oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Nedadgående udvikling i konkurserne

6. december 2016

Der var 173 konkurser i november blandt aktive virksomheder mod 163 i oktober, når der korrigeres for normale sæsonudsving, hvilket er en stigning på 6 pct. I perioden september-november var der 6 pct. færre konkurser end i de foregående tre måneder. Trenden er faldende over de seneste seks måneder. Der er i september-november gået 26 pct. færre fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt i de virksomheder, som er blevet ramt af konkurs, end i de foregående tre måneder. Aktuelt gik der 1.139 job tabt i november, hvilket er 103 pct. flere end i oktober.

Konkurser  november 2016

6. december 2016 - Nr. 510

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Husholdninger betaler 80 pct. af vandafgift

6. december 2016

Husholdninger betalte 1,3 mia. kr. i vandafgift til staten i 2015. Det svarer til 80 pct. af den samlede afgift på ledningsført vand. Husholdningerne aftog kun 60 pct. af drikkevandet leveret fra vandforsyningsbranchen. Den øvrige del af vandafgiften betales af andre erhverv; handel, transport, serviceerhverv og den offentlige sektor.

Vandregnskab  2015

6. december 2016 - Nr. 511

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2017

Alle udgivelser i serien: Vandregnskab

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

Vandregnskabet bygger på data indsamlet af Miljøstyrelsen, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Dansk Vand- og Spildevandsforening (DANVA) samt en række virksomhedsoplysninger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Vand og spildevand

Del sidens indhold
Flere tvangsauktioner - men niveauet er fortsat lavt

6. december 2016

I november blev der bekendtgjort 250 tvangsauktioner mod 196 måneden før. Det er en stigning i de sæsonkorrigerede tvangsauktioner, men er fortsat på et lavt niveau. I perioden september-november 2016 var der 653 tvangsauktioner mod 717 i juni-august 2016, hvilket er et fald på 9 pct. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  november 2016

6. december 2016 - Nr. 509

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Omkostninger til boligbyggeri falder

5. december 2016

De samlede omkostninger ved nybyggeri af boliger er faldet med 0,1 pct. fra andet kvartal til tredje kvartal 2016. I samme periode faldt byggeomkostningerne for etageboliger med 0,4 pct., mens byggeomkostningerne for enfamiliehuse var uændret.

Byggeomkostningsindeks for boliger  3. kvt. 2016

5. december 2016 - Nr. 508

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Økologien klarede sig godt i 2015

2. december 2016

I de fleste produktionsgrene, hvor lønningsevnen for økologisk produktion kan sammenlignes med konventionel produktion, kom økologien ud på toppen i 2015. Det gjorde sig gældende for malkekøer, slagtesvin, korn og grøntsager, mens lønningsevnen var højere for konventionelle kartofler end for økologiske kartofler.

Økonomien i landbrugets produktionsgrene  2015

2. december 2016 - Nr. 507

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2017

Alle udgivelser i serien: Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Martin Brandt Jepsen, tlf. 24 99 89 11

Kilder og metode

Udgangspunktet er bedrifter, hvor arbejdsindsatsen mindst svarer til 1 årsværk (= 1.665 timer). I det enkelte regnskab er indsatsfaktorer, bruttoudbytte og omkostninger fordelt på produktionsgrene på grundlag af dels regnskabets oplysninger om areal og dyrehold og dels særligt udarbejdede nøgletal.Begreber: Nettooverskud: Overskud, når alle produktionsfaktorer er aflønnet.Lønningsevne kr. pr. time: (Nettooverskud + omkostning til arbejdskraft) / arbejdstimer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Del sidens indhold
Offentlige virksomheders værditilvækst falder

1. december 2016

Bruttoværditilvæksten i de offentlige virksomheder faldt med 3 mia. kr. (4 pct.) fra 2014 til 2015. Faldet er på niveau med det foregående års, og bruttoværditilvæksten, der er værdien af produktion fratrukket forbruget i produktionen, var i 2015 på 69 mia. kr. De offentlige virksomheder er enheder, der agerer på markedsvilkår, men stadig er under offentlig kontrol. Det er især virksomheder i branchegruppen landbrug, fiskeri, råstofindvinding mv., der er faldet markant, idet bruttoværditilvæksten her faldt med hele 59 pct. Dette store fald skyldes, at branchegruppen inkluderer enheder i branchen indvinding af råolie, hvor indtægterne i 2015 var direkte påvirket af de faldende oliepriser. Værdien af produktionen faldt med knapt 6 mia. kr., mens forbruget ved produktionen faldt med under 1 mia. kr.

Den offentlige sektors finanser  2015

1. december 2016 - Nr. 506

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. december 2017

Alle udgivelser i serien: Den offentlige sektors finanser

Kontakt

Martin Brun Fuglsang, tlf. 24 76 16 62

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Statistikken for den offentlige sektor produceres i sammenhæng med statistikken for offentlig forvaltning og service, som bl.a. offentliggøres i november måned hvert år. Tallene for de to seneste år betragtes derfor som foreløbige.Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt de offentlige virksomheder, der igen er opdelt i offentlige selskabslignende virksomheder og offentlige selskaber.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Den offentlige sektors finanser

Del sidens indhold
Skatterne steg mere end indkomsterne

1. december 2016

Indkomstskatteprovenuet steg i 2015 med 4,7 pct., mens de skattepligtige indkomster steg med 3,1 pct. i forhold til året før. Stigningerne skyldtes bl.a. den økonomiske udvikling i 2015 med en vækst opgjort i løbende priser på 2,5 pct. og stigende beskæftigelse. Det forøgede indkomstskatteprovenu skal derudover ses i lyset af skattereformen fra 2009, der i 2015 medførte en fortsat nedsættelse af udskrivningsprocenten for sundhedsbidraget, som blev mere end modsvaret af en forøgelse af udskrivningsprocenten for bundskatten. De skattepligtige indkomster var 1.087,1 mia. kr., og indkomstskatterne udgjorde 370,3 mia. kr.

Indkomstskat for personer  2015

1. december 2016 - Nr. 505

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. december 2017

Alle udgivelser i serien: Indkomstskat for personer

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på optællinger fra Skattestyrelsens slutligningssystem, og herfra kommer de begreber og værdier, som indgår i statistikken. For indkomståret 2023 og 2024 bygger oplysningerne på data fra oktober 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomstskat for personer

Del sidens indhold
Flere ejendomshandler til faldende priser

30. november 2016

Prisudviklingen fra august til september 2016 faldt på landsplan 1,6 pct. for ejerlejligheder og 0,6 pct. for enfamiliehuse. Hvis man sammenholder gennemsnittet for perioden juli-september med de foregående tre måneder april-juni, så var prisudviklingen for ejerlejligheder 1,4 pct, mens den var 0,5 pct. for enfamiliehuse. Det beregnede antal ejendomshandler i almindelig fri handel indgået i september var 4.145 for enfamiliehuse og 1.685 for ejerlejligheder. Hvis man sammenholder antallet af ejendomshandler for perioden juli-september med samme periode for 2015, så er antallet steget med 1,0 pct. for både enfamiliehuse og ejerlejligheder.

Ejendomssalg (md.)  september 2016

30. november 2016 - Nr. 504

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Fremgang i dansk økonomi fortsætter

30. november 2016

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,4 pct. i tredje kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser foreløbige beregninger. Den økonomiske fremgang er understøttet af vækst i det offentlige forbrug og udvikling i lagrene. Investeringer og privatforbrug var omtrent uændrede. Stigningen i BNP skyldes især fremgang i industrien og i de finansielle brancher. Der har været fremgang i de tre første kvartaler af 2016. I årets første tre kvartaler samlet steg BNP med 0,8 pct. i forhold til samme periode sidste år. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint. BNP-væksten ligger 0,2 procentpoint højere end BNP-indikatorens bud, se Nyt fra Danmarks Statistik nr. 477 fra 15. november.

Kvartalsvist nationalregnskab  3. kvt. 2016

30. november 2016 - Nr. 503

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2016

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Bruttoledigheden er stort set uændret

30. november 2016

I oktober steg bruttoledigheden med 200 fuldtidspersoner fra 111.500 til 111.700. Samtidig lå bruttoledighedsprocenten uændret på 4,2 pct. i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. Hermed er bruttoledigheden stort set uændret for sjette måned i træk. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  oktober 2016

30. november 2016 - Nr. 502

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Uændret niveau for industriens forventninger

29. november 2016

Den sæsonkorrigerede sammensatte konjunkturindikator for industrien er stort set uændret med minus 8 i november mod minus 9 i oktober. Forventningerne til produktionen er gået op, mens vurderingen af ordrebeholdning er faldet. Ud af det samlede antal stikprøvebesvarelser indløb 68 pct. før USA's præsidentvalg den 8. november, 32 pct. efter.

Konjunkturbarometer for industri  november 2016

29. november 2016 - Nr. 498

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Stigning i detailhandelens forventninger

29. november 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er steget. Nettotallet er 6 i november mod 1 i oktober. Igennem årets første 11 måneder har der dog været en faldende tendens, og månedens konjunkturtal er noget lavere end i november sidste år, hvor tallet var 11. Tallene er ikke sæsonkorrigerede. 66 pct. af de samlede stikprøvebesvarelser indløb før USA's præsidentvalg den 8. november, 34 pct. efter.

Konjunkturbarometer for detailhandel  november 2016

29. november 2016 - Nr. 499

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Byggeriets konjunkturindikator ligger stabilt

29. november 2016

Den sæsonkorrigerede sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er på minus 7 i november mod minus 6 i oktober. Igennem 2016 har indikatoren ligget stabilt mellem minus 4 og minus 9. Vurderingen af ordrebeholdningen er negativ, mens beskæftigelsesforventningerne er positive. I ikke-korrigerede tal er der et forventet sæsonbestemt fald. Ud af det samlede antal stikprøvebesvarelser indløb 74 pct. før USA's præsidentvalg den 8. november, 26 pct. efter.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  november 2016

29. november 2016 - Nr. 497

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Kommunalt ansatte har fortsat størst lønstigning

29. november 2016

I årets tredje kvartal havde de ansatte i kommunerne fortsat den højeste stigning i gennemsnitslønnen pr. time på 2,0 pct. i forhold til samme kvartal sidste år. De ansatte i regionerne havde en stigning på 1,7 pct. i samme periode, hvilket er det samme som de ansatte i virksomheder og organisationer (i den private sektor). Ansatte i staten havde fortsat den laveste lønudvikling i perioden med 1,4 pct. på årsbasis. Set i forhold til det foregående kvartal er lønudviklingen uændret i både staten og kommunerne, mens den er øget en smule med 0,1 procentpoint i regionerne og aftaget med 0,1 procentpoint i virksomheder og organisationer.

Lønindeks  3. kvt. 2016

29. november 2016 - Nr. 501

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Serviceerhvervenes konjunkturindikator falder

29. november 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhverv er faldet fra 3 i oktober til 1 i november, og der ses en faldende tendens igennem hele 2016. Indikatoren for den faktiske omsætning over de seneste måneder er negativ for første gang i over to år. Ud af det samlede antal stikprøvebesvarelser indløb 60 pct. før USA's præsidentvalg 8. november, 40 pct. efter.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  november 2016

29. november 2016 - Nr. 500

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Brug af adskillige sociale medier hitter blandt unge

28. november 2016

Hele 97 pct. af unge danskere mellem 15 og 18 år anvender sociale netværkstjenester. Tre ud af fem har en profil på mindst fire sociale medier og 35 pct. bruger mindst fem. Kun tre pct. fravælger at være på sociale medier. 15-årige unge er for første gang inkluderet i Danmarks Statistiks omfattende årlige undersøgelse om danskernes internetvaner takket være et samarbejde med Digitaliseringsstyrelsen.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2016 brug af sociale medier

28. november 2016 - Nr. 496

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2017

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Ikke-vestlige efterkommere er under uddannelse

25. november 2016

Unge ikke-vestlige efterkommere i alderen 20-29 år er i gang med en uddannelse i samme grad som personer med dansk oprindelse. Blandt alle mandlige 20-29-årige ikke-vestlige efterkommere er 39 pct. under uddannelse, hvilket er samme andel som 20-29-årige mænd af dansk oprindelse. Blandt alle 20-29-årige kvindelige ikke-vestlige efterkommere er 47 pct. under uddannelse, hvilket er 2 pct. højere end kvinder af dansk oprindelse. Andelen under uddannelse varierer meget mellem de enkelte alderstrin i aldersgruppen 20-29 år og falder med alderen.

Indvandrere i Danmark  2016

25. november 2016 - Nr. 493

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2017

Alle udgivelser i serien: Indvandrere i Danmark

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Statistik­dokumentation

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)

Del sidens indhold
Ejendomsskatterne stiger fortsat

25. november 2016

De samlede ejendomsskatter var i 2016 på 28,4 mia. kr. Det er en stigning på 0,4 mia. kr. svarende til 1,2 pct. i forhold til året før. Ejendomsskatterne består af grundskyld - som i 2016 udgjorde 88 pct. af det samlede provenu fra ejendomsskatter - og dækningsafgifter, som betales for bl.a. forretningsejendomme. Ejendomsværdiskatten er ikke en del af ejendomsskatterne, men indgår i personskatterne. Stigningen i ejendomsskatterne skyldes en stigning i grundskylden, som kun delvist blev modvirket af marginalt faldende dækningsafgifter. I 2017 forventes de samlede ejendomsskatter at stige til 28,5 mia. kr.

Ejendomsbeskatningen  2016 og 2017

25. november 2016 - Nr. 495

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2017

Alle udgivelser i serien: Ejendomsbeskatningen

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Oplysningerne for 2024 og 2025 er baseret på udtræk fra Skatteforvaltningens ejendomsdatasystem, mens oplysningerne for ejendomsskattepromillerne for 2026 er baseret på tal fra Skatteministeriet, der bygger på kommunernes indberetninger til Indenrigsministeriet efter vedtagelsen af de kommunale budgetter i efteråret 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomsskatter

Del sidens indhold
Ni kommuner har ændret udskrivningsprocenten

25. november 2016

De kommunale udskrivningsprocenter for 2017 ligger mellem 22,5 og 27,8 pct. med et gennemsnit på 24,91 pct. Det er uændret i forhold til 2016. Fire kommuner har hævet udskrivningsprocenten, fem kommuner har sat den ned, og 89 kommuner har fastholdt den uændret. Udskrivningsprocenten bruges til beregning af den kommunale indkomstskat.

Kommunale udskrivningsprocenter  2017

25. november 2016 - Nr. 494

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2017

Alle udgivelser i serien: Kommunale udskrivningsprocenter

Kontakt

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Kilder og metode

Denne statistik er baseret på kommunernes indberetninger af udskrivningsprocenter mv. til Indenrigsministeriet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kommunale udskrivningsprocenter
Forbedring af jordbrugets bytteforhold

24. november 2016

Jordbrugets bytteforhold er forbedret med 7 procentpoint i tredje kvartal 2016 i forhold til andet kvartal. Dette kommer dog efter andet kvartals bytteforhold, der var det ringeste i hele perioden, der måler tilbage til 2005. Bytteforholdet i forhold til samme kvartal sidste år er dog forringet med 2,6 pct. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  3. kvt. 2016

24. november 2016 - Nr. 491

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Fald i årets høstudbytte

24. november 2016

Landmændene høstede 9,1 mio. tons korn i 2016, hvilket er 9 pct. mindre end sidste år. Dermed er kornproduktionen tilbage på tidligere års niveau efter to gode år i 2014 og 2015. Tilbagegangen skyldes ikke mindst vinterhvede, hvor både udbyttet er faldet fra 80 til 73 hkg/ha fra 2015 til 2016 og arealet er 8 pct. mindre.

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2016

24. november 2016 - Nr. 490

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2017

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
Produktionen af svin viser lille stigning

24. november 2016

Der blev slagtet 4,7 mio. svin og eksporteret 3,2 mio. levende svin i tredje kvartal, hvilket er en stigning i produktionen af svin på 2,1 pct. i forhold til samme periode sidste år. Stigningen skyldtes flere slagtninger og især en større eksport af smågrise, der nu udgør 99 pct. af de levende eksporterede dyr. Det er primært Tyskland og Polen, der er aftagerlande. Hver gang der blev slagtet tre svin i Danmark blev der eksporteret to smågrise. Der var 12,3 mio. svin i Danmark 1. oktober. Se flere tal om svinebestanden på www.statistikbanken.dk/SVIN.

Animalsk produktion (kvt.)  3. kvt. 2016

24. november 2016 - Nr. 492

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Virksomheders innovationsudgifter stiger

23. november 2016

Virksomhedernes samlede udgifter til innovation i 2015 var på 47,1 mia. kr. og er dermed steget med 3,9 pct. i forhold til 2014. Det er den største stigning siden 2008, hvor udgifterne lå på samme niveau (47,2 mia. kr.). Stigningen kan primært tilskrives, at de samlede udgifter til egen forskning og udvikling (FoU) er steget med 1,5 mia. kr. eller 4,2 pct., mens udgifter til innovation i øvrigt er steget med 0,2 mia. kr. (2,5 pct.).

Innovation i erhvervslivet  2015

23. november 2016 - Nr. 487

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Innovation i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på statistik innovation i erhvervslivet. Mere information om statistikområdet på www.dst.dk/fui og i statistikdokumentationerne for Erhvervslivet. Undersøgelsen er basseret på en stikprøve, og derfor er der en vis usikkerhed i opgørelsen. Se statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Innovation i erhvervslivet

Del sidens indhold
Erhvervslivets FoU-udgifter stiger

23. november 2016

Erhvervslivets udgifter til forskning og udvikling (FoU) er steget fra 1,87 pct. af bruttonationalproduktet (BNP) i 2014 til 1,89 pct. i 2015. For første gang siden 2011 er FoU udgifterne steget. Niveauet er stadig lavere end i 2011, hvor andelen var på 1,96 pct. Der har været et fald siden årene 2010-2012, hvor andelen lå stabilt lige under 2 pct.

Forskning og udvikling i erhvervslivet  2015

23. november 2016 - Nr. 488

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen. Danske data er dermed sammenlignelige med de øvrige EU- og OECDlandes.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet

Del sidens indhold
Øget industrifiskeri gav et flot driftsresultat i 2015

23. november 2016

Driftsresultatet for danske fiskere blev 1,8 mio. kr. pr. virksomhed i 2015, hvilket er en stigning på 85 pct. i forhold til året før. Bruttoudbyttet steg 25 pct. til 6,4 mio. kr., mens driftsomkostningerne steg 12 pct. og finansieringsomkostningerne stort set forblev uændrede.

Regnskabsstatistik for fiskeri  2015

23. november 2016 - Nr. 489

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2017

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for fiskeri

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Statistikken omfatter dansk erhvervsfiskeri. Enheden i statistikken er et fartøj. I denne sammenhæng er et fartøj defineret som en regnskabsenhed. En regnskabsenhed består som hovedregel af et fartøj med selvstændigt regnskab. En regnskabsenhed kan i visse tilfælde indeholde flere fartøjer - eksempelvis hjælpefartøjer eller fartøjer, som hver for sig ellers ikke ville indgå i populationen. Populationen omfatter de enheder, som har en driftsmæssig aktiv periode på mindst seks måneder samt en årsomsætning over tærskelniveauet på 270.000 kr. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for fiskeri

Del sidens indhold
AKU-ledigheden er steget i løbet af 2016

23. november 2016

I tredje kvartal 2016 var der 189.000 AKU-ledige i alderen 15-64 år, korrigeret for sæsonudsving. Dette er en stigning på 3.000 personer siden andet kvartal 2016 og på 12.000 personer siden første kvartal 2016, hvor ledigheden var på det laveste niveau siden 2009. Ledigheden toppede i andet kvartal 2012, og siden da er det først i 2016, at den er steget to kvartaler i træk.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2016

23. november 2016 - Nr. 486

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Inflationen stiger i Danmark og EU

22. november 2016

I oktober var inflationen i Danmark 0,1 pct. I både EU og euroområdet var inflationen 0,5 pct. Måneden før var inflationen minus 0,3 pct. i Danmark og 0,4 pct. i både EU og euroområdet. Den lavere inflation i Danmark end i EU skyldes især lavere priser på teletjenester og tøj. Danmark har det største prisfald på teletjenester blandt EU-landene, hvilket primært skyldes store prisfald på roaming tidligere på året. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, hvilket er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i oktober 0,1 pct. i Danmark, 0,7 pct. i EU og 0,7 pct. i euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  oktober 2016

22. november 2016 - Nr. 485

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2016

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Detailhandlen rammer højeste niveau i fem år

22. november 2016

Ændret 06. november 2017 kl. 08:06

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailhandlen i oktober var samlet set 0,8 pct. højere end i september og kom op på det højeste niveau i fem år, når tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. I oktober steg fødevarer og andre dagligvarer med 0,2 pct., og andre forbrugsvarer gik op med 0,4 pct. Varegruppen beklædning mv. var højdespringeren med en stigning på 5,6 pct., hvilket skal ses i lyset af et stort fald i september.

Detailomsætningsindeks  oktober 2016

22. november 2016 - Nr. 484

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2016

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Forbrugertilliden er uændret

22. november 2016

Forbrugertilliden ligger på 0,9 i november sammenlignet med 1,2 i oktober. Niveauet er således uændret. Indikatoren ligger dog lidt lavere end de seneste seks måneders gennemsnit på 2,7. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation. Udviklingen i forbrugernes forventninger og detailhandlens omsætning følges typisk ad - dog let forskudt i tid. Forbrugertilliden kan således give en indikation af den kommende udvikling i detailhandlens omsætning. Den uændrede forbrugertillid i denne måned antyder, at salget i detailhandlen formentligt heller ikke vil give større udsving inden for de næste par måneder (se Nyt fra Danmarks Statistik nr. 484).

Forbrugerforventninger  november 2016

22. november 2016 - Nr. 483

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Beskæftigelsen for lønmodtagere steg i september

21. november 2016

Der var 3.400 flere lønmodtagere i september end i august. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. Antallet af personer med lønmodtagerjob er steget med i alt 47.100 i forhold til samme måned sidste år, svarende til en stigning på 1,8 pct. I september havde 2.663.100 personer et lønmodtagerjob. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2016

21. november 2016 - Nr. 482

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Gode investeringsforventninger i industrien

18. november 2016

Industrien forventer, at investeringerne vil stige i 2016 med 20 pct. i forhold til 2015 og derefter falde med 4 pct. i 2017. Investeringsstrukturen viser, at erstatning af nedslidt materiel eller udstyr er den primære årsag til nye investeringer. Undersøgelsen blev gennemført i oktober, dvs. før USA's præsidentvalg.

Industriens investeringsforventninger  oktober 2016

18. november 2016 - Nr. 481

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2017

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
Færre blandt unge dømt efter straffeloven

16. november 2016

Blandt mænd, der blev født i 1988, havde 9 pct. fået en eller flere domme for overtrædelse af straffeloven, inden de fyldte 18 år. Det er den højeste andel blandt alle fødselsårgange siden 1965. For alle de efterfølgende årgange har der været en faldende andel, der er dømt. Blandt mænd, som er født i 1997, er der kun halvt så mange, der er dømt efter straffeloven ved alderen 17 år. For kvinderne har der været tale om den samme udvikling som for mændene, selv om den ikke er lige så markant.

Fødselsårgangenes kriminalitet  2015

16. november 2016 - Nr. 480

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. september 2017

Alle udgivelser i serien: Fødselsårgangenes kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Fødselsårgangenes kriminalitet

Del sidens indhold
Prisen på danske varer stiger

15. november 2016

Det samlede producentprisindeks for varer steg med 0,2 pct. i tre-måneders perioden august-oktober 2016 i forhold til de foregående tre måneder maj-juli 2016. I samme periode var importprisindeks for varer uændret. Siden oktober 2015 er producentprisindeks for varer faldet med 0,8 pct., mens importprisindekset er faldet med 1,8 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  oktober 2016

15. november 2016 - Nr. 479

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2016

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Danskernes formue sætter ny rekord

15. november 2016

I 2015 steg de danske husholdningers finansielle nettoformue til et nyt rekordhøjt niveau på 3.397 mia. kr. ved udgangen af året. Det svarer til 595.000 kr. pr. dansker. Niveauet er næsthøjest blandt de nordiske lande, vi oftest sammenligner os med - kun overgået af Sverige. Stigningen i Danmark skyldes, at de finansielle aktiver steg med 415 mia. kr., hvilket svarer til 7 pct. eller 73.000 kr. pr. dansker, mens de finansielle passiver var stort set uændrede. Stigningen i de finansielle aktiver skyldes hovedsageligt kursstigninger på værdipapirer, der enten indgår direkte i husholdningernes formue eller indirekte via pensionsformuen. Den finansielle nettoformue består hovedsageligt af pensionsopsparing, aktier samt obligationer, fratrukket boliglån og andre lån m.m.

Finansielle konti  2015 november-version

15. november 2016 - Nr. 478

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Finansielle konti

Kontakt

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

Sektorregnskaberne belyser den økonomiske udvikling i økonomiens sektorer. Økonomien opdeles i seks hovedsektorer: Ikke-finansielle selskaber, Finansielle selskaber, Offentlig forvaltning og service, Husholdninger, Non-profit institutioner rettet mod husholdninger (NPISH) og Udland. Blandt de mest centrale størrelser i sektorregnskaberne er opsparing, fordringserhvervelse, netto og faste bruttoinvesteringer og specielt for husholdningerne den disponible indkomst og forbruget. Finansielle konti udgør et konsistent kontosystem, hvor overgangen fra primostatus til ultimostatus belyses ved finansielle transaktioner (finansiel konto), andre mængdemæssige ændringer og omvurderinger. Husholdningssektoren opgøres i nationalregnskabet som enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner. Derudover er selvstændig erhvervsdrivende inkluderet, men det er kun de selvstændiges finansielle aktiver, der indgår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Ny BNP-indikator viser afdæmpet vækst

15. november 2016

I dag offentliggør Danmarks Statistik en test-beregning af en ny indikator for væksten i bruttonationalproduktet (BNP). Den giver et estimat på den kvartalsvise vækst allerede 45 dage efter et kvartals udløb mod tidligere 60 dage. Den nye indikator peger på en svag vækst på 0,2 pct. i tredje kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. Der udvikles stadig på den nye indikator, som er behæftet med mere usikkerhed end den hidtidige første offentliggørelse af nationalregnskabet. Usikkerheden ved den hidtidige første offentliggørelse vurderes generelt til ± 0,5 procentpoint. Læs mere om beregningen af indikatoren i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

BNP-indikator  3. kvt. 2016

15. november 2016 - Nr. 477

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. februar 2017

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Dansk økonomi opjusteres

15. november 2016

Ændret 15. november 2016 kl. 09:35

Der er desværre konstateret fejl i den sidste tabel i tallene for årlig realvækst i 2009. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Bruttonationalproduktet (BNP) er steget med 0,9 pct. i 2013, 1,7 pct. i 2014 og 1,6 pct. i 2015 efter korrektion for prisudviklingen. Det viser nye beregninger, som også indeholder resultaterne af en datarevision i nationalregnskabet. Dermed er fremgangen i dansk økonomi større end hidtidigt beregnet. Sammenlignet med seneste offentliggørelse er BNP-væksten opjusteret med 1,1 procentpoint i 2013, med 0,4 procentpoint i 2014 og med 0,6 procentpoint i 2015.

Nationalregnskab (år)  2015 november-version

15. november 2016 - Nr. 476

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2017

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Nye biler for 491 mia. kr. siden 2004

11. november 2016

Der var desværre en fejl i beregningen af forbrugerprisen særligt på elbiler, som har medført, at tallene i denne NYT ikke er retvisende. Der henvises til den seneste NYT i serien og til www.statiskstikbanken.dk/bil50 for opdaterede tal for hele perioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

De danske bilkøbere har fra 2004 til og med september i år købt nye personbiler for 490,6 mia. kr. opgjort i løbende købspriser, inklusive moms og afgifter. Det svarer til 23 Storebæltsbroer. Fremskrives januar-september 2016 til hele året, når beløbet op på 504 mia. kr. Husholdningernes andel frem til september 2016 er 233,3 mia. kr., mens erhvervenes andel er 257,3 mia. kr. Der har siden 2004 været en del konjunkturmæssige udsving, der har påvirket bilinvesteringerne. Især finanskrisen i 2008-2009 satte sine spor, mest markant i husholdningerne.

Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)  værdien af nyregistrerede personbiler 2004-2016

11. november 2016 - Nr. 475

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Beløbene viser den samlede sum, som ejerne har betalt for deres nye biler inklusive moms og afgifter mv. Leasingbiler indgår ikke i opgørelsen, da leasingtagerens/brugerens udgift i princippet er en lejeudgift og ikke en investering.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra