oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Lille stigning i overskuddet på betalingsbalancen

9. januar 2018

I november var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 13,8 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 0,2 mia. kr. i forhold til oktober. Fra januar til november 2017 var overskudet på betalingsbalancens løbende poster på 153,3 mia. kr., hvilket er 20,6 mia. kr. højere end for samme periode året før.

Betalingsbalancen over for udlandet  november 2017

9. januar 2018 - Nr. 7

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2018

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Lejligheder er steget dobbelt så meget som huse

8. januar 2018

Priserne på ejerlejligheder steg på landsplan med 1,2 pct. fra september til oktober 2017. I samme periode faldt priserne på enfamiliehuse med 1,1 pct. Siden januar 2013 er ejerlejlighedspriserne steget med 50 pct., mens priserne på enfamiliehuse er steget med ca. det halve, svarende til 22 pct. Antallet af ejendomshandler i tremånedersperioden august-oktober steg med 2,3 pct. for ejerlejligheder og 0,4 pct. for enfamiliehuse sammenlignet med samme periode i 2016. Ser man over de seneste tolv rullende måneder er handlen steget med 13,6 pct. for enfamiliehuse og 5,2 pct. for ejerlejligheder i forhold til de foregående tolv rullende måneder.

Ejendomssalg (md.)  oktober 2017

8. januar 2018 - Nr. 5

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2018

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Laveste antal tvangsauktioner i ti år

5. januar 2018

Med 196 bekendtgjorte tvangsauktioner i december ender det gennemsnitlige antal tvangsauktioner på 221 om måneden i 2017, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er et fald på 7 pct., når man sammenligner med det gennemsnitlige månedlige antal i 2016, og er samtidig det laveste niveau i ti år. Det ligger dog fortsat et stykke over niveauet i 2006, der med et gennemsnit på 103 tvangsauktioner om måneden er året med det laveste antal tvangsauktioner siden statistikkens start i 1979. Til sammenligning var der i 1990, hvor antallet af tvangsauktioner toppede, i gennemsnit 1.474 flere tvangsauktioner om måneden i forhold til 2017. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. 

Tvangsauktioner  december 2017

5. januar 2018 - Nr. 4

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2018

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Arbejdsløsheden faldt i november

5. januar 2018

I november var bruttoledigheden 2.200 fuldtidspersoner lavere end i oktober, idet bruttoledigheden faldt fra 116.700 til 114.500. Ledighedsprocenten lå dog uændret på 4,3 pct. Faldet i den sæsonkorrigerede bruttoledighed, kan bl.a. tilskrives udviklingen i antallet af bruttoledige integrationsydelsesmodtagere. Denne gruppe faldt nemlig lidt fra oktober til november i år, mod en kraftig stigning på samme tid sidste år. Det bør bemærkes, at der fortsat kan forventes en lettere øget usikkerhed i opgørelsen af bruttoledigheden fra og med juli 2017, da datakilderne vedrørende dagpengemodtagerne blev ændret- se sidste afsnit.

Arbejdsløsheden (md.)  november 2017

5. januar 2018 - Nr. 2

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Flere konkurser i december, men færre tabte job

5. januar 2018

Der var 213 konkurser i december blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 8 pct. flere end i november. Fjerde kvartal var uændret i forhold til tredje kvartal. Der gik 836 fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt i december, hvilket er 18 pct. færre end i november. I fjerde kvartal gik der i gennemsnit 908 job tabt hver måned i de konkursramte virksomheder. Det er 2 pct. flere end i tredje kvartal.

Konkurser  december 2017

5. januar 2018 - Nr. 3

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2018

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Positiv konjunkturudvikling runder 2017 af

4. januar 2018

Den sammensatte konjunkturindikator for både industri og bygge og anlæg er steget igennem 2017. For serviceerhverv er indikatoren steget kraftigere, mens detailhandlen efter fald de første tre kvartaler endte fjerde kvartal med stigning. Tillidsindikatoren, der sammenfatter erhvervenes og forbrugerforventningernes konjunkturindikatorer, er også steget og lå i december 2017 på 1,29.

Konjunkturbarometer for erhvervene  december 2017

4. januar 2018 - Nr. 1

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne stiger mest i USA

22. december 2017

I årets tredje kvartal steg de gennemsnitlige arbejdsomkostningerne pr. time i den private sektor i USA med 2,5 pct. i forhold til tredje kvartal sidste år. Til sammenligning var stigningen i de 28 EU-medlemslande samlet set med 2,4 pct. kun en smule mindre i samme periode. I både euroområdet og Danmark udgjorde stigningen i de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time 1,9 pct. i forhold til tredje kvartal 2016.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  3. kvt. 2017

22. december 2017 - Nr. 511

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Lidt færre modtager offentlig forsørgelse

22. december 2017

Fra andet til tredje kvartal 2017 faldt antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige med 1.500 personer til i alt 725.900, når SU-modtagere ikke tælles med. Antallet toppede i første kvartal 2010 og er siden da faldet støt med i alt 120.000. Antallet af SU-modtagere er derimod steget med over 125.000 fra udgangen af 2008 til tredje kvartal 2015. Siden da har antallet af SU-modtagere ligget konstant omkring de nuværende 324.700 personer. Alle personopgørelser er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  3. kvt. 2017

22. december 2017 - Nr. 510

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Faldende inflation i Danmark

22. december 2017

Inflationen i Danmark var i november 1,3 pct., hvilket er 0,5 procentpoint lavere end gennemsnittet for inflationen i EU og 0,2 procentpoint lavere end gennemsnittet i euroområdet. Den danske kerneinflation (inflation ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer) var i november ligesom euroområdets 1,1 pct. Det er første gang siden juni 2017, at den danske kerneinflation ikke ligger over euroområdets. Siden august 2017 har kerneinflationen været mere faldende i Danmark end i euroområdet. I perioden juli til november 2017 har overnatning, hoteller og camping trukket ned i kerneinflationen i både Danmark og euroområdet, mens charterrejser og køb af biler har trukket særligt ned i Danmark.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  november 2017

22. december 2017 - Nr. 512

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2018

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Økonomisk tilbagegang i tredje kvartal

22. december 2017

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 0,5 pct. i tredje kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser den reviderede beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for tredje kvartal. BNP-væksten er dermed opjusteret med 0,1 procentpoint i forhold til den seneste offentliggørelse. Den samlede vækst for årets tre første kvartaler i forhold til samme periode sidste år var 2,2 pct. Den økonomiske afmatning i tredje kvartal skyldes især tilbagegang i husholdningernes forbrug, hvor anskaffelse af køretøjer faldt markant. Der ses også tilbagegang i industriens produktion og udenrigshandlen. Beskæftigelsen fortsatte sin fremgang med 0,4 pct. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  3. kvt. 2017 revideret

22. december 2017 - Nr. 509

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2018

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Antal lønmodtagere nu 10.000 fra højeste niveau

21. december 2017

Der var 4.200 flere lønmodtagere i oktober end i september. Det svarer til en stigning på 0,2 pct. I oktober havde 2.712.100 personer et lønmodtagerjob, hvilket er 10.000 under det højeste niveau nogensinde. Siden antallet af personer med lønmodtagerjob begyndte at stige i april 2013, er antallet af lønmodtagere steget med 170.600. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  oktober 2017

21. december 2017 - Nr. 506

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Ejerlejlighedspriserne steg i hele landet

21. december 2017

Priserne på ejerlejligheder steg på landsplan med 2,0 pct. fra andet kvartal til tredje kvartal 2017. Dette dækker over prisstigninger i alle regioner, priserne steg mest i Region Sjælland og i Region Nordjylland med 2,6 pct. I de øvrige tre regioner steg priserne mellem 1,2 pct. og 2,1 pct. Siden 2006 er ejerlejlighedspriserne steget med over 40 pct. i Region Nordjylland og 20 pct. i Region Hovedstaden. I Region Sjælland er priserne tilbage på 2006-niveauet. Priserne på enfamiliehuse er stort set uændret over det seneste kvartal, bortset fra i Region Hovedstaden hvor priserne steg med 1,4 pct. Handelsaktiviteten er øget, da det samlede antal solgte ejendomme i almindelig fri handel steg med 12,2 pct. i forhold til tredje kvartal 2016.

Ejendomssalg (kvt.)  3. kvt. 2017

21. december 2017 - Nr. 507

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Detailsalget steg efter varm oktober

21. december 2017

Detailsalget var i november 1,3 pct. højere end i oktober. Trenden for detailsalget har været stigende i en længere periode, og i perioden september-november var det 0,6 pct. højere end i juni-august. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Mest bemærkelsesværdigt har udviklingen i salget i varegruppen beklædning mv. været. En varm oktober måned kan have udsat salget af vintertøj, hvorfor der ses en stor stigning i salget af beklædning mv. i november, hvor også handelsdagen Black Friday kan have været medvirkende til et øget salg.

Detailomsætningsindeks  november 2017

21. december 2017 - Nr. 505

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Forbrugertilliden falder en smule

21. december 2017

Forbrugertilliden ligger på 6,5 i december sammenlignet med 7,6 i november. På trods at det lille fald er den på niveau med årsgennemsnittet på 6,9, mens gennemsnittet for de seneste seks måneder er 7,8 og derved en anelse højere. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2017

21. december 2017 - Nr. 508

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Kursstigninger mindsker offentlig nettogæld

20. december 2017

Den offentlige finansielle nettogæld faldt med 5,8 mia. kr., så den udgjorde 50,9 mia. kr. i tredje kvartal 2017. Det svarer til 2,4 pct. af BNP. Faldet skyldes primært kursstigninger på statens børsnoterede selskaber, som mere end opvejer et underskud på de offentlige finanser på 3,8 mia. kr. i tredje kvartal. Den offentlige nettogæld beregnes ved at trække de finansielle passiver fra de finansielle aktiver (opgjort i markedsværdi).

Offentligt kvartalsregnskab  3. kvt. 2017

20. december 2017 - Nr. 502

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Fiskeriets resultat rekordhøjt igen i 2016

20. december 2017

Driftsresultatet for danske fiskere blev 2,2 mio. kr. pr. virksomhed i 2016, hvilket er en stigning på 20 pct. i forhold til året før. Bruttoudbyttet steg 4 pct. til 6,6 mio. kr., mens driftsomkostningerne kun steg 0,7 pct. og finansieringsomkostningerne faldt 25 pct. Driftsresultatet varierer fra 0,2 mio. kr. for den mindste til 24,4 mio. kr. for den største fartøjsgruppe.

Regnskabsstatistik for fiskeri  2016

20. december 2017 - Nr. 503

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2018

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for fiskeri

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Statistikken omfatter dansk erhvervsfiskeri. Enheden i statistikken er et fartøj. I denne sammenhæng er et fartøj defineret som en regnskabsenhed. En regnskabsenhed består som hovedregel af et fartøj med selvstændigt regnskab. En regnskabsenhed kan i visse tilfælde indeholde flere fartøjer - eksempelvis hjælpefartøjer eller fartøjer, som hver for sig ellers ikke ville indgå i populationen. Populationen omfatter de enheder, som har en driftsmæssig aktiv periode på mindst seks måneder samt en årsomsætning over tærskelniveauet på 270.000 kr. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for fiskeri

Del sidens indhold
Danmark har det højeste prisniveau i EU

20. december 2017

Med et prisniveau på 41 pct. over EU-28-gennemsnittet har Danmark langt de højeste forbrugerpriser i EU. Kun EFTA-landene Schweiz og Island har endnu højere priser. Schweizerne må af med 61 pct. mere, og islændingene med 50 pct. mere, mens Norge ligger på samme niveau som Danmark, når man sammenligner med EU-gennemsnittet. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU findes i Sverige, Luxembourg, Irland, Storbritannien og Finland, som alle ligger mellem 26 og 21 pct. over EU-gennemsnittet. Vores naboland Tyskland ligger derimod på niveau med EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats prissammenlignings undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2016

20. december 2017 - Nr. 501

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2018

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Dansk forbrug er på vesteuropæisk niveau

20. december 2017

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i Danmark i 2016 ligger 13 pct. over gennemsnittet for EU-28-landene. Dermed ligger Danmark på samme niveau som en række andre vesteuropæiske lande, men dog noget lavere end vores naboland Tyskland, som ligger 22 pct. over EU-gennemsnittet. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, en husholdning forbruger, hvad enten de er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse, mens dette ikke nødvendigvis er tilfældet i andre lande. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2016

20. december 2017 - Nr. 504

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2018

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Fodbold vinder over andre idrætsgrene

19. december 2017

Fodbold var i 2016 den mest populære idrætsaktivitet i landets mange idrætsforeninger, og blev dyrket af 366.000 medlemmer eller godt 14 pct. af de i alt ca. 2,6 mio. medlemmer i den organiserede foreningsidræt. På andenpladsen kom gymnastik med 310.000 eller 12 pct. af medlemmerne, mens svømning indtog en tredjeplads med 231.000 medlemmer svarende til 9 pct. af det samlede medlemstal. De ti mest populære idrætsaktiviteter omfattede 67 pct. af det samlede medlemstal svarende til 1,7 mio. medlemmer. De resterende 830.000 medlemmer fordelte sig på flere end 70 idrætsaktiviteter, der spændte vidt fra volleyball til vægtløftning.

Idræt  2016

19. december 2017 - Nr. 500

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2018

Alle udgivelser i serien: Idræt

Kontakt

Trine Jensen, tlf. 20 13 88 17

Kilder og metode

Idrætsstatistikken er baseret på mange forskellige kilder. Medalje-opgørelsen er baseret på Danmarks Idrætsforbunds årlige offentliggørelse af antallet af danske medaljer ved officielle internationale mesterskaber svarende til verdensmesterskaber, europamesterskaber, Olympiske Lege, Paralympiske Lege og European Games. De danske medaljer bliver årligt indrapporteret af specialforbundene. Foreningsidrættens medlemstal er baseret på det Centrale Foreningsregister, som drives af DIF, DGI og Dansk Firmaidrætsforbund. Resultater vedrørende befolkningens motions- og sportsvaner modtages i form af særtræk fra Idrættens Analyseinstitut.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Idrætsudøvelse

Idrætsforeninger og idrætsfaciliteter

Idrættens økonomi og beskæftigelse

Del sidens indhold
Gunstig økonomi giver flere økologer

18. december 2017

Efterspørgslen efter økologiske mejeriprodukter til forbrug og eksport drev i 2016 prisforskellen mellem økologisk og konventionel mælk op i rekordhøje 1,23 kr. pr. kg. Den konventionelle mælk blev afregnet med 2,15 kr. pr. kg i gennemsnit og den økologiske mælk med 3,38 kr. Udviklingen har siden 2014 betydet, at dækningsbidraget for konventionelle malkekøer i 2016 er næsten halveret, og at dækningsbidraget for økologiske malkekøer nu er markant større. Derfor bliver der brugt mere plads på økologien. Fra 2015 til 2016 steg det økologiske areal i kraft af omlægninger fra konventionel drift med en femtedel, se publikation fra Landbrugsstyrelsen.

Økonomien i landbrugets produktionsgrene  2016

18. december 2017 - Nr. 499

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. januar 2019

Alle udgivelser i serien: Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Martin Brandt Jepsen, tlf. 24 99 89 11

Kilder og metode

Udgangspunktet er bedrifter, hvor arbejdsindsatsen mindst svarer til 1 årsværk (= 1.665 timer). I det enkelte regnskab er indsatsfaktorer, bruttoudbytte og omkostninger fordelt på produktionsgrene på grundlag af dels regnskabets oplysninger om areal og dyrehold og dels særligt udarbejdede nøgletal.Begreber: Nettooverskud: Overskud, når alle produktionsfaktorer er aflønnet.Lønningsevne kr. pr. time: (Nettooverskud + omkostning til arbejdskraft) / arbejdstimer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Del sidens indhold
Enlige med børn har det sværest med økonomien

