oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Stigning i både inflationen og kerneinflationen

10. juni 2024

I maj steg det samlede forbrugerprisindeks med 2,2 pct. i forhold til samme måned året før. I april var den tilsvarende stigning 0,8 pct. Den højere inflation i maj i forhold til sidste måned skyldes primært prisstigning på elektricitet. Tjenester er i gennemsnit steget 3,2 pct. det seneste år, hvilket hovedsageligt skyldes prisstigninger på husleje. Varer er i gennemsnit steget 1,0 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisstigninger på elektricitet. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,6 pct. i maj, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje.

Forbruger- og nettoprisindeks  maj 2024

10. juni 2024 - Nr. 165

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juli 2024

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Medicin giver stor stigning i industriens produktion

7. juni 2024

Industriens samlede produktionsindeks steg 11,3 pct. fra marts til april primært grundet en stor stigning i medicinalindustrien. Produktionen kan svinge en del på månedsbasis, men set over hele perioden februar-april steg produktionen i industrien samlet med 1,4 pct. i forhold til den foregående 3-måneders periode. Ses der bort fra medicinalindustrien, så steg produktionen med 5,7 pct. fra marts til april, mens den steg 9,5 pct. i perioden februar - april sammenlignet med den foregående 3-måneders periode. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  april 2024

7. juni 2024 - Nr. 161

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juli 2024

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Byggeomkostningerne er steget med 1,0 pct.

7. juni 2024

De samlede omkostninger ved boligbyggeri steg med 1,0 pct. i første kvartal 2024 i forhold til kvartalet før. De samlede materiale- og arbejdsomkostninger voksede med hhv. 1,3 og 0,5 pct. De samlede omkostninger er en sammenvejning af indeksene for enfamiliehuse og etageboliger, som steg med hhv. 1,2 og 0,9 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  1. kvt. 2024

7. juni 2024 - Nr. 160

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. september 2024

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Antal konkurser faldt til samme niveau som i marts

7. juni 2024

Der var 209 erklærede konkurser i maj blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 21,2 pct. færre end i april. Faldet kom efter en tilsvarende stigning i april, og de 209 konkurser i maj er således på niveau med marts, hvor der var 205 konkurser. Konkurserne medførte 746 tabte job. I perioden marts-maj 2024 var antallet af konkurser i aktive virksomheder 5,5 pct. højere end i december 2023 - februar 2024, lige som jobtabet i faktiske tal var 10,9 pct. højere. Der er i denne artikel fokus på de konkursramte virksomheders alder på konkurstidspunktet.

Konkurser  maj 2024

7. juni 2024 - Nr. 162

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. juli 2024

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Stort offentligt overskud i 2023

6. juni 2024

I 2023 var der et overskud på 92,7 mia. kr. på de offentlige finanser. Det er lidt lavere end året før, hvor overskuddet var på 97,9 mia. kr. Overskuddet i 2023 er som i 2022 fortsat stort trods et markant fald i pensionsafkastskatten i forhold til 2021. Indtægterne herfra var på hhv. 13,0 mia. kr. i 2023 og 11,2 mia. kr. i 2022. Statistikken for offentlig forvaltning og service er blevet hovedrevideret siden seneste offentliggørelse. Ved denne hovedrevision er statistikken for de offentlige finanser revideret tilbage til 1971. Find yderligere information i afsnittet "Hovedrevision af nationalregnskabet".

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2021-2023 juni-version

6. juni 2024 - Nr. 157

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Andelen af børn, der får sociale indsatser, stiger

6. juni 2024

3,5 pct. af alle 0-22-årige børn og unge modtog en social støtteforanstaltning pr. 31. december 2023. Dette svarer til 52.600 børn og unge mellem 0 og 22 år. Det er en stigning på 8 pct. i forhold til udgangen af 2020, hvor 48.600 modtog en støtteforanstaltning. En støtteforanstaltning dækker både over børn og unge, der er anbragt, og børn og unge, der modtager en støttende indsats fra kommunen. Stigningen i støtteforanstaltningerne skyldes, at flere børn og unge modtager støttende indsatser mens andelen af anbragte er uændret i perioden. I 2020 var det 2,7 pct. af alle børn og unge, der modtog en støttende indsats. I 2023 var den andel steget til 3,0 pct.

Støtte til udsatte børn og unge  2023

6. juni 2024 - Nr. 158

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Støtte til udsatte børn og unge

Kontakt

Anne Morsing, tlf. 21 82 17 60

Siri Dencker, tlf. 21 45 34 92

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra landets kommuner om børn og unge mellem 0-22 år, der fik sociale støtteforanstaltninger pr. 31. december.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Anbringelser af børn og unge

Indsatser og støtte til børn og unge

Del sidens indhold
Uændret antal tvangsauktioner i maj

6. juni 2024

Antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner var 116 i maj, når der korrigeres for normale sæsonudsving, hvilket er uændret i forhold til april. Antallet ligger dermed fortsat på et lavt niveau. For perioden marts-maj 2024 var det samlede antal tvangsauktioner 342, hvilket er et fald på 3,9 pct. i forhold til den foregående periode december 2023 - februar 2024, hvor der var 356 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  maj 2024

6. juni 2024 - Nr. 159

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juli 2024

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Pløjefri dyrkning er i fremgang

4. juni 2024

Arealet med pløjefri dyrkning er steget med 83.000 ha til 668.000 ha i 2023 sammenlignet med året før og udgør nu en fjerdedel af hele landbrugsarealet. I 2016, som er det tidligste år, hvor Danmarks Statistik har data, var den tilsvarende andel 11 pct. Pløjefri dyrkning, også kaldet reduceret jordbearbejdning, er en dyrkningsform, hvor man tilstræber at undgå den vendende pløjning samtidig med at man overgår til en mindre intensiv jordbehandling. Dyrkningsformen binder CO2 i jorden og bidrager dermed til et mindre udslip af CO2 til atmosfæren.

Landbrugs- og gartneritællingen  1. juni 2023

4. juni 2024 - Nr. 155

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Landbrugs- og gartneritællingen

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Landbrugs- og gartneritællingen er en stikprøvetælling med deltagelse af landbrug i Danmark. Siden 1995 er oplysninger om afgrøder og forpagtning hentet fra landmændenes ansøgning om arealstøtte. Før den tid blev disse oplysninger indhentet ved spørgsmål på spørgeskemaet. Tællingerne i 1982, 1983, 1985, 1987, 1989, 1999, 2010 og 2020 var totaltællingerne med deltagelse af alle landbrugs- og gartneribedrifter i Danmark, og de øvrige tællinger stikprøver med en varierende udvalgsandel, typisk omkring 25-30 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Befolkningen forventes at runde 6 mio. i 2028

4. juni 2024

Ifølge den nyeste befolkningsfremskrivning forventes befolkningstallet at runde 6 mio. i løbet af 2028. Sammenlignes 2024-fremskrivningens forventede befolkningsudvikling med den faktiske befolkningsudvikling i Danmark i perioden 1990 til 2024, forventes befolkningstilvæksten især at ske blandt de ældste aldersgrupper. Hvor aldersgruppen på 80 år og ældre ved indgangen til 2024 udgjorde 5 pct. af befolkningen, forventes denne andel at stige til 10 pct. fra 2047 og frem. De øvrige aldersgruppers andele ændres i langt mindre grad hen over fremskrivningsperioden.

Befolkningsfremskrivninger  2024-2070

4. juni 2024 - Nr. 156

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Befolkningsfremskrivninger

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Yderligere information om fremskrivningen samt den anvendte metode og forudsætninger findes i statistikdokumentationen om
befolkningsfremskrivning, på emnesiden Befolkningsfremskrivning samt på www.dreamgruppen.dk. Anvendt lovgrundlag: Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningsfremskrivning

Del sidens indhold
14.200 flere fagforeningsmedlemmer i 2023

3. juni 2024

I 2023 steg antallet af medlemmer af lønmodtagerorganisationerne med tilknytning til arbejdsmarkedet med 14.200 til 1.935.300 pr. 31. december 2023. Stigningen kan ses i lyset af, at det samlede antal lønmodtagere er steget med ca. 30.000 i løbet af 2023. Det samlede medlemstal er steget hvert år siden 2013 med en samlet stigning på 141.500. I denne tiårsperiode er fordelingen af medlemmer inden for de forskellige organisationer ændret, så der er færre organiseret inden for FH og flere, der er organiseret inden for AC og uden for hovedorganisationerne i dag.

