oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Vigende udvikling i bilsalget

17. marts 2020

Tilgangen af nye personbiler i februar 2020 var på 16.900 (sæsonkorrigeret). Det er 2,0 pct. lavere end i januar. Udviklingen er sammensat af 2,9 pct. flere biler i husholdningerne og 8,2 pct. færre i erhvervene. Den samlede tilgang i december 2019 - februar 2020 er 6,3 lavere end september-november 2019, og den dækker over et fald på 7,3 pct. i husholdningerne og et fald på 4,8 pct. i erhvervene. Der er i denne artikel fokus på elbilernes geografi i relation til Klimarådets nyeste rapport.

Nyregistrerede motorkøretøjer  februar 2020

17. marts 2020 - Nr. 103

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. april 2020

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Producentpriserne falder fortsat på årsbasis

16. marts 2020

Det samlede producentprisindeks for varer er i februar faldet med 3,4 pct. set i forhold til samme måned sidste år. Faldet er 2,5 procentpoint større end sidste måned, hvor indekset faldt med 0,9 pct. Udviklingen i indekset har været negativt siden maj 2019, og i denne måned er det hovedsaligt et fald i energiforsyning på 39,9 pct., der driver den negative udvikling. De to forrige måneders fald i årsudviklingerne i det samlede producentprisindeks for varer har været markant lavere set i forhold til årsudviklinger i perioden fra juni til november 2019. I denne måned er vi tilbage på niveauet fra perioden juni til november 2019 med det største fald i årsudviklingen siden maj 2016.

Producent- og importprisindeks for varer  februar 2020

16. marts 2020 - Nr. 102

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. april 2020

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Industri samt bygge og anlæg sikrer fremgang

13. marts 2020

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg med 5,8 pct. fra december til januar. Samlet over de seneste tre måneder var der en stigning på 0,9. Det indenlandske salg ekskl. energi steg 5,1 pct. fra december til januar. Brancherne industrien samt bygge og anlæg er i fokus i denne offentliggørelse, da de bidrager med en stor andel af den samlede stigning i salget.

Firmaernes køb og salg  januar 2020

13. marts 2020 - Nr. 101

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. april 2020

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Frafald på 43 pct. på erhvervsuddannelserne

12. marts 2020

Gruppen af erhvervsuddannelser har det absolut største frafald, når man sammenligner med de andre erhvervskompetencegivende uddannelsesgrupper. I 2014 startede 50.000 elever på erhvervsuddannelserne. Fem år efter havde 43 pct. valgt at afbryde deres uddannelse fra denne uddannelsesgruppe. 8 pct. var stadig i gang, mens 49 pct. havde fuldført deres uddannelse. I den modsatte ende af skalaen havde gruppen af lange videregående uddannelser kun et frafald på 12 pct. blandt de 24.000, der startede i 2014, mens 87 pct. havde fuldført deres uddannelse. Grupperne af bacheloruddannelser og korte og mellemlange videregående uddannelser minder om hinanden. Omtrent 70 pct. havde fuldført deres uddannelse på bachelor, korte og mellemlange videregående uddannelser, og mellem 22 og 29 pct. var faldet fra i uddannelsesgruppen.

Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper  2018/2019

12. marts 2020 - Nr. 98

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. april 2021

Alle udgivelser i serien: Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Tallene stammer fra overgangsregistret, som er en bearbejdet version af Elevregistret. Overgangsregistret ser på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser. Uddannelsesskift inden for en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. Uddannelsesstatus opgøres i gruppen efter et og fem år i forhold til studiestart i gruppen. Opgøres frafaldet over en længere periode, vil andelen af studerende, der gennemfører eller falder fra derfor ændre sig. I forbindelse med den årlige opdatering af tallene vil der erfaringsmæssigt ske ændringer i tallene tilbage i tiden. Fx kan studerende som har afbrudt en uddannelsesgruppe skifte status fra afbrudt til igangværende, når der indberettes nye tal næste år. Særligt de seneste år må derfor betragtes som foreløbige.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overgangsregistret
Samme uddannelser har domineret i tre årtier