18. december 2017

Når det handler om at få den daglige økonomi til at hænge sammen, er der stor forskel på at være enlig eller i parforhold. Det gælder uanset, om der er børn i husstanden eller ej. Det viser en interviewundersøgelse, som Danmarks Statistik har gennemført i foråret 2017. Enlige med børn under 16 år er med 29 pct. den husstandstype, der oftest angiver at have svært eller meget svært ved at få pengene til at slå til. Blandt par med børn under 16 år var den tilsvarende andel 7 pct. I husstande uden børn havde 15 pct. af de enlige det svært eller meget svært, mens det samme var tilfældet for 4 pct. af personerne i parforhold.

Indikatorer for velfærd  2017

18. december 2017 - Nr. 498

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2018

Alle udgivelser i serien: Indikatorer for velfærd

Kontakt

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgelsen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Man skal derfor være varsom med tolkningen af resultaterne og især ved sammenligninger over tid. Undersøgelsen er del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i visse andre lande. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Kun en meget begrænset del af undersøgelsen offentliggøres af Danmarks Statistik, men EU's statistiske kontor, Eurostat, offentliggør en lang række detaljer om situationen i EU-landene.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)

Del sidens indhold
Højest økonomisk vækst i Københavns omegn

15. december 2017

Alle landsdele oplevede økonomisk vækst i 2016. Det viser foreløbige beregninger. Væksten var højest i Københavns omegn, hvor BNP voksede med 3,6 pct., efterfulgt af Byen København og Nordsjælland med vækstrater på hhv. 2,6 og 2,3 pct. Bornholm lå lavest med en vækst på 0,3 pct. Også i Nordjylland og Østjylland var væksten beskeden. I de øvrige landsdele steg BNP med mellem 1,3 og 2,0 pct. I de seneste tre år har der været fremgang i de fleste landsdele, når der ses bort fra Vestjylland, der oplevede et sløjt 2015. Dette opvejes dog af en høj vækstrate i 2014.

Regionale regnskaber  2016

15. december 2017 - Nr. 494

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2018

Alle udgivelser i serien: Regionale regnskaber

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Kilder og metode

De regionale regnskaber omfatter en opgørelse af bruttonationalproduktet og andre natio-nalregnskabsvariable for regioner og landsdele samt for kategorien uden for region. I kategorien uden for region placeres aktiviteter, der ikke kan henføres til en enkelt region, primært udvinding af olie og naturgas.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber
Firmaernes salg holdt niveauet i oktober

15. december 2017

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 0,7 pct. fra september til oktober, mens det indenlandske salg ekskl. energi faldt 0,5 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Den største stigning i eksport mv., som udgøres af salg i alt fratrukket indenlandsk salg, fra september til oktober forekom i branchegruppen erhvervsservice. Denne branchegruppe optræder ikke i tabellerne i denne opgørelse, men kan findes i statistikbanken. I denne opgørelse viser vi, at mens salg pr. fuldtidsbeskæftigede lønmodtager ligger forholdsvis stabilt inden for handel, som er den største branchegruppe, er det mere end fordoblet siden 2009 i branchegruppen energiforsyning, der har langt det største salg pr. fuldtidsbeskæftigede.

Firmaernes køb og salg  oktober 2017

15. december 2017 - Nr. 496

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Priserne på danske og importerede varer stiger

15. december 2017

I tre-måneders perioden september-november 2017 er priserne på danskproducerede varer steget med 1,5 pct. i forhold til de foregående tre måneder juni-august 2017. I samme periode er priserne på importerede varer steget med 0,8 pct. Over det seneste år er priserne på danskproducerede varer steget med 1,2 pct., mens priserne på importerede varer er steget med 1,6 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  november 2017

15. december 2017 - Nr. 497

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Lidt større materialeanvendelse i forhold til BNP

14. december 2017

Fra 2014 til 2016 steg den såkaldte ressourceintensitet med 2,4 pct. fra 66 til 67 kg materialeanvendelse pr. 1.000 kr. BNP. Ressourceintensitet er et udtryk for, hvor store mængder materialer, der er nødvendige for at producere det danske BNP. Ressourceintensiteten beregnes ved at dividere den indenlandske materialeanvendelse (DMC) i kg med værdien af BNP i tusinde kr. Stigningen i ressourceintensiteten skal ses i sammenhæng med, at den pæne økonomiske vækst i Danmark på 1,6 pct. i 2015 og 2 pct. i 2016 (se Nyt fra Danmarks Statistik 2017:427) var skabt gennem en stigende materialeanvendelse. I denne periode var ressourceintensiteten drevet primært af bygge- og anlægsaktiviteter. Målt i perioden 2007-2016 faldt ressourceintensiteten med 18,6 pct. fra 83 til 67 kg. DMC pr. 1.000 kr. BNP.

Materialestrømsregnskab  2016

14. december 2017 - Nr. 493

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2018

Alle udgivelser i serien: Materialestrømsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på en række statistikker om dansk ressourceudvinding samt udenrigshandelsstatistikken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Materialestrømsregnskab
Offentlige udgifter til miljøbeskyttelse falder

14. december 2017

De offentlige udgifter til miljøbeskyttelse faldt fra 30,3 mia. kr. i 2015 til 28,5 mia. kr. i 2016. Det svarer til et fald på 2,9 pct. svarende til 1,8 mia. kr., hvor 1,6 mia. kr. skyldes et fald i de offentlige udgifter til spildevand og affald. Udgifterne til de to miljøformål spildevand og affald afholdes primært af offentlige virksomheder og udgør tilsammen 66 pct. af de samlede offentlige miljøbeskyttelsesudgifter.

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte  2015 og 2016

14. december 2017 - Nr. 492

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2018

Alle udgivelser i serien: Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Kontakt

Jonas Foged Svendsen, tlf. 21 34 73 19

Kilder og metode

Statistikken benytter samme udgifts- og indtægtsbegreber, som anvendes for den offentlige sektor i nationalregnskabet. Tallene er opgjort i løbende priser. I statistikdokumentationen er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder. Beregningerne er baseret på de enkelte identificerede udgifts- og indtægtsposter og klassificeret efter nationalregnskabsprincipper i henhold til ESA 2010 via oplysningerne i statsregnskabet samt kommunale og regionale regnskaber. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte
Kommunerne modtog underretning om64.800børn

14. december 2017

Ændret 19. januar 2018 kl. 11:00

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen. Antallet af berørte børn var angivet til 64.300 og skulle være 64.800. Antallet af underretninger er derved ændret fra 103.000 til 104.100. Alle berørte tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2016 modtog kommunerne samlet 104.100 underretninger, som indeholdt en bekymring for et barns eller en ung trivsel og udvikling. Underretningerne omhandlede i alt 64.800 børn i alderen 0-17 år. Og for over 30 pct. af børnene modtog kommunen mere end én underretning i løbet af 2016.

Underretninger om børn og unge  2016

14. december 2017 - Nr. 490

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Underretninger om børn og unge

Kontakt

Marko Malic, tlf. 51 70 56 95

Kilder og metode

En underretning er det skriftlige dokument, som en borger sender til kommunen, og som omhandler borgerens bekymring omkring et barn 0-17 år eller et ufødt barns trivsel eller udvikling. Statistikken omfatter data for 2015-2021 fra landets kommuner, der har indsendt og godkendt data om underretninger.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Underretninger om udsatte børn og unge
Lidt mindre vejgodstransport på danske veje

14. december 2017

De danske lastvognes nationale transportarbejde (gods gange distance) er faldet 2 pct. over de seneste fire kvartaler i forhold til de foregående fire kvartaler. Samlet er godstransporten med danske lastbiler faldet med 3 pct. over de seneste fire kvartaler. Det internationale transportarbejde faldt i samme periode 9 pct. De danske lastbilers samlede transportarbejde var i tredje kvartal 3,7 mia. tonkm. Det nationale transportarbejde var 2,9 mia. tonkm, mens det internationale transportarbejde var 0,8 mia. tonkm.