Lønmodtagerorganisationernes medlemstal  31. december 2023

3. juni 2024 - Nr. 154

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Lønmodtagerorganisationernes medlemstal

Kontakt

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter hovedorganisationerne og fagforbund uden for hovedorganisationerne. Indberetningen er frivillig. Statistikken omfatter ikke selvstændigt erhvervsdrivende, studerende, efterlønsmodtagere eller pensionister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønmodtagerorganisationers medlemstal

Del sidens indhold
Flere end 64 mio. turistovernatninger i 2023

31. maj 2024

Det samlede antal turistovernatninger i Danmark fordelt på feriehuse, hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem, lystbådehavne samt de mindre overnatningssteder steg i 2023 til 64,1 mio. Det er næsten uændret i forhold til 2022. Med 3 pct. eller 630.000 flere overnatninger stod de store og mindre hoteller for den største stigning i 2023, men også overnatningerne på feriecentre og vandrerhjem steg i forhold til 2022 med hhv. 4 pct. og 8 pct. Omvendt faldt overnatningerne i feriehuse med 1 pct., mens overnatningerne på store og mindre campingpladser og i lystbådehavne faldt med hhv. 4 pct. og 5 pct.

Turistovernatninger i Danmark (år)  2023

31. maj 2024 - Nr. 152

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. april 2025

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (år)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem

Feriehusudlejning

Del sidens indhold
Mange bor i byer med under 10.000 indbyggere

31. maj 2024

28 pct. af befolkningen, eller 1,66 mio. personer, bor i 2024 i byområder med færre end 10.000 indbyggere. Andelen er faldet lidt de seneste ti år, fra 29 pct. i 2014. Personer der bor i de mindre byområder har med 45 år en højere gennemsnitsalder end befolkningen som helhed, der ligger på 42 år i 2024. Byområder med under 10.000 indbyggere omfatter langt de fleste byområder i Danmark, og antallet er kun faldet lidt de seneste ti år fra 1.357 i 2014 til 1.315 i 2024. Der var i alt 1.380 byområder i 2024 med over 200 indbyggere, hvor der i 2014 var 1.421.

Byopgørelsen  1. januar 2024

31. maj 2024 - Nr. 151

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Byopgørelsen

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR) og kortdata fra SDFI (Styrelsen for Dataforsyning og Infrastruktur).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byopgørelsen

Del sidens indhold
Lønningerne er steget 3,4 pct. det seneste år

31. maj 2024

Ændret 31. maj 2024 kl. 10:27

Der var en fejl i teksten i sidste afsnit, der angav hvilken branche der havde den største stigning. Rettelsen er markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Lønningerne i Danmark steg med 3,4 pct. i første kvartal 2024 i forhold til første kvartal 2023. Den årlige stigning i lønnen ligger dermed fortsat over 3,0 pct., som den har gjort hvert kvartal siden 4. kvartal 2022, hvor der for første gang i statistikkens historie var så stor en årsstigning. Statistikken er offentliggjort siden 2017.

Lønindeks  1. kvt. 2024

31. maj 2024 - Nr. 153

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. august 2024

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Uændret ledighed i april

30. maj 2024

Fra marts til april lå antallet af ledige uændret på 86.700, hvorved ledigheden fortsat udgjorde 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Den uændrede ledighed er sammensat af et fald i antallet af ikke-aktiverede ledige på 100, samtidig med at antallet af aktiverede ledige steg med 100. Den uændrede ledighed for april er en nedjustering på 200 i forhold til ledighedsindikatoren, som blev offentliggjort 13. maj: Indikator tyder på lille stigning i ledigheden (Nyt fra Danmarks Statistik 2024:132).

Arbejdsløsheden (md.)  april 2024

30. maj 2024 - Nr. 149

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Kommunale forskelle i lægebesøg

30. maj 2024

Ændret 04. juni 2024 kl. 15:35

Til udregning af andele var der anvendt befolkningstal for 4. kvt. 2022, hvor det skulle have været 1. kvt. 2023. Tallene er rettet og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Andelen af borgere i Danmark, der besøgte egen læge i 2023 var 85,0 pct., hvilket dækker over mindre geografisk variation. Andelen var lavest i Københavns Kommune, hvor 81,2 pct. af borgerne besøgte deres læge mindst én gang i løbet af året. Den næstlaveste andel findes i Bornholms Regionskommune hvor 81,4 pct. af borgere besøgte deres praktiserende læge efterfulgt af Lyngby-Taarbæk Kommune hvor det var 82,3 pct. I det nordlige Jylland var der flere kommuner med en højere andel af borgere, der gik til deres praktiserende læge i forhold til landsgennemsnittet. I Skive Kommune besøgte 88,1 pct., af borgerne deres egen læge i 2023, hvilket var den højeste andel blandt alle landets kommuner. Morsø og Randers Kommuner havde de næsthøjeste andele, hhv. 87,7 pct. og 87,3 pct. Forskelle i køns- og alderssammensætning kan have betydning for antallet af borgere, der besøger deres praktiserende læge.

Lægebesøg mv.  2023

30. maj 2024 - Nr. 150

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Lægebesøg mv.

Kontakt

Jonas Kirchheiner-Rasmussen, tlf. 61 50 23 80

Camilla Østerballe Nielsen, tlf. 20 28 52 49

Kilder og metode

Statistikken omfatter alene praksissektoren, hvilket betyder, at hverken skolelæge, børne- og ungdomstandpleje, skadestuebesøg eller hospitalsindlæggelser indgår. Medicintilskud og rejsesygeforsikring indgår heller ikke. Kun ydelser, hvor det offentlige dækker udgiften helt eller delvis, indgår. En eventuel egenbetaling indgår ikke. En kontakt er et besøg hos lægen eller en telefonkonsultation, en e-mailkonsultation eller et hjemmebesøg mv. Andre ydelser, fx laboratorieundersøgelser samt tillægsydelser givet i forbindelse med en konsultation, regnes derimod ikke som en kontakt. Det skal bemærkes for tandlægebesøg, at det er det første besøg (med undersøgelse), der er registreret som en kontakt, mens øvrige besøg i samme behandlingsforløb ikke registreres som kontakter. I 2013 reduceredes tilskuddet til tandrensning og kontrol af diagnostisk fund hos tandlæger. Kilder er Sygesikringsdata fra Danske Regioner og andre registre fra Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lægebesøg

Del sidens indhold
Detailsalget faldt lidt i april

28. maj 2024

Detailhandlens omsætning i april var 0,6 pct. lavere end i marts, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Det samlede fald afspejler en relativ lille nedgang i alle varegrupper. Varegruppen beklædning mv. faldt mest med en nedgang på 1,6 pct., mens salget af andre forbrugsvarer og fødevarer og andre dagligvarer faldt med hhv. 0,7 pct. og 0,3 pct. I denne offentliggørelse fokuseres der på effekten af, at alle handelsdage i påskeugen i 2024 lå i marts.

Detailomsætningsindeks  april 2024

28. maj 2024 - Nr. 148

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Lille stigning i antallet af ledige stillinger

27. maj 2024

Antallet af ledige stillinger i den private sektor er i første kvartal 2024 steget til 51.200, når der er korrigeret for sæsonudsving. Efter seks kvartaler i træk med fald i antallet af ledige stillinger, steg antallet i første kvartal med 1.400 i forhold til kvartalet før. Andelen af ledige stillinger udgjorde i første kvartal 2,6 pct. af samtlige stillinger, hvilket er uændret i forhold til fjerde kvartal 2023. I forhold til første kvartal 2023 var der 5.700 færre ledige stillinger i første kvartal 2024, svarende til et fald på 0,4 procentpoint.

Ledige stillinger  1. kvt. 2024

27. maj 2024 - Nr. 146

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. august 2024

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Færre studenter læser videre efter gymnasiet

27. maj 2024

Der er fortsat færre studenter, som vælger at læse videre direkte efter, at de har fået deres studenterhue. I 2023 var det 11 pct. af gymnasieeleverne, som var i gang med en ny uddannelse tre måneder efter afsluttet studentereksamen. Dette tal er rekordlavt for opgørelsesperioden. Sammenlignet med årgangen af studerende, der læste videre direkte efter gymnasiet for ti år siden, er tallet faldet med 15 procentpoint. Der er dog forskel på, hvor hurtigt de ny-udklækkede studenter går i gang ift. hvilken type gymnasial uddannelse de har afsluttet. I 2023 var 13 pct. af studenterne fra de erhvervsrettede gymnasier i gang med at tage en ny uddannelse, mens det var 10 pct. af studenterne fra det almene gymnasium. Til sammenligning var det hhv. 37 pct. og 22 pct. i 2013. Af de 5.000 studenter, der gik direkte videre i uddannelsessystemet, kom ca. 2/3 fra de almene gymnasier, mens ca. 1/3 kom fra de erhvervsrettede gymnasier.

Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse  2023

27. maj 2024 - Nr. 147

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør uddannelsesstatistikken fra og med 2015 ud fra en ny klassifikation - se www.dst.dk/disced-15.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fra grundskole og gymnasium til fortsat uddannelse
2023 viste økonomisk tilbagegang for landbruget

27. maj 2024

I 2023 landede den foreløbige opgørelse for Landbrugets bruttofaktorindkomst på 26,7 mia. kr., hvilket er 12 pct. lavere end i 2022 og på samme niveau som 2021. Landbrugets bruttofaktorindkomst viser landbrugets økonomiske resultat efter omkostninger til bl.a. foder, gødning og tjenesteydelser er afholdt. 2023 var præget af en generel tilbagegang i landbrugets indtægter, da værdien af salgsprodukterne endte på 90,1 mia. kr., hvilket er et fald på 7 pct. sammenlignet med 2022. På den anden side faldt omkostningerne endnu mere, nemlig med 9 pct., fra 78,4 mia. kr. i 2022 til 71,0 mia. kr. i 2023.

Landbrugets bruttofaktorindkomst  2023

27. maj 2024 - Nr. 145

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. maj 2027

Alle udgivelser i serien: Landbrugets bruttofaktorindkomst

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Opgørelsen af landbrugets bruttofaktorindkomst følger kalenderåret. Opgørelsen udarbejdes efter EU's fælles retningslinjer og omfatter landbrug, gartneri, pelsdyravl, jagt og biavl. Bruttofaktorindkomsten angiver det beløb, der er til rådighed til aflønning af den samlede arbejds- og kapitalindsats i landbrugssektoren, herunder afskrivninger, forrentning af egen- og fremmedkapital, lønninger og vederlag for landbrugernes egen arbejdsindsats mv. Alle beløb er opgjort i løbende priser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugets bruttofaktorindkomst (Afsluttet)

Del sidens indhold
Virksomhederne forventer stigende beskæftigelse

24. maj 2024

Beskæftigelsen i Danmark er på et rekordhøjt niveau, og når virksomhederne skal vurdere udviklingen de kommende tre måneder, er der fortsat et flertal, som forventer yderligere stigning. Mest udbredt er det i industrien, hvor andelen, der forventer stigende beskæftigelse, er 13 procentpoint større, end andelen der forventer faldende beskæftigelse. I detailhandelen er dette nettotal på 1 og dermed det laveste blandt de fire hovederhverv, som altså alle forventer stigende beskæftigelse.

Konjunkturbarometer for erhvervene  maj 2024

24. maj 2024 - Nr. 144

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Fremgang i fortsat negativ forbrugertillid

23. maj 2024

Forbrugertillidsindikatoren er i maj steget til minus 6,5, hvilket er en fremgang i forhold til sidste måned hvor den var minus 8,6. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger ligeledes på minus 8,6. Årsagen til fremgangen i denne måned er forbrugernes vurdering af deres egen nuværende økonomiske situation, samt deres forventninger til både deres egen og Danmarks fremtidige økonomiske situation. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  maj 2024

23. maj 2024 - Nr. 143

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
2.600 flere lønmodtagere i marts

23. maj 2024

Antallet af lønmodtagere steg med 2.600 personer fra februar til marts, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, steg antallet af lønmodtagere med 2.700 personer, og i sektoren offentlig forvaltning og service faldt antallet af lønmodtagere med 100 personer i marts. Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse var i marts på 3.016.400 personer. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  marts 2024

23. maj 2024 - Nr. 140

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Deltidsarbejde giver kort arbejdsuge på Bornholm

23. maj 2024

Lønmodtagerne i Vest- og Sydsjælland samt i Sydjylland havde i første kvartal 2024 de længste arbejdsuger med en gennemsnitlig normal ugentlig arbejdstid på omtrent 34 timer. Til sammenligning arbejdede bornholmerne i gennemsnit lidt under 29 timer ugentligt, hvilket skal ses i lyset af relativt mange deltidsansatte. Der er nemlig betydeligt mindre variation, når man sammenligner fuldtids- og deltidsansattes arbejdstider på tværs af landsdelene. Ser man alene på fuldtidsansatte, ligger den gennemsnitlige normale arbejdstid mellem 36 og 39 timer om ugen i alle landsdele. Det viser de nyeste tal fra Arbejdskraftundersøgelsen.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  1. kvt. 2024

23. maj 2024 - Nr. 142

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. august 2024

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
De erhvervsuddannede kommer hurtigst i job

23. maj 2024

Blandt dem, der gennemførte en erhvervsrettet uddannelse i 2020, havde de erhvervsuddannede den højeste andel i beskæftigelse 3 måneder efter uddannelsen blev færdiggjort. Andelen i beskæftigelse for erhvervsuddannede er meget stabil, og ligger på omkring 75 pct. i perioden 3 til 21 måneder efter endt uddannelse. Først efter 21 måneder var personer med en mellemlang videregående uddannelse fra 2020 også oppe på en andel i beskæftigelse på 75 pct., mens personer med en lang videregående uddannelse var næsten oppe på samme niveau med 73 pct. Personer med en kort videregående uddannelse havde generelt en lavere beskæftigelse end de andre grupper. Her var 63 pct. i beskæftigelse efter 21 måneder. Gruppen af bachelorer skiller sig helt ud, hvilket skyldes, at en stor andel fortsætter i uddannelsessystemet.

Fra uddannelse til arbejdsmarked  2022

23. maj 2024 - Nr. 141

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Fra uddannelse til arbejdsmarked

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Tallene stammer fra afgangsregistret, hvor udgangspunktet er en afgangspopulation fra overgangsregistret. I overgangsregistret ses på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser og uddannelsesskift indenfor en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. 
Adgangsgivende uddannelsesforløb indgår ikke i gruppen af gymnasiale uddannelser i beregningerne. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Afgangsregistret

Del sidens indhold
Tilbagegang i BNP på 1,8 pct. i første kvartal

21. maj 2024

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 1,8 pct. i første kvartal 2024, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Faldet i første kvartal skyldes helt overvejende tilbagegang i både transport og industri. Privatforbruget faldt med 1,9 pct., blandt andet på grund af stor tilbagegang i køb af biler. Det offentlige forbrug steg med 1,9 pct. Beskæftigelsen steg med 0,7 pct. i første kvartal, mens de præsterede timer steg med 0,1 pct. Denne nationalregnskabsopgørelse er behæftet med større usikkerhed end normalt på grund af de store og forskelligartede prisudsving i 2022 og 2023 på en række centrale produkter, i særlig grad energi og søtransport. Det er derfor vanskeligere end vanligt at opstille et robust helhedsbillede af økonomien. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet under afsnittet Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Nationalregnskab  1. kvt. 2024

21. maj 2024 - Nr. 139

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Stor forskel på fuldførte ungdomsuddannelser

16. maj 2024

Blandt de 25-årige, som har gennemført en gymnasial eller erhvervsfaglig uddannelse, er der tydelige kommunale forskelle. 92 pct. af de unge, der er vokset op i Dragør og Hørsholm Kommune, har gennemført en ungdomsuddannelse. Derefter følger Gentofte og Ikast-Brande med 91 pct., samt Furesø, Hedensted og Rudersdal med 90 pct. I den anden ende af skalaen ligger Læsø, hvor 50 pct. af de 25-årige, der gik i skole i kommunen, har gennemført en ungdomsuddannelse. På Ærø udgør andelen 61 pct., i Albertslund 70 pct. og på Lolland og Nordfyns ligger den på 71 pct. Dermed er der en forskel på 42 procentpoint mellem de to kommuner med den største og mindste andel af unge, som har gennemført en ungdomsuddannelse, inden de fyldte 25 år. Det er dog værd at bemærke, at andelen af de 25-årige, der gennemfører en ungdomsuddannelse, svinger relativt meget på de små ø-kommuner, da det drejer som om små populationer. Ser man bort fra de mindste ø-kommuner så er forskellen på 22 procentpoint mellem de to kommuner med den største og mindste andel.

18-45 åriges status på uddannelse  2022/2023

16. maj 2024 - Nr. 138

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. maj 2025

Alle udgivelser i serien: 18-45 åriges status på uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Elevregistret er et forløbsregister, hvor den enkelte studerende kan følges gennem uddannelseskarrieren.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Stort fald i det fuldførte byggeri i første kvartal 2024

15. maj 2024

Det fuldførte byggeri faldt i seneste kvartal hele 21 pct. målt på etageareal. I første kvartal 2024 blev 1,88 mio. m2 fuldført mod 2,38 mio. m2 i fjerde kvartal 2023, så niveauet er nu på sit laveste siden fjerde kvartal 2020. Det påbegyndte byggeri havde en mere stabil udvikling, idet der blev påbegyndt byggeri svarende til 1,69 mio. m2 i første kvartal 2024, hvilket var en lille stigning på 1 pct. siden fjerde kvartal 2023. Det tilladte byggeri var også stabilt med et lille fald på 1 pct. fra 1,72 mio. m2 til 1,71 mio. m2 i samme periode. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, hvilket primært påvirker det påbegyndte byggeri og i mindre grad det tilladte og fuldførte byggeri. Korrektionen bliver lavet på baggrund af en estimationsmodel.

Byggeaktivitet  1. kvt. 2024

15. maj 2024 - Nr. 135

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. august 2024

Alle udgivelser i serien: Byggeaktivitet

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten
Producent- og importprisindekset falder fortsat

15. maj 2024

Det samlede producentprisindeks for varer faldt i april med 0,9 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet i producentprisindekset er 0,6 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset faldt med 1,5 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 0,2 pct. Importprisindekset er faldet med 0,3 procentpoint sammenlignet med sidste måneds årsudvikling, hvor indekset steg med 0,1 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  april 2024

15. maj 2024 - Nr. 136

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Psykiske lidelser hyppigere blandt NEET-gruppen

15. maj 2024

Andelen af unge uden for beskæftigelse og uddannelse (NEET - Not in Employment, Education, or Training) med hospitalskontakt på grund af psykiske lidelser er større end blandt den øvrige gruppe af 16-24-årige. I 2022 havde 15 pct. af NEET-gruppen kontakt med hospitalet på grund af psykiske lidelser, mens det drejede sig om 4 pct. af den øvrige gruppe af unge.

Sårbare gruppers sundhed  2022

15. maj 2024 - Nr. 137

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Sårbare gruppers sundhed

Kontakt

Line Neerup Handlos, tlf. 26 64 03 00

Kilder og metode

Sundhed blandt unge uden job og uddannelse (NEET) omfatter hele befolkningen (16-24 år), idet der skelnes mellem NEETs og den øvrige gruppe af aktive unge. Opgørelsestidspunktet er den sidste uge i november, og en person kategoriseres som ikke-aktiv, hvis vedkommende er uden for beskæftigelse i denne uge og samtidig i samme uge samt de foregående tre uger heller ikke har været under uddannelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sundhed blandt unge uden job og uddannelse (NEET) (eksperimentel statistik)

Del sidens indhold
Fremgang i museumsbesøgene i 2023

14. maj 2024

Museernes udstillinger blev besøgt 17,4 mio. gange i 2023, hvilket er det højeste niveau i de år, Danmarks Statistik har udgivet en museumsstatistik. Museer med statsstøtte, bestående af statslige og statsanerkendte museer i henhold til museumsloven, samt museer med anden statsstøtte, havde tilsammen 14,5 mio. besøgende i 2023. Dette var 7 pct. flere end i 2019, hvor de statsstøttede museer havde 13,6 mio. besøg. Museer uden statsstøtte stod for 2,9 mio. af museumsbesøgene i 2023, svarende til 16 pct. af alle besøgene i museernes udstillinger. 2023 er det første år, der ikke er påvirket af COVID-19 siden 2019.

Museer  2023

14. maj 2024 - Nr. 134

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Museer

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Museumsstatistikken omfatter alle statsanerkendte museer (godkendt af Kulturarvsstyrelsen jf. museumsloven) og statsejede museer. Derudover indeholder opgørelsen en række museer, der er ejet af en museumsforening eller i privateje. De zoologiske anlæg, botaniske haver og akvarier indberetter tilsvarende årlige oplysninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Museer

Del sidens indhold
Fortsat færre færgepassagerer end før COVID-19

14. maj 2024

Antallet af passagerer på færge- og passagerruter fra danske havne var med 30 mio. passagerer kun en smule højere i 2023 end i 2022. Tilvæksten på 0,5 pct. er en kombination af flere passagerer på de fleste udenrigsruter med en stigning på 1,9 pct. og færre passagerer på indenrigsruterne med et fald på 1,8 pct. Dermed har færgeselskaberne, der sejler på danske havne samlet set endnu ikke genvundet passagertallet fra 2019 efter nedgangen under COVID-19 nedlukningerne. Der er dog stor variation i hvilke ruter, der har fremgang og hvilke, der har tilbagegang.

Skibsfart (år)  2023

14. maj 2024 - Nr. 133

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Indikator tyder på lille stigning i ledigheden

13. maj 2024

Ledighedsindikatoren tyder på en lille stigning på 200 personer i ledigheden i april. Stigningen er sammensat af 500 flere ledige på dagpenge og 300 færre ledige på kontanthjælp. Ledigheden er opgjort i fuldtidsledige og er sæsonkorrigeret.

Ledighedsindikator  april 2024

13. maj 2024 - Nr. 132

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Fald i både inflationen og kerneinflationen

10. maj 2024

I april steg det samlede forbrugerprisindeks med 0,8 pct. i forhold til samme måned året før. I marts var den tilsvarende stigning 0,9 pct. Årsstigningen i forbrugerprisindekset skyldes især prisstigninger på husleje samt restaurant- og cafebesøg.  Tjenester er i gennemsnit steget 2,9 pct. det seneste år, hvilket hovedsageligt skyldes prisstigninger på husleje. Varer er i gennemsnit faldet 1,5 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisfald på elektricitet. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,5 pct. i april, hvilket bl.a. skyldes prisstigninger på husleje.

Forbruger- og nettoprisindeks  april 2024

10. maj 2024 - Nr. 131

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Flere nye biler i husholdningerne, færre i erhverv

8. maj 2024

Der blev registreret 15.100 nye personbiler i april 2024 opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 3,4 pct. færre end i marts. Tilgangen til husholdningerne steg 7,5 pct., mens den faldt 18,3 pct. i erhvervene. Det samlede antal registreringer af nye biler i februar-april 2024 var 2,7 pct. lavere end i november 2023 - januar 2024. I husholdningerne var der et fald på 3,4 pct., mens tilgangen i erhvervene faldt med 1,7 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  april 2024

8. maj 2024 - Nr. 128

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Eksporten af tjenester faldt i marts

8. maj 2024

I marts faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 1,6 pct. til 163 mia. kr. Den samlede import steg med 3,6 pct. til 147 mia. kr. Den samlede eksport faldt 2,8 pct. i første kvartal sammenlignet med kvartalet før, mens importen faldt med 0,2 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  marts 2024

8. maj 2024 - Nr. 129

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold