oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Faldende industriproduktion i marts

8. maj 2024

Industriens samlede produktionsindeks faldt 5,2 pct. fra februar til marts. Produktionen kan svinge en del på månedsbasis, og set over hele første kvartal faldt produktionen i industrien samlet med 1,3 pct. i forhold til det foregående kvartal. Ses der bort fra industriens største branche, medicinalindustrien, så faldt produktionen med 3,1 pct. fra februar til marts, mens den steg 6,6 pct. i første kvartal 2024 sammenlignet med det foregående kvartal. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  marts 2024

8. maj 2024 - Nr. 127

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Påsken gav mange turistovernatninger i marts

8. maj 2024

I marts - der i år indeholdt påsken - var der 3,7 mio. turistovernatninger i Danmark. Det er det højeste antal overnatninger i en marts i statistikkens levetid. Overnatningerne foregik primært på danske hoteller og i feriehuse, der stod for hhv. 38 og 39 pct. af de samlede turistovernatninger i marts. I 2018, hvor påsken senest også primært lå i marts, var der 2,9 mio. turistovernatninger. Overnatninger i marts, der er foretaget af udenlandske gæster, er fra 2018 til 2024 steget med 410.000, mens overnatninger foretaget af danske gæster er steget med 430.000.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  marts 2024

8. maj 2024 - Nr. 130

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Relativ kraftig stigning i antal konkurser i april

7. maj 2024

Der var 256 erklærede konkurser i april blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 22,1 pct. flere end i marts. Konkurserne medførte 1.136 tabte job. I perioden februar-april 2024 var antallet af konkurser i aktive virksomheder 2,2 pct. højere end i november 2023 - januar 2024, lige som jobtabet i faktiske tal var 25,3 pct. højere. I april udgjorde konkurser blandt de aktive virksomheder, der har fået momslån i COVID-19-perioden, 21 pct. af det faktiske antal konkurser i de aktive virksomheder.

Konkurser  april 2024

7. maj 2024 - Nr. 126

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Antallet af tvangsauktioner er fortsat lavt i april

6. maj 2024

Antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner var 115 i april, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er en stigning på 5,5 pct. i forhold til marts, hvor der var 109 tvangsauktioner. Antallet ligger dog fortsat på et lavt niveau. For perioden februar-april 2024 er det samlede antal tvangsauktioner 337, hvilket er et fald på 8,9 pct. i forhold til den foregående periode november 2023 - januar 2024, hvor der var 370 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  april 2024

6. maj 2024 - Nr. 125

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Uændret real A-indkomst i 2023

1. maj 2024

Den gennemsnitlige A-indkomst før skat udgjorde 333.100 kr. pr. person i 2023, hvilket er en stigning på 10.800 kr. eller 3,3 pct. i forhold til 2022. Målt over de seneste ti år er det en relativ stor stigning i den gennemsnitlige A-indkomst før skat, der kun overgås i årene 2020 og 2021, hvor stigningerne på årsbasis især som følge af de særlige COVID-19-relaterede engangsudbetalinger var på henholdsvis 4,6 pct. og 3,7 pct. Når der korrigeres for prisudviklingen på 3,3 pct., var den gennemsnitlige A-indkomst før skat imidlertid stort set uændret i 2023 i forhold til året før. I 2022 faldt realindkomsten med 5,1 pct. på grund af høj inflation.

Indkomststatistik (A-indkomst)  2023

1. maj 2024 - Nr. 124

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Indkomststatistik (A-indkomst)

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Foruden A-indkomst findes også tabeller med tal for de samlede indkomster for personer og familier samt mål for indkomstulighed. Populationen i opgørelserne er personer med bopæl i Danmark primo og ultimo året i alderen over 14 år. A-indkomst dækker kun over løn og skattepligtige overførsler. Opgørelsen inkluderer fx ikke indkomst fra selvstændig virksomhed, afkast af aktier eller skattefrie ydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomststatistik
Uændret ledighed i marts

30. april 2024

Fra februar til marts lå antallet af ledige uændret på 86.500, hvorved ledigheden fortsat udgjorde 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Den uændrede ledighed i marts skyldes en stigning i antallet af ikke-aktiverede ledige på 100, mens antallet af aktiverede ledige faldt med 100. Den uændrede ledighed for marts er en opjustering på 300 i forhold til ledighedsindikatoren som blev offentliggjort 12. april Indikator tyder på lille fald i ledigheden  (NYT fra Danmarks Statistik 2024:106).

Arbejdsløsheden (md.)  marts 2024

30. april 2024 - Nr. 123

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Langt det meste landbrugsjord er i privat dansk eje

30. april 2024

Ændret 02. april 2025 kl. 09:00

Der var desværre fejl i tallene grundet fejllæsning af data i beregningerne. Tallene er rettede og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Langt det meste landbrugsjord i Danmark ejes af privatpersoner, nemlig 83 pct. Blandt øvrige ejerformer dominerer selskaber med 12 pct. af landbrugsjorden. Privatpersonerne er oftest aktive landmænd, men kan også være tidligere landmænd, som har bortforpagtet jorden, men stadig ejer den. En anden gruppe kan være ægtefæller til landmænd, som ikke selv arbejder med landbrug, men som er medejere af en eller flere landbrugsejendomme. Det viser en ny statistik om ejerskab til landbrugsjord i Danmark, som hermed offentliggøres første gang. Statistikken ser også på, hvor meget landbrugsjord, der ejes fra udlandet.

Ejerskab af landbrugsjord  2022

30. april 2024 - Nr. 122

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Ejerskab af landbrugsjord

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på eksisterende registre, og omfatter al landbrugsjord indeholdt i Landbrugsstyrelsens register over ansøgninger om arealstøtte med tilhørende markplaner, der kobles med Geodatastyrelsens oplysninger fra Matriklen og Ejerfortegnelsen samt oplysninger fra Det Centrale Virksomhedsregister (CVR) og adresse registre, hvorved ejerens nationalitet kan bestemmes    Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejerskab af landbrugsjord i Danmark
Detailsalget steg en smule i marts

30. april 2024

Detailsalget i marts var samlet set 0,2 pct. højere end i februar, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Den samlede stigning skyldes fremgang i salget af andre forbrugsvarer, som steg med 1,9 pct. Salget af fødevarer og andre dagligvarer faldt 1,0 pct., og der var også nedgang i salget af beklædning mv., der faldt 0,9 pct. I forbindelse med denne offentliggørelse er der indarbejdet nye oplysninger fra en stor detailvirksomhed helt tilbage til juli 2023, hvilket giver anledning til betydelige revisioner af statistikken. Læs mere om dette i næste afsnit.

Detailomsætningsindeks  marts 2024

30. april 2024 - Nr. 121

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Sundhedsudgifterne faldt med 2 pct. i 2023

29. april 2024

I 2023 udgjorde de samlede danske sundhedsudgifter 262,9 mia. kr. Dette er et fald på 2 pct. eller 5,4 mia. kr. i forhold til 2022. De samlede sundhedsudgifter finansieres af det offentlige, sundhedsforsikringer samt husholdningernes egenbetalinger. Det er andet år i træk, at der ses et fald i de samlede sundhedsudgifter. Faldet afspejler igen et fald i de COVID-19-relaterede aktiviteter herunder færre udgifter til test-og vaccinationsindsatsen. Trods et fald i sundhedsudgifterne i 2023 steg udgifterne til medicin fra 25,3 mia. kr. i 2022 til 28,5 mia. kr. i 2023 og udgør dermed 10,8 pct. af de samlede sundhedsudgifter.

Udgifter til sundhed  2023

29. april 2024 - Nr. 120

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Udgifter til sundhed

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken giver en sammenhængende beskrivelse af sundhedsydelser, sundhedsaktører samt finansiering af sundhed i Danmark. Statistikken gør det muligt at identificere, hvad der forbruges, hvor det forbruges samt hvem der har finansieret forbruget. Statistikken dækker både finansiering fra det offentlige, husholdningers egenbetaling samt betaling fra sundhedsforsikringer. Statistikken er baseret på en lang række kilder. De offentlige kilder består af statsregnskabet, kommunernes og regionernes regnskaber, mens kilder til husholdningernes egenbetaling stammer fra hhv. forbrugsundersøgelsen samt oplysninger fra sundhedsdatastyrelsen. De COVID-19-relaterede udgifter er indsamlet ved kontakt til regionerne samt data modtaget fra Sundhedsdatastyrelsen på udgifter til behandling af COVID-19 patienter og udskilles ikke længere fra 2023. Detaljeret information omkring det tilskudsberettigede salg af lægemidler og regionernes udgifter til medicintilskud offentliggøres af Sundhedsdatastyrelsen hvert kvartal og kan findes på esundhed. Se mere på emnesiden Udgifter til sundhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udgifter til sundhed (SHA)

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen starter 2024 med et lille fald

26. april 2024

Antallet af beskæftigede inden for bygge og anlæg faldt i første kvartal 2024 til 195.400. Det er et fald på 0,2 pct. i forhold til fjerde kvartal 2023, hvor der var 195.700 beskæftigede. På trods af den lille kvartalsvise nedgang er der tale om en stigning på 1,0 pct. i forhold til første kvartal 2023. Antallet af ansatte hos anlægsentreprenører steg mest med 3,4 pct. fra 19.200 i fjerde kvartal 2023 til 19.800 i første kvartal 2024. Det største relative fald fra fjerde kvartal 2023 til første kvartal 2024 var hos maler- og glarmestervirksomheder, hvor antallet af beskæftigede faldt med 5,2 pct. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  1. kvt. 2024

26. april 2024 - Nr. 118

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juli 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Uændret økologisk detailsalg

26. april 2024

Detailsalget af økologiske fødevarer i 2023 endte på 15,5 mia. kr. hvilket er stort set uændret i forhold til 2022. Målt i mængder er der tale om et mindre fald på 4 pct., da kiloprisen steg på de fleste varer. De økologiske varers andel af det samlede salg af fødevarer i kr. estimeres til 11,8 pct. i 2023 - et lille fald fra 12,0 pct. i 2022.

Detailomsætningen af økologiske fødevarer  2023

26. april 2024 - Nr. 119

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2025

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Statistikken er baseret på indberetninger fra de store supermarkedskæder samt de størstegrossisters salg til øvrige butikskæder, købmænd og kiosker (omregnet til detailsalg). Internethandel fra disse samt større, ikke-specialiserede internetbutikker er omfattet. Gård- og stalddørssalg og salg fra specialbutikker (fx grønthandlere) er ikke omfattet. Omsætningen er inklusiv moms. Kilopriser på økologiske varer udregnes ud fra forholdet mellem samlet omsætning og mængde. Der er ikke forudsat uændret sammensætning af forbruget, som i fxForbrugerprisindekset.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Del sidens indhold
Formuen i fast ejendom steg i 2023

25. april 2024

Ændret 03. maj 2024 kl. 10:05

Der var desværre en fejl i sidste afsnit. I overskriften stod der Region Midtjylland i stedet for Region Hovedstaden. Fejlen er rettet og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Hver familie, som ejede fast ejendom (andelsboliger undtaget), oplevede i gennemsnit en stigning i markedsværdien af deres faste ejendom på ca. 96.000 kr. i 2023. Dette svarer til en samlet stigning i husholdningernes formue i fast ejendom på ca. 139 mia. kr. og udgjorde dermed 4.385 mia. kr. ultimo 2023. Dermed er den samlede formue i fast ejendom opgjort i løbende priser næsten tilbage på samme niveau som ultimo 2021, hvor den udgjorde 4.404 mia. kr.

Husholdningernes formue i fast ejendom  2023

25. april 2024 - Nr. 117

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2025

Alle udgivelser i serien: Husholdningernes formue i fast ejendom

Kontakt

Mathias Spindler Juhl Bundgaard, tlf. 21 45 37 78

Mikkel Bjerre Trolle, tlf. 29 36 68 25

Kilder og metode

Husholdningernes formue i fast ejendom er baseret på Danmarks Statistiks registerbaserede boligmodel, der estimerer markedsværdien af fast ejendom på baggrund af faktiske salg. Opgørelsen af markedsværdi vurderes at være mere usikker for ejendomme beliggende i yderområder. Gældskomponenter og dermed beregnet friværdi er ikke tilgængelige for det seneste år og er derfor udeladt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husholdningernes formue i fast ejendom

Del sidens indhold
Danmark og Cypern havde EU's største overskud

25. april 2024

Danmark havde i 2023 et overskud på de offentlige finanser (ØMU-saldoen) på 87,1 mia. kr. svarende til 3,1 pct. af BNP. Det er, sammen med Cypern der havde et tilsvarende overskud, det største blandt EU-landene målt i forhold til BNP. Danmark har haft overskud på de offentlige finanser siden 2016 og har haft det største overskud i forhold til BNP blandt EU-landene siden 2019. 4 ud af de 27 EU-lande havde overskud på de offentlige finanser i 2023. De 27 EU-lande havde samlet set et underskud på 3,5 pct. af BNP, mens de 20 eurolande havde et underskud på 3,6 pct. af BNP.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2023 (april-indberetning)

25. april 2024 - Nr. 116

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Skoleområdet udgør 16 pct. af de kommunale driftsudgifter

24. april 2024

Kommunernes samlede nettodriftsudgifter var 402,0 mia. kr. i 2023. Det er en stigning på 13,4 mia. fra 2022. Folkeskolen m.v. var med 62,3 mia. kr. svarende til 15,5 pct. af kommunernes nettodriftsudgifter igen den største udgiftspost. Folkeskolen m.v. inkluderer bl.a. skolefritidsordninger, specialskoler og bidrag til staten for elever på private skoler. Som tidligere år udgør tilbud til ældre og kontante ydelser også en stor del af de kommunale regnskaber med hhv. 13,3 pct. og 8,6 pct. Kommunernes udgifter er i høj grad styret af Aftale om kommunernes økonomi for 2023 mellem regeringen og Kommunernes Landsforening (KL).

Kommuner og regioners regnskaber  2023

24. april 2024 - Nr. 115

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. april 2025

Alle udgivelser i serien: Kommuner og regioners regnskaber

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over kommunernes og regionernes regnskaber udarbejdes på grundlag af detaljerede regnskabs oplysninger for de enkelte kommuner og regioner. Flere oplysninger findes på emnesiden og i statistikdokumentationen. Se også nøgletal på kommunekort.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner

Del sidens indhold
Industrien forventer øgede investeringer i 2024

23. april 2024

Med denne måneds konjunkturbarometer følger også nye tal for investeringsforventninger i industrien og i serviceerhvervene. I april 2024 viser tallene, at andelen af virksomhederne i industrien, der forventer stigende investeringer i 2024 sammenlignet med 2023, er 13 procentpoint større end andelen, der forventer fald. Dette nettotal på 13 er større end, da virksomhederne fik samme spørgsmål i oktober 2023, hvor nettotallet var 7. Vurderingen af investeringsåret 2023 har gennem de forskellige opgørelser også løbende fået en stigende overvægt af virksomheder med forventning om at øge investeringerne. Ved første vurdering i oktober 2022, var der flest virksomheder, der forventede faldende investeringer i 2023 sammenlignet med 2022. Det billede er markant ændret i april 2024 med de endelige tal for investeringsåret 2023, der viser, at en overvægt på 23 pct. point af virksomhederne i industrien melder, at de i 2023 øgede deres investeringer.

Konjunkturbarometer for erhvervene  april 2024

23. april 2024 - Nr. 114

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
5.300 flere lønmodtagere i februar

22. april 2024

Fra januar til februar steg antallet af lønmodtagere med 5.300 til 3.014.700. Det svarer til en stigning på 0,2 pct. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, steg antallet af lønmodtagere med 3.800, og i offentlig forvaltning og service var der 1.600 flere personer med lønmodtagerjob i februar. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  februar 2024

22. april 2024 - Nr. 112

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Lille fald i forbrugertilliden

22. april 2024

Forbrugertillidsindikatoren er i april minus 8,6 og er dermed lidt lavere end sidste måned, hvor den var minus 7,6. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 9,2. Forbrugernes forventninger til familiens egen økonomiske situation er, som den eneste indikator af de fem indikatorer, som forbrugertilliden beregnes af, steget fra marts til april, mens alle de andre er faldet. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  april 2024

22. april 2024 - Nr. 113

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Antallet af folkepensionister steg i 2023

19. april 2024

Antallet af folkepensionister bosiddende i Danmark steg fra 1.046.000 til 1.063.000 fra december 2022 til december 2023. Det er en stigning på 17.000 folkepensionister. I januar 2021 var antallet af folkepensionister 1.077.000. Faldet på 31.000 fra januar 2021 til december 2022 skal ses i lyset af den gradvist forhøjede pensionsalder, der blev indfaset i årene 2018 til 2022.

Folke- og førtidspension  2024

19. april 2024 - Nr. 111

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. april 2025

Alle udgivelser i serien: Folke- og førtidspension

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om sociale pensioner er baseret på Danmarks Statistiks pensionsregister. Oplysningerne kommer fra de it-systemer, der administrerer udbetaling af social pension.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Folke- og førtidspension (md.)

Del sidens indhold
Mænds barselsorlov er steget

18. april 2024

Andelen af mænd med ret til at holde barselsorlov på dagpenge, og som benytter sig af denne rettighed, er for den seneste forældreårgang steget fra 80 pct. til 88 pct. Det viser opgørelsen for samboende forældre, der fik barn i perioden 2. august 2022 til 31. december 2022, dvs. under den barselslovgivning, der trådte i kraft med virkning fra 2. august 2022. Andelen af mænd på barselsorlov har de foregående år ligget ret konstant på 80 pct.

Dagpenge ved fødsel  2023

18. april 2024 - Nr. 110

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. april 2025

Alle udgivelser i serien: Dagpenge ved fødsel

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Udbetaling af dagpenge i forbindelse med fødsel administreres af Udbetaling Danmark og ATP, hvorfra statistikkens datagrundlag kommer. Dagpenge udbetales enten til arbejdsgiveren som kompensation for udbetalt løn til en ansat på barsel eller udbetales direkte til borgeren, når der ikke er udbetaling af løn. Forældre til børn født i de enkelte år indgår i statistikken, såfremt barnet har ophold i Danmark senest 14 uger efter barnets fødsel. Forældre, der ikke har været på barselsorlov med udbetaling af dagpenge, indgår i statistikken med nul orlovsdage, såfremt de ville være berettigede til at modtage dagpenge i forbindelse med barnets fødsel. Hovedreglen for at være berettiget er, at indtægtsgrundlaget umiddelbart inden barnets fødsel giver ret til dagpenge på mindst 80 pct. af det højest mulige dagpengebeløb på fødselstidspunktet. Ordene forældre, mor og far skal i statistikken opfattes som begreber. Et forældrepar kan bestå af en kvinde og en mand, to kvinder, to mænd, en enlig kvinde eller en enlig mand. Består et forældrepar af mere end en person, kan de være samboende eller ikke samboende. Efter lovændringen den 2.august 2022 kan et forældrepar i forhold til barsel bestå af mere end to personer. I statistikken vil den kvinde, der har født barnet, få tildelt mor-rollen og alle andre få tildelt far-rollen. Hvis flere deles om far-rollen, summeres dagene, idet dog kun far-rollen med det største antal dage da repræsenterer far-rollen, hvad uddannelse og branche angår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Barselsdagpenge

Del sidens indhold
Flere ledige og færre efterlønsmodtagere i 2023

16. april 2024

Antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, ekskl. SU-modtagere, steg med 1.800 i 2023. Dermed var der 756.200 offentligt forsørgede i 2023, ekskl. SU-modtagere. Nettoledigheden, dvs. ikke-aktiverede ledige, steg med 7.100 til 72.200, mens antallet af personer på efterløn faldt med 12.600 til 34.100. Antallet af SU-modtagere faldt med 9.900 til 287.000 i 2023. Alle tal i denne artikel er opgjort som antal fuldtidsmodtagere.

Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)  2023

16. april 2024 - Nr. 109

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. april 2025

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Kilder og metode

Denne opgørelse bygger på datagrundlaget for den årlige statistik over Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen fra Danmarks Statistik. Statistikken over offentligt forsørgede dækker alle forsørgelsesydelser for personer der er født 16 år, men endnu ikke har nået deres folkepensionsalder. Fuldtidsmodtagere er beregnet ud fra det samlede antal deltagere på ydelserne og varigheden af den periode, hvor de hver især har modtaget ydelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Producentprisindekset falder fortsat

15. april 2024

Det samlede producentprisindeks for varer faldt i marts med 1,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet i producentprisindekset er 0,4 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset faldt med 1,1 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode næsten uændret med en mindre stigning på 0,1 pct. Stigningen i importprisindekset er 1,0 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis faldt med 0,9 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  marts 2024

15. april 2024 - Nr. 107

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Stigning i antal flytninger over Øresund

15. april 2024

I 2023 flyttede 3.461 personer over Øresund inden for Øresundsregionen. Det er 202 flere flytninger end året før svarende til en stigning på 6 pct. Siden antallet af flytninger mellem den danske og svenske del af Øresundsregionen toppede med 6.422 flytninger i 2007, har antallet af flytninger fulgt en nedadgående tendens. Udviklingen ser nu ud til at have vendt, idet antallet er steget med over 200 personer to år i træk. Stigningen i det samlede antal flytninger er båret af en stigning i antal flytninger i retning mod Skåne. I 2023 flyttede 1.642 personer fra Østdanmark (den danske del af Øresundsregionen) til Skåne (den svenske del af Øresundsregionen), hvilket er en stigning på 245 personer (18 pct.) i forhold til året før. 1.819 personer flyttede i modsatte retning fra Skåne til Østdanmark, hvilket er et fald på 43 personer (2 pct.) sammenlignet med året før. Som det har været tilfældet siden 2010, er der fortsat et nettooverskud af personer, der flytter fra Skåne til Østdanmark, selvom de to flyttestrømme nærmer sig hinanden.

Flyttestatistik for Øresundsregionen  2023

15. april 2024 - Nr. 108

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. april 2025

Alle udgivelser i serien: Flyttestatistik for Øresundsregionen

Kontakt

Lonnie Graversgaard Jensen, tlf. 30 35 72 92

Malene Baureis Hansen, tlf. 

Kilder og metode

Denne flyttestatistik udgør en del af Ørestat. Den foreliggende statistik udarbejdes i et samarbejde mellem Danmarks Statistik og Statistiska centralbyrån (SCB) i Sverige. Statistikken bygger på oplysninger hentet fra SCB, der fra og med 1998 har registreret oplysninger om de flyttede personer mellem Sverige og Danmark. I opgørelsen indgår de personer, der er registreret som ind- eller udvandret i det aktuelle år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Uændret niveau for konkurser i marts

12. april 2024

Der var 206 erklærede konkurser i marts blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 2,3 pct. færre end i februar. Konkurserne medførte 1.544 tabte job. I første kvartal 2024 var antallet af konkurser i aktive virksomheder 13,3 pct. lavere end i fjerde kvartal 2023, lige som jobtabet i faktiske tal var 7,2 pct. lavere. I marts udgjorde konkurser blandt de aktive virksomheder, der har fået momslån i COVID-19-perioden, 24 pct. af det faktiske antal konkurser i de aktive virksomheder.

Konkurser  marts 2024

12. april 2024 - Nr. 105

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Flere nye biler i marts, men færre i første kvartal

12. april 2024

Salget af nye biler er aktuelt præget af store udsving fra måned til måned. Der blev således registreret 15.600 nye personbiler i marts 2024 opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 27,2 pct. flere end i februar. Tilgangen til husholdningerne var 30,1 pct. højere, mens den var 23,4 pct. højere i erhvervene. Set på kvartalsbasis var det samlede antal registreringer af nye biler i første kvartal 2024 derimod 23,4 pct. lavere end i fjerde kvartal 2023. I husholdningerne var der et fald på 31,2 pct., mens tilgangen i erhvervene faldt med 10,4 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  marts 2024

12. april 2024 - Nr. 104

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Indikator tyder på lille fald i ledigheden

12. april 2024

Ledighedsindikatoren tyder på et lille fald på 300 personer i ledigheden i marts. Faldet skyldes 300 færre ledige på kontanthjælp, mens der i forhold til måneden før var et uændret antal ledige på dagpenge. Ledigheden er opgjort i fuldtidsledige og er sæsonkorrigeret.

Ledighedsindikator  marts 2024

12. april 2024 - Nr. 106

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Forbedring af jordbrugets bytteforhold i 2023

11. april 2024

I 2023 steg jordbrugets bytteforhold med 3 pct. fra 2022 og svarer dermed til bytteforholdet i 2021. Bytteforholdet beskriver relationen mellem priser, som landmænd sælger deres produkter for, og priser på de varer som landmænd køber til brug i deres produktion. Det let forbedrede byttehold skyldes, at jordbrugets salgspriser samlet set er steget 1 pct. fra 2022 til 2023, mens købspriserne er faldet 3 pct.

Jordbrugets prisforhold (år)  2023

11. april 2024 - Nr. 103

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. april 2025

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (år)

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år. Pt. er 2020 basisår (2020=100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2020. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Flere turistovernatninger i februar end nogensinde

10. april 2024

I februar, der for mange danskere er lig med vinterferie, var der 2,4 mio. turistovernatninger i Danmark - det højeste antal overnatninger for en februar i statistikkens levetid. Danske gæster stod for 66 pct. af de samlede overnatninger i februar, mens andelen af overnatninger fra udenlandske gæster var 34 pct. Af de udenlandske overnatninger var top fem: Tyskland med 44 pct., Storbritannien med 8 pct., Sverige med 7 pct., mens gæster fra Norge og USA begge stod for 5 pct. af de udenlandske overnatninger.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  februar 2024

10. april 2024 - Nr. 102

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Stigning i inflationen - uændret kerneinflation

10. april 2024

I marts steg det samlede forbrugerprisindeks med 0,9 pct. i forhold til samme måned året før. I februar var den tilsvarende stigning 0,8 pct. Den lidt højere inflation i marts i forhold til sidste måned skyldes især prisændringer på tøj, gas og elektricitet. Tjenester er i gennemsnit steget 3,5 pct. det seneste år, hvilket hovedsageligt skyldes prisstigninger på husleje. Varer er i gennemsnit faldet 1,7 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisfald på elektricitet. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,7 pct. i marts, hvilket er uændret i forhold til måneden før. Det er bl.a. prisstigninger på tøj fra februar til marts, der holder kerneinflationen oppe i forhold til februar.

Forbruger- og nettoprisindeks  marts 2024

10. april 2024 - Nr. 101

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Tjenestehandel trak eksporten op i februar

9. april 2024

I februar steg den samlede eksport af varer og tjenester med 3,7 pct. til 167 mia. kr. Den samlede import steg med 0,9 pct. til 141 mia. kr. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget med 2,2 pct., mens importen er faldet med 3,4 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  februar 2024

9. april 2024 - Nr. 100

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Industriproduktionen i Danmark ligger over EU

8. april 2024

Industriens samlede produktionsindeks steg 1,6 pct. fra januar til februar. Produktionen kan svinge en del på månedsbasis, men set over perioden december 2023 - februar 2024 steg produktionen i industrien samlet med 2,2 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Ses der bort fra industriens vigtigste branche, medicinalindustrien, så steg produktion med 2,0 pct. i februar og med 4,1 pct. i perioden december 2023 - februar 2024 sammenlignet med de foregående tre måneder. Set over det seneste år har den danske industri samlet set klaret sig bedre end resten af EU. I februar 2024 var produktionen i Danmark 2,4 pct. højere end i februar 2023, mens produktionen i EU-27 i januar 2024 var 5,9 pct. lavere end i januar 2023.

Industriens produktion og omsætning  februar 2024

8. april 2024 - Nr. 99

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Antallet af tvangsauktioner er fortsat lavt i marts

5. april 2024

Antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner var 108 i marts, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er et fald på 4,4 pct. i forhold til februar, hvor der var 113 tvangsauktioner. Antallet ligger dermed fortsat på et lavt niveau. For perioden januar-marts 2024 er det samlede antal tvangsauktioner 346, hvilket er et fald på 5,2 pct. i forhold til den foregående periode oktober-december 2023, hvor der var 365 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  marts 2024

5. april 2024 - Nr. 97

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Fortsat stigning i bibliotekernes udlån

5. april 2024

Bibliotekernes udlån er steget fra 30,2 mio. i 2022 til 32,7 mio. i 2023 svarende til en stigning på 8 pct. Både de fysiske udlån fra folkebibliotekerne og de digitale udlån fra eReolen er steget sammenlignet med 2022. På folkebibliotekerne er udlånene steget fra 22 mio. i 2022 til 23,3 mio. udlån i 2023, mens de digitale udlån er steget fra 8,2 mio. i 2022 til 9,4 mio. i 2023. Sammenlignes der med 2021 og 2020 var stigningen på hhv. 35 pct. og 23 pct., hvilket formentlig kan tilskrives begrænset adgang til folkebibliotekerne i forbindelse med COVID-19-restriktionerne.

Individbaserede biblioteksudlån  2023

5. april 2024 - Nr. 98

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Individbaserede biblioteksudlån

Kontakt

 Isabel Maria dos Santos Cardoso, tlf. 61 50 11 61

Trine Jensen, tlf. 20 13 88 17

Statistik­dokumentation

Biblioteker

Del sidens indhold
Priser på nybyggeri og renovering steg igen i 2023

4. april 2024

Købsprisen på et nybygget fritliggende enfamiliehus steg med 9,7 pct. i 2023 sammenlignet med 2022. I samme periode steg prisen på udførelse af renoverings- og vedligeholdelsesopgaver ved boliger og erhvervsejendomme med 5,6 pct. Til sammenligning faldt prisen på salg af eksisterende enfamiliehuse med 2,7 pct. i denne periode.

Producentprisindeks for byggeri  2023

4. april 2024 - Nr. 96

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. april 2025

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for byggeri

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Statistikken om prisudviklingen for enfamiliehuse er baseret på indberettede priser fra typehusfirmaer og oplysninger fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken om prisudviklingen for renoverings- og vedligeholdelsesopgaver udarbejdes på baggrund af indberettede priser fra håndværksfirmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producentprisindeks for byggeri af boliger

Producentprisindeks for renovering og vedligeholdelse
Flest danske datterselskaber i Tyskland

4. april 2024

Ændret 05. april 2024 kl. 10:15

Der var desværre en fejl i sidste afsnit. Der stod 22 pct. i stedet for 21. pct. Fejlen er rettet og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Tyskland, Sverige, Norge, USA og Storbritannien var de fem lande i verden, hvor danske virksomheder ejede eller kontrollererede flest datterselskaber i 2022. I disse fem lande var der lidt over 6.300 datterselskaber og 400.000 ansatte, hvoraf 43 pct. af de ansatte hørte til datterselskaber med aktivitet i branchegruppen Handel og transport. I Tyskland var der næsten 2.000 datterselskaber med 109.000 ansatte.

Danske datterselskaber i udlandet  2022

4. april 2024 - Nr. 95

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Danske datterselskaber i udlandet

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kamilla Elkjær, tlf. 23 45 44 37

Kilder og metode

Statistikken er spørgeskemabaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Nationalbanken, virksomhedernes årsregnskaber og kommercielle registre. Statistikken omfatter udenlandske kontrol, hvis den direkte/indirekte ejer mere end 50 pct. eller har kontrollerende indflydelse.Statistikken over danske virksomheders udenlandske datterselskaber er årlig og er af relativ bevægelig karakter. Der kan forekomme store ændringer i omfanget af datterselskaber og ansatte. De årlige udsving skal derfor fortolkes varsomt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske datterselskaber i udlandet

Del sidens indhold
Stigning i landingsværdien for dansk fiskeri i 2023

3. april 2024

Danske fiskefartøjer landede fisk, krebs- og bløddyr for i alt 3,20 mia. kr. i 2023. Det var en stigning på 8 pct. i forhold til 2022, hvor værdien var 2,97 mia. kr. Landingsmængden steg med 8 pct. fra 454.000 ton i 2022 til 491.000 ton i 2023. Der var 1.731 registrerede fartøjer i 2023. Det var en nedgang på 110 fartøjer eller 6 pct. fra 2022 til 2023. I 2014 var der 2.455 registrerede fartøjer, hvilket var 724 fartøjer flere end i 2023 svarende til en nedgang på 29 pct. fra 2014 til 2023.

Fiskeriets struktur og landinger  2023

3. april 2024 - Nr. 93

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. april 2025

Alle udgivelser i serien: Fiskeriets struktur og landinger

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Grundlaget for fartøjsstatistikken er Fiskeristyrelsens (FST) register over fiskerfartøjer pr. 31. december. Landingsstatistikken udarbejdes på basis af FST's register for handel med fisk, krebs- og bløddyr i første omsætningsled, suppleret med data fra fartøjernes logbøger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske fiskerfartøjer