12. marts 2020

Ændret 12. juni 2020 kl. 09:10

Ved offentliggørelsen var der desværre angivet syv akademiske uddannelser, som de mest populære i de senese tre årtier, hvor det skulle være seks. HA almen erhvervsøkonomi var nævnt som den syvende. Alle berørte tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

For studenter med karaktergennemsnit blandt de øverste 10 pct. i deres årgang har især seks akademiske uddannelser været populære i de seneste tre årtier. Som første uddannelse efter gymnasiet er topstudenterne i perioden fra 1990-2019 oftest startet på medicin, jura, statskundskab, ingeniør, psykologi eller matematisk-fysisk uddannelse. Medicin, statskundskab, jura og ingeniør har været blandt de fem mest populære uddannelser i hele perioden.

Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark (tillæg)  1990-2019 gymnasier 1

12. marts 2020 - Nr. 99

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark (tillæg)

Kontakt

Mikkel Jonasson Pedersen, tlf. 23 60 42 07

Kilder og metode

Tallene stammer fra Elevregistret og registret over befolkningens højest fuldførte uddannelse. Påbegyndt i året dækker over personer, der påbegyndte en videregående uddannelse i perioden 1. oktober året før - 30. september aktuelt år. Tallene for det seneste år er foreløbige og erfaringsmæssigt sker der en korrektion i forbindelse med næste års indberetning.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Dansk industri runder 400.000 ansatte i udlandet

11. marts 2020

Antallet af ansatte i danskejet industri i udlandet har siden 2010 været støt stigende og nåede i 2018 op over 400.000. Der er tale om en samlet stigning på 84.000 ansatte (27 pct.) i perioden. Industribeskæftigelsen i Danmark nåede først i 2017 2010-niveauet og steg samlet i perioden 2010-2018 med 2 pct. Det var især produktion af smykker og vindmølledele samt slagterier, der drev fremgangen for dansk industri i udlandet fra 2010 til 2017. Udviklingen fra 2017 til 2018 var især drevet af maskinindustri samt møbel og anden industri mv.

Danske datterselskaber i udlandet  2018

11. marts 2020 - Nr. 97

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Danske datterselskaber i udlandet

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kamilla Elkjær, tlf. 23 45 44 37

Kilder og metode

Statistikken er spørgeskemabaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Nationalbanken, virksomhedernes årsregnskaber og kommercielle registre. Statistikken omfatter udenlandske kontrol, hvis den direkte/indirekte ejer mere end 50 pct. eller har kontrollerende indflydelse.Statistikken over danske virksomheders udenlandske datterselskaber er årlig og er af relativ bevægelig karakter. Der kan forekomme store ændringer i omfanget af datterselskaber og ansatte. De årlige udsving skal derfor fortolkes varsomt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske datterselskaber i udlandet

Del sidens indhold
Fald i antal ofre for kriminalitet

11. marts 2020

Der var desværre angivet 29.348 ofre for vold i stedet for retteligt 29.332 i andet afsnit. Tallet er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antal ofre for kriminalitet er faldet 2 pct. i forhold til 2018 og hele 13 pct. siden 2017. Faldet skyldes udelukkende færre ofre for ejendomsforbrydelser. Særligt inden for tyveri af taske/bagage og tyveri fra lomme/taske/bagage har der været en faldende tendens de senere år. På trods af fald i det samlede antal ofre, har der siden 2015 været en stigning i ofre for vold, seksualforbrydelser samt andre forbrydelser. Andre forbrydelser dækker bl.a. andet freds- og æreskrænkelser og lov om tilhold, opholdsforbud og bortvisning.

Ofre for kriminalitet  2019

11. marts 2020 - Nr. 96

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Ofre for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Ofre for anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold
Stigning i både eksport og import i januar

10. marts 2020

Eksporten af varer steg i januar med 5,3 pct., mens importen steg med 4,7 pct. Stigningerne skal ses lyset af fald i såvel eksporten som importen i både december og over de seneste tre måneder. Det viser tallene for udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  januar 2020

10. marts 2020 - Nr. 92

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Lidt højere forbrugerprisstigninger

10. marts 2020

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,8 pct. i februar i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er højere end i januar, hvor den årlige stigning var 0,7 pct. Det er hovedgruppen fritid og kultur, der bidrager mest til årsstigningen i forbrugerprisindekset i februar. Inden for fritid og kultur er det bl.a. prisændringer på bøger, kulturoplevelser og charterrejser, der bidrager til årsstigningen. Omvendt trækker hovedgruppen beklædning og fodtøj mest ned i årsstigningen i februar.

Forbruger- og nettoprisindeks  februar 2020

10. marts 2020 - Nr. 91

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. april 2020

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Stigning i overskud pga. rekordhøj vareeksport

10. marts 2020

I januar var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 16,8 mia. kr., hvilket er 1,6 mia. kr. højere end i december (i sæsonkorrigerede tal). Stigningen er forårsaget af øget eksport af varer.

Betalingsbalancen over for udlandet  januar 2020

10. marts 2020 - Nr. 95

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2020

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Feriehusudlejning startede 2020 med januarrekord

10. marts 2020

Feriehusudlejning startede 2020 med ny rekord for januar måned. I alt blev der overnattet 535.200 gange i udlejet feriehus i januar måned, hvilket er en fremgang på 6 pct. i forhold til januar sidste år. Stigningen skyldes især, at danske overnatninger gik frem med 11 pct. til 148.000 overnatninger. De tyske overnatninger, som der er flest af, gik frem med 4 pct. til 360.000 overnatninger. Overnatningstallet for andre overnatningsformer (hoteller, feriecentre, vandrerhjem og campingpladser) var 1.270.800 overnatninger, hvilket bringer det samlede overnatningstal for januar op på 1.806.000 overnatninger. Tal for de øvrige overnatningsformer i januar kan ses i Nyt fra Danmarks Statistik 2020:94.

Feriehusudlejning  januar 2020

10. marts 2020 - Nr. 93

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2020

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Kinesiske overnatninger i Danmark steg i januar

10. marts 2020

På trods af Corona-krisen foretog kinesere 13.200 overnatninger på de danske hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem i januar 2020, svarende til en stigning på 1.800 overnatninger eller 16 pct. i forhold til januar 2019. Stigningen er en del af en generel trend, hvor de kinesiske overnatninger i Danmark i januar er mere end nidoblet siden 2005. Næsten to ud af tre af samtlige kinesiske overnatninger i Danmark i januar 2020 foregik på hoteller og feriecentre i København. Selvom Københavns hoteller og feriecentre er et yndet rejsemål for udenlandske turister i det hele taget, er det stadig feriehusene, som står for det største antal udenlandske overnatninger i Danmark, hvilket også var tilfældet i januar 2020, se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:93.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  januar 2020

10. marts 2020 - Nr. 94

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2020

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Under 120.000 modtagere af kontanthjælpsydelser

9. marts 2020

I december var der 119.800 modtagere af kontanthjælpsydelser i alt. Det er et fald på 800 modtagere i forhold til måneden før. Siden starten af 2016 har antallet af kontanthjælpsydelsesmodtagere været jævnt faldende med gennemsnitlige månedlige fald på 1.100-1.200 modtagere. Antallet af kontanthjælpsydelsesmodtagere ligger nu på det laveste niveau siden december 2008. De tal, som omtales i artiklen, er korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  4. kvt. 2019

9. marts 2020 - Nr. 89

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Fortsat stigning i antallet af ledige jobs i det private

9. marts 2020

I fjerde kvartal 2019 var der 37.200 ledige stillinger i den private sektor, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er 1.200 mere end kvartalet før. Det er det højeste niveau af ledige stillinger siden statistikkens start i 2010. Andelen af ledige stillinger var 2,1 pct., hvilket er en stigning på 0,1 procentpoint i forhold til kvartalet før. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger. I samme periode steg AKU-ledigheden med 0,1 procentpoint til 5,2 pct. ledige ud af arbejdsstyrken ifølge Arbejdskraftundersøgelsen (AKU). Sammenhængen mellem andelen af ledige stillinger og AKU-ledigheden er illustreret i nedenstående Beveridge-kurve.

Ledige stillinger  4. kvt. 2019

9. marts 2020 - Nr. 90

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Byggeomkostningerne steg lidt i fjerde kvartal

6. marts 2020

Med en stigning på 0,6 pct. er omkostningerne ved at bygge en bolig en smule højere ved udgangen af 2019, sammenlignet med tredje kvartal. Stigningen i de samlede byggeomkostninger skyldes, at omkostningerne til både materialer og arbejdskraft er steget, med hhv. 0,6 pct. og 0,4 pct. Også for de to boligtyper, der ligger bag det samlede indeks, er omkostningerne steget - for enfamiliehuse steg de samlede omkostninger med 0,7 pct., og for etageboliger er de steget med 0,3 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  4. kvt. 2019

6. marts 2020 - Nr. 88

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Industrien starter 2020 med fald i produktionen

6. marts 2020

Det samlede produktionsindeks for industrien faldt i januar med 2,6 pct. særligt pga. af et fald i maskinindustrien. Set over perioden november 2019 - januar 2020 er den samlede industriproduktion faldet med 1,9 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  januar 2020

6. marts 2020 - Nr. 87

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. april 2020

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Stadig få tvangsauktioner trods stigning i februar

5. marts 2020

Med 208 tvangsauktioner i februar bød årets anden måned på 3 pct. flere tvangsauktioner sammenlignet med måneden før, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed er antallet af tvangsauktioner steget for anden måned i træk. Stigningen skal dog ses i lyset af, at antallet af tvangsauktioner var historisk lavt i 2019, hvor der i gennemsnit var 187 tvangsauktioner om måneden. Til sammenligning har årets to første måneder haft et gennemsnit på 205 tvangsauktioner om måneden, hvilket fortsat er på niveau med det, man generelt har set de seneste par år.

Tvangsauktioner  februar 2020

5. marts 2020 - Nr. 86

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. april 2020

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Uændret antal konkurser i februar

5. marts 2020

Der var 205 konkurser i februar blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 1 pct. færre end i januar. Konkurserne medførte 879 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 16 pct. flere end i januar. I perioden december 2019 - februar 2020 var der 10 pct. færre konkurser end i august-november 2019, og jobtabet var 30 pct. lavere. Jobtabet skal ses i lyset af, at en enkelt konkurs i efteråret var ansvarlig for 566 tabte job. Der er i denne artikel fokus på konkurser inden for tøjforretninger og detailhandel.

Konkurser  februar 2020

5. marts 2020 - Nr. 85

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. april 2020

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Højere pensionsalder påvirker boligstøtten

4. marts 2020

I alt modtog 595.200 personer boligstøtte i december 2019 - 0,8 pct. færre end i 2018. Heraf var 8.600 65 år, hvilket er 10 pct. færre end året før. Der findes to former for boligstøtte - boligydelse og boligsikring. Kriterierne for tildeling af boligydelse er mildere, og de udbetalte beløb er gennemsnitligt højere. Antallet af 65-årige, der modtog boligydelse i 2019, var hele 36 pct. lavere end i 2018. Faldet hænger sammen med den hævede pensionsalder, der gør, at færre 65-årige blev folkepensionister i 2019 end tidligere. I 2018 var stort set alle de 65-årige, der modtog boligstøtte, folkepensionister og dermed berettigede til boligydelse. I 2019 var det kun omkring 70 pct. af de 65-årige boligstøttemodtagere, der fik boligydelse, mens resten fik boligsikring.

Boligstøtte  december 2019

4. marts 2020 - Nr. 84

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Boligstøtte

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Boligstøtte ydes enten som boligsikring eller som boligydelse. Boligsikring tildeles ikke-pensionerede samt til førtidspensionister som har fået tildelt førtidspension efter 1. januar 2003. Boligydelse tildeles pensionister og førtidspensionister fra før 1. januar 2003. Boligstøtte afhænger primært af husstandens samlede indkomst, formue, huslejen, boligens størrelse og antal hjemmeboende børn. Pensionister som er ejere og andelshavere kan tildeles boligydelse i form af lån.Se flere oplysninger i statistikdokumentationen og emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligstøtte

Del sidens indhold
Vest- og sydsjællændere har længst på arbejde

3. marts 2020

Pendlere der er bosiddende i Vest- og Sydsjælland tilbagelægger længere afstande for at komme på arbejde end pendlere andre steder i landet. I gennemsnit havde de 30,6 km til arbejde i 2018. På landsplan var den gennemsnitlige pendlingsafstand fra bopæl til arbejdssted på 21,7 km i 2018. Pendlingsafstanden var med 35,5 km størst for pendlere bosiddende i Vordingborg Kommune, efterfulgt af pendlere bosiddende i Faxe Kommune med 32,3 km og pendlere bosiddende i Sorø Kommune med 31,9 km. Pendlere med bopæl i Stevns, Guldborgsund, Næstved, Slagelse og Syddjurs havde også i gennemsnit mindst 30 km til arbejde. I den modsatte ende af spektret havde beboere i København og i en række kommuner tæt på København pendlingsafstande på under 15 km.

Pendling  november 2018

3. marts 2020 - Nr. 82

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Pendling

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Statistikgrundlaget er fra Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervspendling

Del sidens indhold
Europarekord i brug af 'smart home'-produkter

3. marts 2020

Udbredelsen af smarte, internetforbundne produkter måles for første gang i EU, og tallene viser, at Danmark har europarekord i anvendelsen af dem. Således har 23 pct. at danskerne betjent 'smart home'-produkter inden for de seneste tre måneder. Smarte internetforbundne produkter anvendes af 10 pct. af europæerne i 2019. De nordiske lande samt Nederlandene topper listen over anvendelsen af 'smart home'-løsninger i hjemmet. Intelligente produkter er væsentligt mindre udbredt i fx Frankrig og Tyskland, der med 9 pct. ligger lige under EU-gennemsnittet. Smarte elpærer, alarmsystemer, musikafspillere, termostater, stemmestyrede personlige 'assistenter', badevægte, robot-støvsugere og -plæneklippere er alle eksempler på smarte produkter og løsninger, der vinder frem i danskernes hjem.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2019 smart home (IoT) produkter

3. marts 2020 - Nr. 83

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2020

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Provenuet fra selskabsskatten faldt 16 pct.

2. marts 2020

Provenuet fra selskabsskatten udgjorde 60,8 mia. kr. i 2018. I forhold til 2017 er der tale om et fald på 11,4 mia. kr., svarende til 16 pct. Faldet hænger sammen med et fald i selskabernes skattepligtige indkomst på 55,3 mia. kr. fra 2017 til 2018, svarende til 16 pct. De skattepligtige indkomster, der stort set svarer til selskabernes overskud før skat, udgjorde i alt 295,2 mia. kr. i 2018. Aktieselskaber står for 60 pct. af det samlede provenu fra selskabsskatten.

Selskabsbeskatning  i indkomståret 2018

2. marts 2020 - Nr. 78

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Selskabsbeskatning

Kontakt

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Selskabsskatter
Vi besøger oftere kulturarv i byerne end på landet

2. marts 2020

Samlet har 63 pct. af befolkningen oplevet kulturarv i Danmark i 2019. Men kulturarv i forbindelse med byer som fx historiske bygninger er mere udbredt at besøge end kulturarv, der ofte ligger i landdistrikter. Således findes de tre mest hyppigt besøgte kulturarvsseværdigheder i - eller i nærheden af - byen. Den mest udbredte form for kulturarv, som næsten halvdelen af befolkningen (47 pct.) har oplevet inden for det seneste år, er nemlig historiske bymiljøer som fx at gå ned langs Ribes stræder, betragte Nyhavns farverige huse samt kanalen eller studere Christiansfelds unikke bygningsfacader. To ud af fem (40 pct.) fra 16 år og opefter har svaret, at de har set arkitektoniske eller historiske bygninger, mens hver fjerde (24 pct.) har oplevet forsvarsværker eller voldsteder.

Kulturvaner  4. kvt. 2019

2. marts 2020 - Nr. 79

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Industriens omsætning fortsatte væksten i 2019

2. marts 2020

I 2019 fortsatte væksten i industriens årlige omsætning målt i løbende priser til 848 mia. kr. Industrien omfatter råstofindvinding, herunder råolie og naturgas, og industri. Det er en stigning på 33 mia. kr. eller 4,0 pct. i forhold til 2018. Dette sker på trods af et fald på 4 mia. kr. på råstofindvinding alene svarende til 12,4 pct. Den samlede omsætning omfatter salg af egne varer og handelsvarer (dvs. varer fremstillet af andre) samt opstillings-, reparations- og lønarbejde for andre mv. Omsætningen inklusive råstofindvinding er steget 13,3 pct. i forhold til 2008, der var højdepunktet før finanskrisen. For industrien alene har der været en vækst på 21,5 pct. Fremgangen skyldes især den store vækst i medicinalindustrien, der siden 2008 har haft en fremgang på 169,5 pct. Siden 2018 er omsætningen i industrien alene steget med 36 mia. kr. til 821 mia. kr. svarende til 4,6 pct.

Industriens salg af varer (år)  2019

2. marts 2020 - Nr. 81

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Industriens salg af varer (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Morten Skovrider Kollerup, tlf. 24 52 61 68

Statistik­dokumentation

Industriens salg af varer (kvt.)

Del sidens indhold
Danske idrætspræstationer ved VM i 2019

2. marts 2020

De danske præstationer i de sommerolympiske discipliner i 2019 har resulteret i 23 top-8-placeringer. Disse stod for 29 pct. af det samlede antal nordiske placeringer i de sommerolympiske discipliner. 12 af disse var desuden podiepladser, dvs. guld, sølv eller bronzemedaljer. Sverige overgik i 2019, som det eneste nordiske land, Danmark i de sommerolympiske discipliner, hvor de havde 34 top-8-placeringer heriblandt 17 podiepladser. I de vinterolympiske discipliner var det til gengæld Norge, der lå suverænt i den nordiske top med 77 top-8-placeringer, svarende til 58 pct. af det samlede antal placeringer i Norden.

Idræt (tillæg)  2019 international rangering i OL-discipliner

2. marts 2020 - Nr. 80

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juli 2021

Alle udgivelser i serien: Idræt (tillæg)

Kontakt

Trine Jensen, tlf. 20 13 88 17

Kilder og metode

Statistikken vedrørende de danske eliteidrætspræstationer sammenligner de danske resultater internationalt med øvrige nationer. Sammenligningen sker med udgangspunkt i de officielle olympiske discipliner et givent år. Præstationerne opgøres både i antallet af medaljer og ud fra de otte bedste placeringer inden for en di¬sciplin (top-8). Top-8 giver et bredere sammenligningsgrundlag og er dermed et mere robust mål, når nationernes præstationer sammenlignes, specielt for små lande der vinder få medaljer. Når der et givent år ikke afholdes OL, anvendes resultaterne fra de seneste præstationer ved VM i de pågældende OL-discipliner, hvorfor de på denne måde giver et aktuelt billede af den olympiske medaljefordeling et år uden OL. Data til medalje- og rangtabellerne leveres af Gracenote ¿ A Nielsen Company ¿ Virtual Medal Table.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
BNP-vækst på 0,2 pct. i fjerde kvartal 2019

28. februar 2020

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,2 pct. i fjerde kvartal 2019, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. Det viser den første beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for fjerde kvartal. Kvartalsvæksten holdtes særligt oppe af fremgang i privatforbruget. Kvartalsvæksten i BNP ligger 0,1 procentpoint under BNP-indikatorens  bud. Samlet bød 2019 på en årsvækst i BNP på 2,2 pct. og væksten var især trukket af en høj nettoeksport. Beskæftigelsen steg med 0,2 pct. i fjerde kvartal og er dermed steget med 1,2 pct. i 2019.

Nationalregnskab  4. kvt. 2019 og året 2019

28. februar 2020 - Nr. 75

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Lejlighedspriserne stiger mest i Region Sjælland

28. februar 2020

I 2019 steg priserne på lejligheder klart mest i Region Sjælland. Her steg priserne 6 pct. I Region Nordjylland faldt prisen på lejligheder, mens prisudviklingen var tæt på 0 pct. i de tre andre regioner. Lejlighedspriserne er dog steget over hele landet hvert år i årene 2013-2018.

Ejendomssalg (md.)  december 2019

28. februar 2020 - Nr. 76

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Bruttoledigheden er uændret for 15. måned i træk

28. februar 2020

Fra december til januar lå bruttoledigheden stort set uændret, hvilket svarer til et niveau på 103.800 fuldtidspersoner i januar. Dermed ligger ledighedsprocenten fortsat på 3,7 pct. af arbejdsstyrken, hvilket er uændret siden november 2018. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigeret med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  januar 2020

28. februar 2020 - Nr. 74

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Lønnen steg samlet set med 2,2 pct.

28. februar 2020

Den samlede lønudvikling - på tværs af alle sektorer - var 2,2 pct. i fjerde kvartal 2019 i forhold til samme kvartal året forinden. Lønudviklingen er dermed næsten uændret i forhold til tredje kvartal 2019, hvor årsstigningen lå på 2,3 pct. I sektoren virksomheder og organisationer var lønstigningen på årsbasis 2,4 pct. i fjerde kvartal, og er dermed faldet en lille smule fra tredje kvartal, hvor den var på 2,5 pct.

Lønindeks  4. kvt. 2019

28. februar 2020 - Nr. 77

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Stabilt niveau af fuldførte uddannelser i Danmark

27. februar 2020

I 2019 lå antallet af fuldførte uddannelsesforløb på de fleste typer uddannelser meget tæt på antallet i 2018. Således var der kun en stigning på 2 pct. fuldførte på gymnasiale uddannelser, 3 pct. på korte videregående uddannelser og mindre end 1 pct. på andre videregående uddannelser. Antallet af fuldførte på videregående uddannelser har dermed stabiliseret sig efter effekterne af fremdriftsreformen.

Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark  2018/2019

27. februar 2020 - Nr. 72

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Tallene stammer fra Elevregistret. Ph.d.-uddannelser indgår ikke i tallene. Bacheloruddannelser inkluderer ikke professionsbacheloruddannelser, da disse registreres under mellemlange videregående uddannelser. Tallene for det seneste år er foreløbige og erfaringsmæssigt sker der en korrektion i forbindelse med næste års indberetning. Se nærmere information på emnesiden Fuldtidsuddannelser, i statistikdokumentationerne grundskoleuddannelser, erhvervsuddannelser, gymnasiale uddannelser, korte videregående uddannelser, mellemlange videregående uddannelser og bachelor og lange videregående uddannelser, på Uddannelsesstatistikkens manual (pdf), og i notatet Dokumentation af dataindsamlingen til Elevregistret (pdf).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bachelor og lange videregående uddannelser

Erhvervsuddannelser

Grundskoleuddannelser

Gymnasiale uddannelser

Korte videregående uddannelser

Mellemlange videregående uddannelser

Del sidens indhold
Over 670.000 forsørgere modtager tilskud

27. februar 2020

I fjerde kvartal 2019 modtog 671.400 forsørgere børneydelse eller -tilskud for mindst et barn. Heraf modtog 576.100 forsørgere børnefamilieydelse for børn i alderen 0-14 år, og 185.600 forsørgere fik ungeydelse for 15-17-årige, hvilket er mindre end 0,5 pct. afvigelse fra niveauerne i 2017 og 2018. Antallet af børn, hvis forsørgere modtog børneydelse eller -tilskud, var 1.142.700 og tilsvarende stabilt i forhold til de foregående år.

Børnefamilieydelser og børnetilskud  2019

27. februar 2020 - Nr. 73

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2021

Alle udgivelser i serien: Børnefamilieydelser og børnetilskud

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om børnefamilieydelser og børnetilskud er baseret på Danmarks Statistiks bør-netilskudsstatistikregister. Oplysningerne hertil er modtaget fra de it-systemer, der admini¬strerer udbetaling af bør¬neydelser hos Udbetaling Danmark og ATP. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnefamilieydelse og børnetilskud

Del sidens indhold
Stigende forventninger i industri og bygge & anlæg

27. februar 2020

Konjunkturindikatoren for industri stiger fra minus 9 i januar til minus 4 i februar, især trukket op af høje produktionsforventninger. Bygge og anlæg stiger fra minus 7 til minus 3. Serviceerhverv har ligget stabilt de seneste måneder og er uændret på 6 i februar. Detailhandlen fortsætter sin faldende tendens og går fra nul i januar til minus 4 i februar, her trukket ned af den faktiske omsætnings udvikling. I månedstillægget Fokus på konjunkturbarometrene  findes yderligere grafer.

Konjunkturbarometer for erhvervene  februar 2020

27. februar 2020 - Nr. 71

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Uændret inflation i Danmark - men stigning i EU

26. februar 2020

Inflationen i Danmark er uændret i januar 2020 (0,8 pct.) i forhold til december 2019. I samme periode steg inflationen i EU til 1,7 pct. fra 1,6 pct., og til 1,4 pct. fra 1,3 pct. i Europaområdet. I EU er det i høj grad prisændringer på benzin og diesel, der trækker årsstigningen op fra december 2019 til januar 2020. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) faldt til 0,6 pct. i januar 2020 mod 0,8 pct. i december 2019, mens kerneinflationen forblev uændret i EU på 1,6 pct. I euroområdet faldt kerneinflationen til 1,3 pct. fra 1,4 pct.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  januar 2020

26. februar 2020 - Nr. 70

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2020

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
3.787 personer har fødselsdag 29. februar

25. februar 2020

3.787 personer kan fejre deres fødselsdag 29. februar. Fødselarerne består af 1.862 mænd og 1.925 kvinder. Aldersmæssigt er der flest, som fylder 48 år, nemlig 261 personer. En enkelt person runder 100 år den 29. februar, og dette er en kvinde.

Befolkningen, fødsler og bryllupper  29. februar 2020

25. februar 2020 - Nr. 69

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Befolkningen, fødsler og bryllupper

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Stigning i anmeldt bedrageri

25. februar 2020

Ændret 04. marts 2020 kl. 09:40

Anmeldelser i forhold til indbyggertal i afsnit tre var desværre beregnet til 84, hvor der skulle have stået 843 pr. 100.000 indbyggere. Figuren og tallet er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Der blev i 2019 anmeldt 48.348 tilfælde af bedrageri til politiet. Det er en stigning på 11 pct. i forhold til 2018. Fra 1990 til 2009 har antallet ligget på gennemsnitligt 7.200 anmeldelser om året, men herefter er det steget støt. Antallet er således steget fra ca. 10.000 i 2010 til ca. 50.000 2019, svarende til en vækst på over 400 pct. Den store stigning fra 2014 til 2015 skyldes bl.a. en ændring i registreringspraksis hos politiet, der indebærer, at tyveri fra pengeautomater nu registreres som databedrageri. Se også Nyt fra Danmarks Statistik 2016:82.

Kriminalitet (år)  2019

25. februar 2020 - Nr. 68

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (år)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold