oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
En tredjedel af nye firmaer har ansatte

6. juli 2018

Der blev skabt 34.100 reelt nye firmaer i 2016. Heraf havde 10.085 af de nye firmaer ansatte i deres første år, såkaldte arbejdsgivervirksomheder - det svarer til 30 pct. I 2016 beskæftigede de nye arbejdsgivervirksomheder 8.426 fuldtidsansatte (antal ansatte omregnet til årsværk, dvs. ejerne af de personligt ejede firmaer er ikke inkluderet i antal årsværk), hvilket svarer til 0,8 fuldtidsansatte pr. firma. Af de nye arbejdsgivervirksomheder beskæftigede 1.399 (14 pct.) 1-2 fuldtidsansatte, mens hhv. 704 (7 pct.) og 171 (2 pct.) beskæftigede 2-5 og mere end fem fuldtidsansatte. Det er især inden for brancherne erhvervsservice, handel og bygge og anlæg, der blev etableret nye firmaer med ansatte.

Erhvervsdemografi  2016

6. juli 2018 - Nr. 271

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. september 2019

Alle udgivelser i serien: Erhvervsdemografi

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Erhvervsdemografi er en registerbaseret opgørelse, der er baseret på regnskabs- og firmastatistikkerne samt den årlige erhvervsbeskæftigelse. 
Reelt nye firmaer afgrænses som firmaer, der første gang får en aktivitet, der mindst svarer til aktivitetsgrænsen for aktive firmaer i Generel firmastatistik. Et firma, der har haft ringe aktivitet i en periode, men kommer over bagatelgrænsen i et givet år, betragtes som nyt i det pågældende år. Et firma, der opstår som følge af hel eller delvis overtagelse eller udskillelse af allerede igangværende aktiviteter, anses ikke for nyt. 
Årsværk omfatter antal ansatte personer i de nye firmaer omregnet til fuldtidsansatte og er således eksklusive ejerne af personligt ejede firmaer.Erhvervsdemografien har med udgivelsen af referenceåret 2022 skiftet over til en ny produktionsmetode. Denne nye metode er benyttet til at tilbageregne Erhvervsdemografien til 2019 for tal i statistikbanken og til 2010 for tal til særkørsler. Flere oplysninger om metodeændringen og statistikken generelt kan findes i statistikdokumentationen  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervsdemografi
Færre tvangsauktioner for tredje måned i træk

5. juli 2018

I juni faldt antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner for tredje måned i træk. Fra 246 tvangsauktioner i maj faldt antallet med 17 pct. til 203 tvangsauktioner i juni, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Selv om de sæsonkorrigerede tvangsauktioner har været faldende igennem hele andet kvartal i år, var der alligevel 45, eller 3 pct., flere tvangsauktioner i første halvdel af 2018 sammenlignet med samme periode sidste år, hvor der var 1.367 tvangsauktioner. I et lidt længere perspektiv har antallet af tvangauktioner dog ligget nogenlunde stabilt de seneste to år.

Tvangsauktioner  juni 2018

5. juli 2018 - Nr. 267

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. august 2018

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Størst stigning i antal lønmodtagere i København

5. juli 2018

Det samlede antal af lønmodtagere var i første kvartal 2018 på nogenlunde samme høje niveau som i første kvartal 2008, men der er stor forskel i udviklingen i antallet af lønmodtagere i de enkelte kommuner. Antallet af lønmodtagere bosat i København, Vallensbæk og Aarhus Kommune er således steget med mere end 10 pct. fra første kvartal 2008 til første kvartal 2018. Modsat er antallet af lønmodtagere faldet med mere end 15 pct. for personer bosat i Lolland, Ærø, Læsø, Struer og Langeland Kommune. Tallene er fordelt efter bopælskommune og er foreløbige og ikke sæsonkorrigerede.

Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)  bopælskommune 1. kvt. 2018

5. juli 2018 - Nr. 268

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere fra kvartal til
kvartal. Beskæftigelsestallene beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuldtidsbeskæftigede. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Uændret antal konkurser, men færre tabte job i juni

5. juli 2018

Der var 203 konkurser i juni blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er næsten uændret i forhold til maj. Konkurserne i juni førte til 967 tabte fuldtidsjob, hvilket er 9 pct. færre end i maj. I andet kvartal 2018 var der 2 pct. flere konkurser end i første kvartal. Antallet af tabte job det seneste kvartal er 25 pct. lavere end i første kvartal. I denne måned er der fokus på konkurser i en række turismeerhverv.

Konkurser  juni 2018

5. juli 2018 - Nr. 266

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. august 2018

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Stadig stigende boligpriser i 2018

4. juli 2018

For fjerde måned i træk steg priserne på både enfamiliehuse og ejerlejligheder efter et fald i efteråret. Fra marts til april er priserne på enfamiliehuse steget med 1,4 pct., mens prisstigningen for ejerlejligheder var mere moderat med 0,2 pct. Sammenligner man den seneste tremånedersperiode februar-april med perioden før november-januar, er priserne på enfamiliehuse steget med 3,7 pct. og 2,9 pct. for ejerlejligheder.

Ejendomssalg (md.)  april 2018

4. juli 2018 - Nr. 265

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. august 2018

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Danskernes nettoformue steg med 6 pct. i 2017

29. juni 2018

I 2017 steg husholdningernes samlede nettoformue med 6 pct., så den udgjorde 7.794 mia. kr. ved årets udgang. Det svarer til, at hver danskers nettoformue i gennemsnit steg 68.000 kr. til at udgøre 1.348.000 kr. Den finansielle nettoformue steg med 9 pct. i 2017 til 3.674 mia. kr. Samtidig er de faste aktiver, herunder boliger, steget med 3 pct. til 4.121 mia. kr. Væksten i den finansielle nettoformue skyldes hovedsageligt positive kursændringer på værdipapirer og aktiver i pensionsformue. Nettoformuen beregnes ved at trække husholdningernes passiver (fx realkreditlån og andre lån) fra aktiverne (fx boliger, pensionsformuer og aktier). Den samlede nettoformue i 2017 er tre en halv gange så stor som BNP.

Finansielle konti  2017 juni-version

29. juni 2018 - Nr. 263

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2018

Alle udgivelser i serien: Finansielle konti

Kontakt

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

Sektorregnskaberne belyser den økonomiske udvikling i økonomiens sektorer. Økonomien opdeles i seks hovedsektorer: Ikke-finansielle selskaber, Finansielle selskaber, Offentlig forvaltning og service, Husholdninger, Non-profit institutioner rettet mod husholdninger (NPISH) og Udland. Blandt de mest centrale størrelser i sektorregnskaberne er opsparing, fordringserhvervelse, netto og faste bruttoinvesteringer og specielt for husholdningerne den disponible indkomst og forbruget. Finansielle konti udgør et konsistent kontosystem, hvor overgangen fra primostatus til ultimostatus belyses ved finansielle transaktioner (finansiel konto), andre mængdemæssige ændringer og omvurderinger. Husholdningssektoren opgøres i nationalregnskabet som enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner. Derudover er selvstændig erhvervsdrivende inkluderet, men det er kun de selvstændiges finansielle aktiver, der indgår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Bruttoledigheden på laveste niveau i mere end ni år

29. juni 2018

Fra april til maj faldt bruttoledigheden med 900 fuldtidspersoner fra 110.200 til 109.300, svarende til en uændret ledighedsprocent på 4,0 pct. af arbejdsstyrken. Hermed ligger bruttoledigheden for maj på det laveste niveau siden februar 2009.

Arbejdsløsheden (md.)  maj 2018

29. juni 2018 - Nr. 260

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Værditilvæksten er stort set uændret

29. juni 2018

Firmaernes værditilvækst steg samlet med 3 pct. til 1.020 mia. kr. fra 2015 til 2016. Den største stigning var inden for erhvervsservice med 12 pct. til 169 mia. kr. og inden for ejendomshandel og udlejning med 10 pct. til 52 mia.kr. De eneste hovederhverv, hvor værditilvæksten faldt, var inden for råstofindvinding med 57 pct. til 14 mia. kr. og inden for transport med 11 pct. til 91 mia.kr. Værditilvækst er driftsindtægter fratrukket omkostninger til forbrug af varer og tjenester. Tilvæksten udtrykker med andre ord den værdiskabelse, der finder sted i erhvervet.

Regnskabsstatistik for private byerhverv  2016

29. juni 2018 - Nr. 264

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. september 2019

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for private byerhverv

Kontakt

Jeppe Strandgaard Herring, tlf. 24 44 43 06

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

For regnskabsåret 2022 blev der udsendt et spørgeskema til en stikprøve på ca. 9.000 firmaer inden for det private erhvervsliv, herunder til alle firmaer med mindst 50 ansatte. Desuden anvendes oplysninger fra Erhvervs-registeret, SKAT og selskabernes årsrapporter. Bemærk at statistikken kun omfatter markedsaktivitet, dvs. statistikken omfatter ikke firmaer inden for offentlig forvaltning og service mv. Beløbene opgøres i løbende priser. Værditilvækst (pct.) er værditilvækst i pct. af summen af omsætning og andre driftsindtægter. Bruttoavance er bruttofortjeneste i pct. af omsætning. Bruttofortjenesten beregnes som omsætning minus vareforbrug og køb af lønarbejde og underentrepriser. Soliditetsgraden er et udtryk for forholdet mellem egenkapitalen og aktivernes sum. Overskudsgraden er målt som ordinært resultat i pct. af driftsindtægter og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer. Egenkapitalens forrentning er målt som resultat efter selskabsskat i pct. af den gennemsnitlige egenkapi-tal i løbet af året og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Del sidens indhold
Størst vækst i firmaer i finansiering og forsikring

29. juni 2018

Der var i alt næsten 298.000 reelt aktive firmaer i 2016 i den private sektor. Det er over 10.700 flere firmaer end i 2015, hvilket svarer til en stigning på 3,7 pct. De tre brancher med størst relativ vækst i antal firmaer var finansiering og forsikring, information og kommunikation og kultur, fritid og anden service. Finansiering og forsikring var med 10,1 pct. den branche med højest relative vækst i antal firmaer fra 2015 til 2016.

Generel firmastatistik  2016

29. juni 2018 - Nr. 262

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. september 2019

Alle udgivelser i serien: Generel firmastatistik

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Generel Firmastatistik omfatter alle reelt aktive firmaer, således indgår hobbylignende firmaer med ingen eller ringe aktivitet ikke i statistikken. At statistikken er afgrænset til reelt aktive firmaer betyder, at kun firmaer med et aktivitetsniveau, der modsvarer en arbejdsindsats på mindst 0,5 årsværk, er omfattet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Generel firmastatistik
BNP steg med 0,4 pct. i første kvartal

29. juni 2018

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,4 pct. i første kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser den reviderede beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for første kvartal. BNP-væksten er dermed uændret i forhold til den seneste offentliggørelse, mens den samlede vækst for 2017 er revideret op med 0,1 procentpoint til 2,3 pct. Væksten i første kvartal på efterspørgselssiden ses især på investeringer og privatforbrug. For året 2017 holdes fremgangen oppe af især eksporten, der er påvirket af en større enkeltstående betaling fra udlandet, som er henført til første kvartal 2017. Investeringer og privatforbrug bidrog også positiv til væksten i 2017. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  1. kvt. 2018 revideret

29. juni 2018 - Nr. 261

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2018

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Lærere opruster på pædagogik og ledelse

28. juni 2018

Ved udgangen af 2016 var der 80.600 personer i befolkningen under 65 år, der havde folkeskolelæreruddannelsen som deres højst fuldførte uddannelse. Ud af disse har 9.410 personer taget mindst ét efteruddannelseskursus i skoleåret 2016/2017, svarende til 12 pct. Nogle har taget mere end ét kursus, og der er derfor samlet set 14.830 kursusforløb i skoleåret 2016/2017. De danske folkeskolelærere efteruddanner sig ofte inden for fagområder, der er umiddelbart relevante for deres arbejde som lærer.  25 pct. af kursusforløbene retter sig således mod fagområdet pædagogik, teoretisk/videnskabelig, mens kurser inden for fagområdet læreruddannelse, grundskole udgør en andel på 15 pct. Der er også nogle lærere, som tager kurser inden for læreruddannelse, erhvervsskole/sprogcenter mv. svarende til en andel på 3 pct.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse  2016/2017

28. juni 2018 - Nr. 258

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Kilder og metode

Kursistregister. Kursusaktiviteten målt som årselever opgøres ved at sammenlægge kursusomfanget til hele årsværk

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Industrien og detailhandlen viser stigende tendens

28. juni 2018

De lidt længere tendenser er stigende for industriens og detailhandlens sammensatte konjunkturindikatorer og faldende for byggeriet og serviceerhvervene. Industriens sammensatte konjunkturindikator falder en smule fra 4 i maj til 2 i juni, hvilket skyldes fald i produktionsforventningerne. Tendensen er dog stadig stigende. Trods fortsat fremgang i detailhandlen er forventningerne til udviklingen i de kommende måneder mindre positive, hvilket uddybes i denne nyt.

Konjunkturbarometer for erhvervene  juni 2018

28. juni 2018 - Nr. 257

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Vi efteruddanner os mindre end for fem år siden

28. juni 2018

Andelen, som deltog i formel eller ikke-formel efteruddannelse, er faldet fra 2011 til 2016. Det gælder både for mænd og kvinders deltagelse. I 2016 havde halvdelen af befolkningen mellem 25 og 64 år deltaget i formel eller ikke-formel efteruddannelse i løbet af de seneste 12 måneder. Tidligere var det knapt 60 pct. Andelen af kvinder, der deltog, var en smule højere end andelen af mænd, som deltog i tilsvarende uddannelsesaktiviteter i 2016. Formelle uddannelser er uddannelser, som fører frem til en offentlig godkendt eksamen eller kvalifikation. Ikke-formelle uddannelser er fx kurser, seminarer, workshops og sidemandsoplæring, som ikke giver en formel kompetence.

Voksne i uddannelse  2016

28. juni 2018 - Nr. 259

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Voksne i uddannelse

Kontakt

Mikkel Jonasson Pedersen, tlf. 23 60 42 07

Kilder og metode

Den voksne befolknings deltagelse i livslang læring (Adult Education Survey) er en undersøgelse, som bliver gennemført i de fleste EU-lande efter de samme retningslinjer. Formålet er at belyse den 25-64-årige befolknings deltagelse i voksen- og efteruddannelse. Danmarks Oplysningerne er baseret på interviews med ca. 3.600 personer og på oplysninger fra administrative registre. Referenceperioden er de seneste 12 måneder.
Stikprøven er opregnet til fuld population, hvilket giver en usikkerhed i opgørelsen, der er for-bundet hermed. Undersøgelsen forventes gennemført hvert femte år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Hver familie betaler 17.400 kr. i grønne afgifter

27. juni 2018

Hver familie i Danmark betalte i gennemsnit 17.400 kr. i grønne afgifter i 2017. Den største del af de grønne afgifter er energiafgifterne, som udgjorde 9.600 kr. pr. familie. Afgifter på transport (primært registrerings- og vægtafgift) er den næststørste gruppe, som udgjorde 7.100 kr. pr. familie. Forurenings- og ressourceafgifter (primært afgifter på vand og bekæmpelsesmidler) udgjorde kun 700 kr. af de grønne afgifter. I alt betalte de danske familier 46,7 mia. kr. i grønne afgifter.

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte juni  2017

27. juni 2018 - Nr. 256

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte juni

Kontakt

Sara Svantesson, tlf. 30 46 42 06

Sara Svantesson, tlf. 30 46 42 06

Kilder og metode

Statistikken benytter samme begreber, som anvendes for den offentlige sektor i nationalregnskabet. Statistikken er baseret på oplysninger fra nationalregnskabets varebalancesystem.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Del sidens indhold
Detailhandlen steg i rekordvarm maj

26. juni 2018

Fra april til maj steg detailsalget 0,9 pct. Det er tredje måned i træk med stigende detailsalg, og det bringer detailhandlen op på det højeste niveau siden 2011. Specielt handlen i discountforretningerne og på apotekerne steg markant. Tallene er renset for prisudvikling og normale sæsonudsving.

Detailomsætningsindeks  maj 2018

26. juni 2018 - Nr. 255

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Folkepensionens andel af de sociale udgifter stiger

25. juni 2018

Udgifterne til folkepension steg med 1,2 mia. kr. i første kvartal 2018 set i forhold til første kvartal 2017. De samlede sociale udgifter var i samme periode steget med 1,0 mia. kr. Sammenlignes første kvartal 2018 med første kvartal 2013 udgjorde folkepensionens andel af de samlede sociale udgifter 40 pct. i 2018 mod 35 pct. i 2013.

Offentligt kvartalsregnskab  1. kvt. 2018

25. juni 2018 - Nr. 254

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. september 2018

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne i EU steg 3,0 pct.

22. juni 2018

I første kvartal 2018 steg de gennemsnitlige arbejdsomkostningerne pr. time i den private sektor med 3,0 pct. i forhold til samme kvartal sidste år i de 28 EU-medlemslande, efterfulgt af USA, der havde en stigning i arbejdsomkostningerne pr. time på 2,8 pct. i samme periode. I Euroområdet steg arbejdsomkostningerne noget mindre end i EU samlet set med 2,3 pct i forhold til første kvartal 2017. Til sammenligning var stigningen på årsbasis i de danske arbejdsomkostninger mindst med 1,8 pct.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  1. kvt. 2018

22. juni 2018 - Nr. 252

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Tre ud af 1.000 var i stofmisbrugsbehandling i 2017

22. juni 2018

Ændret 02. juli 2018 kl. 15:30

I tabellen over kommunernes aktiviteter for stofmisbrugsbehandling var der desværre opgjort mellem 19 og 53 aktiviteter for meget eller for lidt ved første offentliggørelse. Alle berørte tal er ændret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

0,3 pct. af befolkningen i 79 af landets kommuner var i 2017 i stofmisbrugsbehandling. Andelen af befolkningen i stofmisbrugsbehandling varierer mellem kommunerne, hvor den største andel i 2017 var 0,5 pct. af befolkningen og den laveste andel 0,1 pct. De 79 kommuner, som har godkendt deres data for 2017 om stofmisbrugere i behandling, dækker tilsammen 84 pct. af den samlede befolkning, hvor der i alt var 14.861 personer i stofmisbrugsbehandling.

Stofmisbrugsbehandling  social 2017

22. juni 2018 - Nr. 253

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Stofmisbrugsbehandling

Kontakt

 Benedikte Beckman Nygaard, tlf. 21 19 10 53

Claus Østberg, tlf. 51 79 31 58

Kilder og metode

Statistikken omfatter data for 2015-2024 for de kommuner, som har valideret og godkendt oplysningerne om borgere i kommunal stofmisbrugsbehandling for det pågældende år.
Statistik om stofmisbrugsbehandling er baseret på Registret over Ventetider vedr. Behandlingsgaranti for Stofmisbrugere (VBGS), Register over Stofmisbrugere i Behandling (SIB) og Register til Kvalitets¬sikring af den Lægefaglige behandling (KvalHep).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Stofmisbrugsbehandling

Del sidens indhold
Fortsat positiv udvikling i forbrugertilliden

21. juni 2018

Forbrugertilliden har taget et lille hop opad og ligger på 10,6 i juni mod 9,3 i maj. Dermed fortsætter den positive udvikling i forbrugertilliden, der ligger lidt over gennemsnittet for de seneste seks måneder, som er 8,7. Ud af de fem underliggende indikatorer, som forbrugertilliden beregnes på, er det indikatoren for Danmarks økonomiske situation i dag, der har bidraget mest til denne udvikling. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  juni 2018

21. juni 2018 - Nr. 249

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Stigende antal lønmodtagere gennem fem år

21. juni 2018

Antallet af lønmodtagere er steget i de seneste fem år, hvor der i gennemsnit er blevet 3.200 flere personer med et lønmodtagerjob pr. måned. I den seneste måned er antallet af lønmodtagere steget med 3.400, således at der i april 2018 var 2.736.600 personer med et lønmodtagerjob. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  april 2018

21. juni 2018 - Nr. 250

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Ejerlejligheder historisk dyrere end enfamiliehuse

21. juni 2018

På landsplan steg priserne på ejerlejligheder med 2,5 pct. fra fjerde kvartal 2017 til første kvartal 2018, mens priserne på enfamiliehuse steg med 2,4 pct. i samme periode. I det seneste år er priserne på landsplan steget 7,2 pct. på ejerlejligheder og 4,9 pct. for enfamiliehuse. Gennem de seneste seks år har det været en generel tendens, at priserne på ejerlejligheder er steget mere end priserne på enfamiliehuse. Siden første kvartal 2012 er priserne på ejerlejligheder steget ca. 60 pct., mens de tilsvarende er steget 26 pct. for enfamiliehuse. Det relative prisforhold mellem ejerlejligheder og enfamiliehuse har aldrig været højere. I dag handles ejerlejligheder til højere priser end enfamiliehuse. I starten af år 2000 lå den gennemsnitlige købspris for en ejerlejlighed ca. 25 pct. under gennemsnitsprisen for de enfamiliehuse, der blev handlet. I dag er de handlede ejerlejligheder ca. 10 pct. dyrere end de handlede enfamiliehuse.

Ejendomssalg (kvt.)  1. kvt. 2018

21. juni 2018 - Nr. 251

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2018

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Over halvdelen af de 16-74 årige streamer

20. juni 2018

Andelen af befolkningen, der streamer musik eller film mv. vokser fortsat. Næsten fire ud af fem streamer via deletjenester som Youtube, tre ud af fem ser catch-up tv fra tv-stationer og 54 pct. bruger video on demand (VoD), dvs. streamer film og serier fra globale kommercielle streamingtjenester fx Netflix og HBO. Nye tal om befolkningens brug af internet bekræfter således tendensen tegnet i Nyt fra Danmarks statistik 2018:210, Musik 2017, nemlig at vi streamer som aldrig før.

It-anvendelse i befolkningen  2018

20. juni 2018 - Nr. 245

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. august 2019

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra undersøgelsen It-anvendelse i befolkningen 2025. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra 3.876 gennemførte interviews i april-juni 2025 blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. Sammenligninger tilbage i tid skal gøres med forbehold for ændring i formuleringer samt ændring i filteret. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen om it-anvendelse i befolkningen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Særligt brændstof bidrager til inflationen i EU

20. juni 2018

I maj steg inflationen i Danmark til 1,0 pct., mens den i EU steg til 2,0 pct. og i euroområdet til 1,9 pct. Forskellen mellem inflationen i Danmark og EU er steget fra 0,8 procentpoint i april til 1,0 procentpoint i maj. Det er især stigende brændstofpriser, der påvirker inflationen opad i Danmark og i EU. Brændstof bidrager mest til inflationen i 16 ud af 28 EU-lande.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  maj 2018

20. juni 2018 - Nr. 246

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juli 2018

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Stadigt færre af de unge dømmes efter straffeloven

20. juni 2018

Ændret 07. december 2018 kl. 08:00

Der var desværre fejl i datagrundlaget fra Rigspolitiet ved offentliggørelsen. 1999-årgangens domme for butikstyveri er ændret fra 14 pct. til 13 pct. i fjerde afsnit. Berørte tal er blevet revideret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Blandt mænd, der blev født i 1990 var der 8 pct., der havde fået en eller flere domme for overtrædelse af straffeloven inden de fyldte 18 år. For alle de efterfølgende årgange har det været en mindre og mindre andel, der er blevet dømt inden de fylder 18 år, og for mænd født i 1999 var andelen nede på 4 pct., dvs. en halvering i forhold til 1990-årgangen. Også blandt de unge kvinder er der færre og færre, der får en dom for overtrædelse af straffeloven inden de fylder 18 år. For 1990-årgangen var der tale om 3 pct. og for 1999-årgangen om 1,8 pct.

Fødselsårgangenes kriminalitet  2017

20. juni 2018 - Nr. 247

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Fødselsårgangenes kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Fødselsårgangenes kriminalitet

Del sidens indhold
Alderen på motorcyklister i uheld er steget mest

20. juni 2018

Gennemsnitsalderen for førere af motorcykler involveret i færdselsuheld er steget med 12,2 år siden 1997, og ligger i 2017 på 42,2 år. Sammenlignet med bilister og cyklister er motorcyklister dermed den gruppe, hvor gennemsnitsalderen er steget mest i perioden 1997-2017. Den største stigning i de uheldsramte motorcyklisters gennemsnitsalder skete i perioden 1997-2005, hvor den steg med 7,9 år, hvorefter den fra 2009 til 2010 steg med 2,5 år. Siden 2010 er den steget med to år, og fra og med 2013 har den ligget på et niveau lidt over 42 år.

Færdselsuheld  2017

20. juni 2018 - Nr. 248

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Færdselsuheld

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Læs mere i statistikdokumentationen om færdselsuheld og på emnesiden Færdselsuheld. Statistikken omfatter dels de færdselsuheld, der er kommet til politiets kendskab, og dels de færdselsuheld, der alene er blevet registreret af sygehusenes akutmodtagelse (se tallene i Statistikbanken på www.statistikbanken.dk/moerke). Her inddrager Danmarks Statistik oplysninger om skadestuebesøg og hospitalsindlæggelser forårsaget af færdselsuheld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Færdselsuheld

Del sidens indhold
Nedgang i danske lastvognes transportarbejde

19. juni 2018

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) for danske lastvogne faldt 6 pct. i første kvartal 2018 i forhold til fjerde kvartal sidste år. Transportarbejdet i første kvartal 2018 blev samlet 3 mia. tonkm. Faldet er sket både i det nationale transportarbejde, hvor faldet blev 3 pct., og det internationale transportarbejde med et fald på 17 pct. To tredjedele af den samlede godstransport uanset transportform foregår med lastvogn.

Godstransport med danske lastbiler  1. kvt. 2018

19. juni 2018 - Nr. 242

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. september 2018

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Der sælges mindre øl og vin, men flere cigaretter

19. juni 2018

I 2017 blev der solgt 7,7 liter ren alkohol pr. indbygger, svarende til 2,5 pct. mindre end året før. Øl og vin var de mest almindelige typer alkohol, der blev købt i 2017, idet de udgjorde knap 82 pct. af det samlede salg af alkohol i Danmark. Det svarer til 6,2 liter ren alkohol pr. indbygger. Spiritussalget udgjorde knapt 18 pct. af det samlede salg, med 1,4 liter ren alkohol pr. indbygger. Alkoholsodavand stod for godt 1 pct. af salget. Det er 0,1 liter ren alkohol pr. indbygger. Til gengæld er salget af cigaretter steget med 5,6 pct. fra 2016 til 2017 - fra 1.009 styk pr. indbygger i 2016 til 1.065 styk pr. indbygger i 2017.

Salg af alkohol og tobak  2017

19. juni 2018 - Nr. 241

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Salg af alkohol og tobak

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Datagrundlaget er oplysninger fra SKAT om provenu ved salg af afgiftsbelagte alkoholholddige drikkevarer og tobaksvarer, samt data fra Skatteministeriet. 

Alkoholsodavand var eksklusive ciderprodukter til og med 2010, da cider i denne periode klassificeres som et vinprodukt. Som følge af den tillægsafgift der 1. august 2010 blev lagt på ciderprodukter, er cider fra og med 2011-tallene blive klassificeret som alkoholsodavand. Salget af alkohol og tobak bygger på den antagelse, at forretningernes indkøbte varer sælges videre til forbrugerne umiddelbart efter. Hvis forretninger køber til lager med henblik på salg året efter, holder denne antagelse ikke.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Salg af alkohol og tobak

Del sidens indhold
Uddannelsesniveauet er steget mest i Nordjylland

19. juni 2018

Uddannelsesniveauet stiger i hele landet. Siden 2008 er andelen af de 15-69 årige, der har en erhvervskompetencegivende uddannelse som deres højest fuldførte uddannelse, steget med 4 pct. for hele landet. Region Nordjylland er den region, hvor andelen er steget mest. Her er andelen, der har en erhvervskompetencegivende uddannelse, steget med mere end 5 procentpoint i perioden til 61 pct. i 2018. Region Nordjylland er dog stadig den region, hvor andelen med en erhvervskompetencegivende uddannelse er lavest. Region Hovedstaden har den højeste andel på 64 pct., og her har stigningen været på næsten 5 procentpoint mellem 2008 og 2018. Region Sjælland har haft den mindste stigning på 3 procentpoint, således at der nu er 61 pct. med en erhvervskompetencegivende uddannelse blandt de 15-69 årige.

Befolkningens uddannelse  2018

19. juni 2018 - Nr. 243

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Befolkningens uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Uddannelsesstatus for de 15-69-årige i befolkningen er opgjort 1. januar aktuelt år. Oplysningerne om den højeste fuldførte uddannelse er opgjort 1. oktober året før. Oplysningerne om den socialøkonomiske status opgøres først et år senere. Se en nærmere beskrivelse i statistikdokumentation af opgørelsesmetoden og de anvendte begreber. Se også emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højest fuldført uddannelse

Del sidens indhold
Største indvinding af råstoffer i otte år

19. juni 2018

I 2017 udgjorde den samlede mængde råstoffer indvundet på land (eksklusive salt, olie og gas) 31,9 mio. m3, hvilket er 2,4 mio. m3 mere end i 2016. Ikke siden 2008, hvor der blev indvundet 35,8 mio. m3, har den indvundne mængde været større. Den største komponent er sand, sten og grus med 26,3 mio. m3. Roskilde Kommune havde, på trods af en nedgang på 7 pct. siden 2016, den største indvinding blandt kommunerne med 3,5 mio. m3. I alt skete 39 pct. af den samlede indvinding i seks kommuner: Roskilde, Aalborg, Aabenraa, Skanderborg, Viborg og Rebild.

Råstofindvinding på land  2017

19. juni 2018 - Nr. 244

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Råstofindvinding på land

Kontakt

Morten Skovrider Kollerup, tlf. 24 52 61 68

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Statistikken er eksklusive tal for indvindingen af salt, olie og gas

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Råstofindvinding i Danmark

Del sidens indhold
Stadig færre modtager offentlig forsørgelse

18. juni 2018

Fra fjerde kvartal 2017 til første kvartal 2018 faldt antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige med 5.800 personer til i alt 712.300, når SU-modtagere ikke tælles med. Antallet af offentligt forsørgede toppede i første kvartal 2010 og er siden da faldet støt med i alt 132.100. Antallet af SU-modtagere steg derimod med over 125.000 fra udgangen af 2008 til udgangen af 2015. Siden da har antallet af SU-modtagere ligget konstant omkring de nuværende 325.000 personer. Alle personopgørelser er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  1. kvt. 2018

18. juni 2018 - Nr. 240

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. september 2018

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Lidt bedre udnyttelse af energien i 2017

15. juni 2018

Energiintensiteten for dansk økonomi som helhed er faldet med 0,7 pct. fra 2016 til 2017. Den forbedrede energiintensitet svarer til, at hver BVT-enhed (bruttoværditilvækst) krævede 0,7 pct. mindre energi i 2017 end i 2016. Energiintensiteten faldt, fordi energiforbruget steg mindre end BVT steg. Energiforbruget steg for fjerde år i træk. Faldet i energiintensiteten var primært drevet af en faldende energiintensitet i brancherne landbrug, skovbrug og fiskeri samt industri.

Energiregnskab for Danmark  2017

15. juni 2018 - Nr. 237

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Energiregnskab for Danmark

Kontakt

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Michael Zörner, tlf. 24 41 73 66

Kilder og metode

Det foreløbige energiregnskab er baseret på Energistyrelsens foreløbige energistatistik samt tal fra varestatistikken, udenrigshandel med varer og betalingsbalancen. Fordelingen på brancher er baseret på Energiregnskab for Danmark året før, hvor energiforbruget relevante steder er fremskrevet med indikatorer. Fx er energiforbruget relateret til opvarmning graddagekorrigeret. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Energiregnskab for Danmark

Del sidens indhold
Firmaernes salg stiger efter fire måneder med fald

15. juni 2018

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 1,4 pct. fra marts til april, og det indenlandske salg ekskl. energi steg 2,7 pct. Stigningen kommer efter fire måneder med fald i det samlede salg ekskl. energi. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Navnlig transport og videnservice havde fremdrift i april.

Firmaernes køb og salg  april 2018

15. juni 2018 - Nr. 238

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Producent- og importpriser stiger fortsat

15. juni 2018

Det samlede producentprisindeks for varer er siden maj 2017 steget med 3,9 pct. Det er 1,1 procentpoint højere end forrige måneds årlige stigning i producentprisindekset på 2,8 pct. Denne måneds stigning skyldes bl.a. stigende producentpriser i industri på 1,7 pct., samt stigende producentpriser i råstofindvinding på 21,2 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  maj 2018

15. juni 2018 - Nr. 239

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Færre hjemmehjælpsmodtagere skifter leverandør

14. juni 2018

I 2017 valgte 3.900 af de borgere, som modtog hjemmehjælp at skifte leverandør mindst én gang - fra offentligt til privat eller omvendt - hvilket svarer til 3 pct. af alle hjemmehjælpsmodtagere. Det er en halvering i forhold til 2015, hvor 7.800 modtagere skiftede leverandør i løbet af året, svarende til 5 pct. af de samlede hjemmehjælpemodtagere. Niveauet i 2017 ligger dog på linje med niveauerne i perioden 2009-2012, hvor mellem 3.600 og 4.700 hjemmehjælpsmodtagere skiftede leverandør mindst én gang i løbet af året, svarende til mellem 2 og 3 pct. af de samlede hjemmehjælpsmodtagere i de pågældende år.

Hjemmehjælp  2017

14. juni 2018 - Nr. 233

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Hjemmehjælp

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Sofie Biering-Sørensen, tlf. 21 19 91 35

Kilder og metode

I opgørelserne indgår der tal fra alle 98 kommuner, hvor kommunerne har godkendt deres indberetning om visiteret hjemmehjælp. Alle befolkningstal i artiklen er for ultimo det pågældende år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ydelser til ældre

Del sidens indhold
Udenlandske dimittender står oftere uden job

14. juni 2018

Blandt personer, der fortsat er i befolkningen 21 måneder efter endt videregående uddannelse, var 37 pct. af de udenlandske dimittender fra 2014 i beskæftigelse, mens det gjaldt 54 pct. af andre dimittender. Flere udenlandske dimittender var derfor både ledige (17 pct. i forhold til 5 pct.) og ikke i arbejdsstyrken (16 pct. i forhold til 5 pct.). Udenlandske studerende er personer, der har haft studie som opholdsgrundlag i Danmark. Disse udgør 3.900 ud af 62.200 personer, der fuldførte en videregående uddannelse i 2014.

Fra uddannelse til arbejdsmarked  2016

14. juni 2018 - Nr. 235

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Fra uddannelse til arbejdsmarked

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Tallene stammer fra afgangsregistret, hvor udgangspunktet er en afgangspopulation fra overgangsregistret. I overgangsregistret ses på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser og uddannelsesskift indenfor en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. 
Adgangsgivende uddannelsesforløb indgår ikke i gruppen af gymnasiale uddannelser i beregningerne. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Afgangsregistret

Del sidens indhold
Landbrugets økonomi markant forbedret i 2017

14. juni 2018

Landbrugets bruttofaktorindkomst for 2017 er foreløbigt opgjort til 31,5 mia. kr., hvilket er det næsthøjeste resultat siden 1990, kun overgået i 2012. Bruttofaktorindkomsten steg med 10,1 mia. kr., hvilket svarer til en forbedring på 47,2 pct. i forhold til året før. Udviklingen skyldes især en stigning i værdien af de animalske produkter, samt at forbruget i produktionen faldt. I 2017 var værdien af både svin og mælk rekordhøj, mens indkomsten i 2012 bl.a. var påvirket af meget høje priser på pelsdyr.

Landbrugets bruttofaktorindkomst  2017

14. juni 2018 - Nr. 234

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Landbrugets bruttofaktorindkomst

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Opgørelsen af landbrugets bruttofaktorindkomst følger kalenderåret. Opgørelsen udarbejdes efter EU's fælles retningslinjer og omfatter landbrug, gartneri, pelsdyravl, jagt og biavl. Bruttofaktorindkomsten angiver det beløb, der er til rådighed til aflønning af den samlede arbejds- og kapitalindsats i landbrugssektoren, herunder afskrivninger, forrentning af egen- og fremmedkapital, lønninger og vederlag for landbrugernes egen arbejdsindsats mv. Alle beløb er opgjort i løbende priser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugets bruttofaktorindkomst (Afsluttet)

Del sidens indhold