdningen er steget. Tillidsindikatoren, der sammenfatter erhvervenes og forbrugernes forventninger, falder lidt fra 0,81 til 0,76, idet stigningen i industrien modvejes af fald i serviceerhvervene og forbrugerforventningerne.

Konjunkturbarometer for erhvervene  april 2018

26. april 2018 - Nr. 165

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Ti kommuner havde lavere udgifter i 2017

26. april 2018

Mens kommunernes nettodriftsudgifter gennemsnitligt steg med 1,5 pct. i 2017 i forhold til året før målt i løbende priser, havde ti kommuner et fald i nettodriftsudgifterne. Tre kommuner havde en stigning på over 4 pct. Udviklingen i nettodriftsudgifter kan bl.a. skyldes ændringer i kommunernes udgiftsbehov, fx som følge af flere ældre eller færre arbejdsløse.

Kommuner og regioners regnskaber  2017

26. april 2018 - Nr. 166

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. april 2019

Alle udgivelser i serien: Kommuner og regioners regnskaber

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over kommunernes og regionernes regnskaber udarbejdes på grundlag af detaljerede regnskabs oplysninger for de enkelte kommuner og regioner. Flere oplysninger findes på emnesiden og i statistikdokumentationen. Se også nøgletal på kommunekort.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner

Del sidens indhold
Detailhandlen fortsat på et højt niveau

24. april 2018

Ændret 24. april 2018 kl. 09:06

Efter offentliggørelsen er der konstateret fejl i basisår i tabellerne, det har ingen betydning for tallene i tabellerne. I statistikbanktabellen "Detailomsætningsindekset efter branche" (DETA151) har branchetal for februar måned 2018 ved en fejl været offentligt tilgængelige siden torsdag 19. april 2018 kl. 11:40. Tallene skulle først have været tilgængelige med denne udgivelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra februar til marts steg detailsalget samlet med 0,4 pct. - bl.a. som følge af et øget salg i varegruppen andre forbrugsvarer. Stigningen i marts kommer efter et let fald i januar med 0,2 pct. og i februar med 0,1 pct. Detailsalget er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Tallene for månederne januar til marts er foreløbige i denne udgivelse.

Detailomsætningsindeks  marts 2018

24. april 2018 - Nr. 164

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Inflationen falder i Danmark og stiger i EU

23. april 2018

I marts faldt inflationen i Danmark til 0,4 pct., mens den steg til 1,5 pct. i EU og 1,3 pct. i euroområdet. Det er første gang siden november 2017, at inflationen stiger i EU. Den øgede forskel mellem inflationen i Danmark og EU skyldes bl.a., at prisændringer på fødevarer samt køb af tv bidrager væsentlig mere til inflationen i EU end i Danmark.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  marts 2018

23. april 2018 - Nr. 163

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. maj 2018

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Antallet af lønmodtagere i det private slår rekord

23. april 2018

Korrigeret for normale sæsonudsving var der i februar 1.905.100 personer med lønmodtagerjob i virksomheder og organisationer, hvilket er det højeste antal lønmodtagere i sektorgruppen nogensinde. Det næsthøjeste antal var i marts 2008, hvor der var 1.600 færre end i februar i år. Sektoren virksomheder og organisationer omfatter den private sektor og offentlige virksomheder. Antallet af lønmodtagere i virksomheder og organisationer steg med 2.600 lønmodtagere fra januar til februar, og siden foråret 2013, hvor antallet af personer med lønmodtagerjob begyndte at stige, er antallet af lønmodtagere steget med 191.800. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  februar 2018

23. april 2018 - Nr. 162

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Mindre fald i forbrugertilliden

20. april 2018

Forbrugertilliden ligger på 7,1 i april, sammenlignet med 8,5 i marts. På trods af det lille fald er den på niveau med de seneste seks måneders gennemsnit som er 7,7. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  april 2018

20. april 2018 - Nr. 159

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Rekordfå ejendomsforbrydelser

20. april 2018

Ejendomsforbrydelser, herunder indbrud, tyveri og brugstyveri, har haft en faldende tendens siden 2009, og er på det hidtil laveste niveau siden Danmarks Statistik begyndte at sæsonkorrigere i 1995. Der blev i første kvartal anmeldt 78.112 ejendomsforbrydelser, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er 34 pct. lavere end i 2009, hvor det toppede med 118.168 anmeldelser.

Kriminalitet (kvt.)  1. kvt. 2018

20. april 2018 - Nr. 160

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Beskedne investeringsforventninger i industrien

20. april 2018

Industrien forventer, at investeringerne i 2018 vil være 4 pct. højere end i 2017, viser anden stikprøveundersøgelse om investeringerne i 2018. Det er omtrent som i første måling i oktober sidste år, der indikerede 3 pct. stigning. Undersøgelsen, der blev gennemført i marts måned, opgør også, at investeringerne i 2017 endte med at ligge 12 pct. lavere end i 2016.

Industriens investeringsforventninger  marts 2018

20. april 2018 - Nr. 161

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2018

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
Mange danske selvstændige har ansatte

18. april 2018

Blandt 15-64-årige beskæftigede havde Danmark den laveste andel selvstændige i EU i fjerde kvartal 2017. Til gengæld genererer en stor del af danske selvstændige lønmodtagerjobs i kraft af at have ansatte i deres virksomheder. Det gjorde sig gældende for 43,5 pct. Estland var med 47,7 pct. det EU-land, der havde den største andel selvstændige med ansatte. Derefter fulgte Tyskland, Ungarn og så Danmark, som havde den fjerdestørste andel selvstændige med ansatte. I Rumænien var langt størstedelen af de selvstændige omvendt soloselvstændige, idet blot 6,9 pct. af de selvstændige havde ansatte. Herefter var der et spring op til Storbritannien, som med 15,4 pct. havde den næstlaveste andel selvstændige med ansatte. I EU som helhed havde 28,7 pct. af de selvstændige ansatte.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  4. kvt. 2017

18. april 2018 - Nr. 156

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. august 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Aldersgennemsnittet stiger mest i landdistrikterne

18. april 2018

I perioden fra 1. januar 2009 til 1. januar 2018 er aldersgennemsnittet i landdistrikterne steget med 3,8 år, og ligger nu på 42,2 år. I samme periode er antallet af indbyggere i landdistrikterne faldet med 46.041 eller med 6,2 pct. I alle byer med op til 99.999 indbyggere steg gennemsnitsalderen også i denne periode. Den største stigning i gennemsnitsalderen er sket i landdistrikterne og de mindste byer med op til 999 indbyggere. I Hovedstadsområdet, hvor gennemsnitsalderen faldt med 0,3 år, faldt den i begyndelsen af perioden og har ligget stabilt siden 2011 med et aldersgennemsnit på 38 år. I samme periode er antallet af indbyggere i hovedstadsområdet steget med 141.324 eller 12,1 pct. Gennemsnitsalderen i byerne med mellem 100.000 og 999.999 indbyggere, dvs. de tre store byer Aarhus, Aalborg og Odense, er stort set uændret for hele perioden.

Byopgørelsen  1. januar 2018

18. april 2018 - Nr. 158

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. april 2019

Alle udgivelser i serien: Byopgørelsen

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR) og kortdata fra SDFI (Styrelsen for Dataforsyning og Infrastruktur).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byopgørelsen

Del sidens indhold