Godstransport med danske lastbiler  3. kvt. 2017

14. december 2017 - Nr. 491

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
9.600 flere lønmodtagere i tredje kvartal

13. december 2017

Antallet af lønmodtagere steg med 9.600 fra andet kvartal til tredje kvartal. Det svarer til en stigning på 0,4 pct. I tredje kvartal havde 2.702.800 personer i alt et lønmodtagerjob. Stigningen i antallet af lønmodtagere skyldes især flere lønmodtagere i private virksomheder. I denne sektor steg antallet af lønmodtagere således med 9.800 personer svarende til 0,6 pct. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  3. kvt. 2017

13. december 2017 - Nr. 487

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Vandforbrug i Danmark varierer kraftigt fra år til år

13. december 2017

Ser man på det samlede vandforbrug i Danmark, varierer det kraftigt over tid. Udviklingen i forbruget afhænger dog af, hvilken del af vandforbruget man undersøger. Mens forbruget af købt vand er nogenlunde stabilt, svinger forbruget af såkaldt eget indvundet vand meget. Eget indvundet vand beskriver fx landmændenes indvinding af grundvand til vanding og dambrugenes indvinding af overfladevand. Eget indvundet grundvand udgjorde i 2016 25 pct. (180 mio. m3) af det samlede vandforbrug (741 mio. m3), mens tallet for eget indvundet overfladevand var 8 pct. (59 mio. m3). For både indvinding af grundvand og overfladevand gælder det, at den del, der ikke optages i planter eller fisk, fordamper eller returneres til vandmiljøet.

Vandregnskab  2016

13. december 2017 - Nr. 489

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2019

Alle udgivelser i serien: Vandregnskab

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

Vandregnskabet bygger på data indsamlet af Miljøstyrelsen, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Dansk Vand- og Spildevandsforening (DANVA) samt en række virksomhedsoplysninger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Vand og spildevand

Del sidens indhold
Flere kommunalt ansatte i tredje kvartal

13. december 2017

Omregnet til fuldtid steg beskæftigelsen i kommunerne med 400 fra andet til tredje kvartal 2017, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. Stigningen i tredje kvartal kommer, efter antallet af kommunalt ansatte i første halvår af 2017 var på det laveste niveau i hele den periode, som statistikken dækker - fra 2008 og frem. Alle tallene er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuldtid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  3. kvt. 2017

13. december 2017 - Nr. 488

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Flere overnatninger i oktober

12. december 2017

Det samlede antal overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem steg med 0,5 pct. i oktober sammenlignet med september, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Der var 0,6 pct. flere hotelovernatninger og 1,1 pct. færre feriecenterovernatninger, mens antallet af overnatninger på vandrerhjem steg med 2,9 pct. fra september til oktober. Når august-oktober 2017 sammenlignes med den foregående tre-månedersperiode, var der samlet 2,7 pct. flere overnatninger.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  oktober 2017

12. december 2017 - Nr. 483

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Stor forskel på andel unge modtagere af ydelser

12. december 2017

Der var store kommunale forskelle på andelen af unge mellem 16 og 29 år, som modtog en kontanthjælpsydelse i september 2017. De tre kommuner, hvor flest af de 16-29-årige modtog en kontanthjælpsydelse, var Odsherred, Lolland og Langeland. Her modtog en ud af ti af de unge en kontanthjælpsydelse. Læsø (0,7 pct.), Frederiksberg (2,0 pct.), og Lyngby-Taarbæk (2,0 pct.) var de tre kommuner, hvor den laveste andel af de unge modtog en kontanthjælpsydelse. I hele landet modtog 4,6 pct. af de unge mellem 16 og 29 år en kontanthjælpsydelse.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  3. kvt. 2017

12. december 2017 - Nr. 484

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold