oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Arbejdsomkostninger steg mest i USA

22. december 2022

I tredje kvartal steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i USA med 5,2 pct. på årsbasis, hvilket ligesom i de foregående kvartaler var noget mere end i EU og Danmark. I de 27 EU-lande steg arbejdsomkostningerne pr. time i gennemsnit 3,3 pct. i forhold til tredje kvartal 2021. Danmark havde i samme periode en stigning på 2,8 pct. Stigningen i tredje kvartal var med 2,5 pct. mindst i de 19 lande, der deltager i Eurosamarbejdet. Det skal bemærkes, at opgørelserne stadig kan være påvirket af COVID-19 og de afledte effekter af de forskellige statslige hjælpepakker. Se også afsnittet om Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  3. kvt. 2022

22. december 2022 - Nr. 444

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Tilskuerne tilbage i teatrene

22. december 2022

I sæsonen 2021/2022 overværede 2,5 mio. tilskuere scenekunst. Det var 1,6 mio. flere end i 2020/2021, hvor restriktioner i forbindelse med COVID-19 havde stor betydning for teatrene. Det samlede tilskuertal på 2,5 mio fordeler sig på 1,8 mio. tilskuere på teatrenes egne stationære scener og 693.000 tilskuere ved turnéforestillinger. Antallet af tilskuere for de turnerende teatre er tilbage på tidligere niveau, mens tilskuertallet på egne scener ligger under niveauet før COVID-19. Hvor der i sæsonen 2018/2019 var 2,1 mio. tilskuere på teatrenes egne stationære scener, var der 321.000 færre tilskuere i 2021/2022.

Scenekunst  2021/2022

22. december 2022 - Nr. 446

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2023

Alle udgivelser i serien: Scenekunst

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra statistikken Scenekunst. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra indberetninger fra 267 aktive og 70 inaktive statsstøttede og ikke-statsstøttede teatre i referenceperioden. Dataindsamlingen pågik mellem oktober 2025 og januar 2026.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Scenekunst

Del sidens indhold
Region Sjælland har flest indlæggelser pr. borger

22. december 2022

Ændret 09. januar 2023 kl. 15:01

Fejl i links under alle figurer er rettet. Rettede links er markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I perioden 2019-2021 har Region Sjælland haft det højeste antal indlæggelser pr. 1.000 borgere, mens Region Midtjylland har haft det laveste antal. I 2021 var der således 152 indlæggelser pr. 1.000 borgere i Region Sjælland mod 121 indlæggelser pr. 1.000 borgere i Region Midtjylland. I perioden 2019-2021 er der et højere antal indlæggelser pr. 1.000 borgere i Region Hovedstaden og Region Sjælland end i Region Midtjylland og Region Syddanmark.

Sygehusbenyttelse  2019, 2020 og 2021

22. december 2022 - Nr. 445

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2023

Alle udgivelser i serien: Sygehusbenyttelse

Kontakt

Line Neerup Handlos, tlf. 26 64 03 00

Kilder og metode

Statistik om sygehusbenyttelse er baseret på Landspatientregisteret fra Sundhedsdatastyrelsen koblet med baggrundsdata fra andre registre fra Danmarks Statistik. Statistikken omfatter indlæggelser og ambulante ophold på offentlige og private sygehuse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sygehusbenyttelse

Del sidens indhold
Fald i e-kommunikation med almen læge

22. december 2022

Andelen af borgere, der benytter sig af e-kommunikation i kontakten med almen læge, faldt fra 44,5 pct. i 2020 til 41,4 pct. i 2021. Andelen i 2021 var dog stadig højere end i 2019 og årene før det. E-kommunikation dækker over konkrete forespørgsler af ikke-hastende karakter samt svar på laboratorieundersøgelser og COVID-19-prøver. COVID-19-prøver kan være med til at forklare udviklingen og den hidtidige rekordhøje andel af e-kommunikation i 2020. Receptfornyelse og tidsbestilling er ikke inkluderet i e-kommunikation. Selvom brugen af e-kommunikation er steget støt og mere end fordoblet siden 2011, er brugen af telefonkonsultation ikke faldet markant i samme periode.

Lægebesøg mv.  2021

22. december 2022 - Nr. 443

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. september 2023

Alle udgivelser i serien: Lægebesøg mv.

Kontakt

Jonas Kirchheiner-Rasmussen, tlf. 61 50 23 80

Camilla Østerballe Nielsen, tlf. 20 28 52 49

Kilder og metode

Statistikken omfatter alene praksissektoren, hvilket betyder, at hverken skolelæge, børne- og ungdomstandpleje, skadestuebesøg eller hospitalsindlæggelser indgår. Medicintilskud og rejsesygeforsikring indgår heller ikke. Kun ydelser, hvor det offentlige dækker udgiften helt eller delvis, indgår. En eventuel egenbetaling indgår ikke. En kontakt er et besøg hos lægen eller en telefonkonsultation, en e-mailkonsultation eller et hjemmebesøg mv. Andre ydelser, fx laboratorieundersøgelser samt tillægsydelser givet i forbindelse med en konsultation, regnes derimod ikke som en kontakt. Det skal bemærkes for tandlægebesøg, at det er det første besøg (med undersøgelse), der er registreret som en kontakt, mens øvrige besøg i samme behandlingsforløb ikke registreres som kontakter. I 2013 reduceredes tilskuddet til tandrensning og kontrol af diagnostisk fund hos tandlæger. Kilder er Sygesikringsdata fra Danske Regioner og andre registre fra Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lægebesøg

Del sidens indhold
Forskning og udvikling udgør 2,9 pct. af BNP

21. december 2022

De samlede udgifter til forskning og udvikling (FoU) i 2021 er opgjort til 73,3 mia. kr., hvilket svarer til 2,9 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). Niveauet i 2021 for BNP brugt på FoU var næsten uændret i forhold til 2020. Siden 2010 har FoU-udgifternes andel af BNP ligget tæt omkring 3 pct. Fordelingen mellem hhv. erhvervslivets og den offentlige sektors andel var stabil indtil 2017, hvorefter den offentlige sektors andel har været svagt stigende frem til 2021. I 2021 bidrog erhvervslivet med 44,6 mia. kr. og den offentlige sektor med 28,7 mia. kr. De samlede FoU udgifter er steget med 4,8 mia. kr. i forhold til 2020 (målt i løbende priser).

Forskning og udvikling  2021

21. december 2022 - Nr. 441

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2023

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på de to statistikker om hhv. FoU i den offentlige sektor og FoU i erhvervslivet. Faste priser beregnes med udgangspunkt i prisniveauet i det senest offentliggjorte år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet
1.700 flere lønmodtagere i oktober

21. december 2022

I oktober steg antallet af lønmodtagere med 1.700 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. sammenlignet med september. Det er en mindre stigning end de to foregående måneder, hvor de månedlige stigninger var på 6.300 personer i august og 5.100 i september. I oktober steg antallet af lønmodtagere i offentlig forvaltning og service med 1.400 personer, og i virksomheder og organisationer var der 300 flere lønmodtagere i oktober. Der var i alt 2.970.800 lønmodtagere i oktober, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  oktober 2022

21. december 2022 - Nr. 438

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Aftagende prisstigninger i både Danmark og EU

21. december 2022

Den EU-harmoniserede inflation i Danmark faldt i november 2022 til 9,7 pct. fra 11,4 pct. i oktober 2022. I samme periode faldt den EU-harmoniserede inflation samlet i de 27 EU-lande fra 11,5 pct. til 11,1 pct., mens den i euroområdet faldt fra 10,6 pct. til 10,1 pct. I både Danmark og EU er det i høj grad prisændringer på elektricitet, der trækker ned i den EU-harmoniserede inflation i november i forhold til oktober.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  november 2022

21. december 2022 - Nr. 440

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2023

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Flere offentligt beskæftigede i tredje kvartal

21. december 2022

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service steg med 4.000 fra andet til tredje kvartal 2022, når der er taget højde for sæsonmønstre og omregnet til fuld tid. Det svarer til en stigning på 0,5 pct. Stigningen i den offentlige beskæftigelse i tredje kvartal 2022 kommer efter et fald på 0,5 pct. i andet kvartal. I de forudgående otte kvartaler steg den offentlige beskæftigelse med mellem 0,1 og 1,8 pct.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  3. kvt. 2022

21. december 2022 - Nr. 442

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Overskud på 7,2 mia. kr. i tredje kvartal 2022

21. december 2022

Ændret 22. december 2022 kl. 14:05

En fejl i nøgletalsboksen. Tidligere fremgik det at ØMU-gælden var steget med 5,8 mia. kr. fra 2. kvt. til 3. kvt. 2022. Det korrekte tal er at ØMU-gælden er faldet med 5,8 mia. kr. fra 2. kvt. til 3. kvt. 2022. Fejlen er ændret og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I tredje kvartal 2022 var der et overskud på de offentlige finanser på 7,2 mia. kr., hvilket er 6,4 mia. kr. lavere end i andet kvartal. De samlede udgifter var 310,2 mia. kr., hvilket er et fald på 3,8 mia. kr. i forhold til andet kvartal 2022. De samlede indtægter faldt til sammenligning fra 327,5 mia. kr. til 317,3 mia. kr. i tredje kvartal 2022. Det samlede offentlige overskud i 2022 er i de tre første kvartaler på 25,3 mia. kr.

Offentligt kvartalsregnskab  3. kvt. 2022

21. december 2022 - Nr. 439

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Vækst i erhvervslivets forskning i sundhed

20. december 2022

Udgifterne til egen forskning og udvikling (FoU) inden for sundhedsvidenskab blev i perioden 2017-2021 øget fra 12,1 mia. kr. i både 2017 og 2019 til 14,6 mia. kr. i 2021, svarende til en stigning på 20 pct. Stigningen i 2021 skyldes bl.a. øget FoU i medicinalindustrien og det øgede fokus på sundhedsvidenskab som følge af COVID-19. Sundhedsvidenskab fylder i 2021 en tredjedel af erhvervslivets samlede udgifter til FoU, hvilket samtidig gør området til det næststørste. Statistikken opgøres i løbende priser.

Forskning og udvikling i erhvervslivet  2021

20. december 2022 - Nr. 434

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. april 2025

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen. Danske data er dermed sammenlignelige med de øvrige EU- og OECDlandes.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet

Del sidens indhold
Historisk lavt årsgennemsnit for forbrugertilliden

20. december 2022

Forbrugertilliden for december måned ligger på minus 28,9 og er dermed steget en smule siden november, hvor den lå på minus 30,4. Året 2022 slutter hermed med et årsgennemsnit på minus 22,2, hvilket er det absolut laveste årsgennemsnit i statistikkens historie. Til sammenligning sluttede finanskriseårene 2008 og 2009 med årsgennemsnit på henholdsvis minus 7,7 og minus 5,0. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2022

20. december 2022 - Nr. 433

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Danske forbrugerpriser blandt de højeste i EU

20. december 2022

Danmark havde i 2021 et prisniveau, der lå 43 pct. over EU- gennemsnittet. Dermed havde Danmark sammen med Irland, der lå 44 pct. over EU-gennemsnittet, langt de højeste forbrugerpriser i EU i 2021. Kun EFTA-landene Schweiz, Island og Norge havde endnu højere priser. De lå på hhv. 67, 52 og 45 pct. over EU-gennemsnittet. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU i 2021 fandtes i Luxembourg, Sverige og Finland, som alle lå mellem 27 og 36 pct. over EU-gennemsnittet. Tyskland lå 8 pct. over EU-gennemsnittet, mens Spanien, Portugal, Grækenland og alle nye medlemslande, som har tilsluttet sig EU i eller efter 2004 lå under EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats prissammenligningsundersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2021

20. december 2022 - Nr. 436

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2023

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Sygefraværet steg under fortsat corona i 2021

20. december 2022

Sygefraværet har været stigende fra 2019 til 2021. I 2019 var de ansatte i gennemsnit syge 8,6 dage, og sygefraværet er frem til 2021 steget med 0,7 dage i gennemsnit pr. fuldtidsansat. Regionerne har haft den største stigning i perioden på 1,5 dage pr. ansat, mens de ansatte i staten kun har haft en stigning i sygefraværet på 0,1 dage i gennemsnit pr. fuldtidsansat. Hvor der i 2020 kun var stigning i sygefraværet i regioner og kommuner, steg sygefraværet i 2021 i alle sektorer.

Fravær fra arbejde  2021

20. december 2022 - Nr. 435

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2023

Alle udgivelser i serien: Fravær fra arbejde

Kontakt

Nete Nielsen, tlf. 

Summer Cook, tlf. 30 68 39 52

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen med bl.a. definitioner af fraværsdagsværk, fraværsperioder og fraværsprocent.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde
Dansk forbrug er blandt det højeste i EU

20. december 2022

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i Danmark lå i 2021 19 pct. over gennemsnittet for EU-27 landene. Dermed lå Danmark på samme niveau som vores naboland Tyskland, som lå 20 pct. over EU-gennemsnittet. Det danske og tyske forbrug er kun overgået af Luxembourg, hvor forbruget var 44 pct. over EU-gennemsnittet. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, som en husholdning forbruger. Det faktiske individuelle forbrug måler husholdningernes velfærd, hvad enten den er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse, mens dette ikke nødvendigvis er tilfældet i andre lande. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2021

20. december 2022 - Nr. 437

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2023

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Flest miljøudgifter til affald og spildevand

19. december 2022

Den offentlige sektors samlede udgifter til miljøbeskyttelse var 35,8 mia. kr. i 2021. Den offentlige sektor består af stat, kommuner, regioner og offentligt ejede virksomheder, fx kommunale vandforsyningsselskaber. Af de samlede udgifter gik 28,2 mia. kr. til affalds- og spildevandshåndtering, hvilket er 78,7 pct. af de samlede miljøbeskyttelsesudgifter i hele den offentlige sektor. Størstedelen af miljøudgifterne findes inden for de offentligt ejede virksomheder, eftersom hovedparten af udgifterne til affalds- og spildevandshåndtering indgår i denne sektor. Mens spildevandshåndtering hovedsagligt vedrører vandforsyning og opsamling og behandling af spildevand, så indeholder kategorien affaldshåndtering bl.a. indsamling af farligt og ikke-farligt affald, behandling og bortskaffelse af farligt og ikke-farligt affald og genbrug af sorterede materialer. Udgifterne til beskyttelse af biodiversitet og landskab lå på 1,6 mia. kr. og udgjorde 4 pct. af de samlede offentlige udgifter til miljøbeskyttelse i 2021. Disse udgifter afholdes hovedsagligt inden for staten. De øvrige udgifter inden for miljøbeskyttelse lå på 6,1 mia. kr. og udgjorde 17 pct. De øvrige udgifter indeholder bl.a. udgifter til administration og forvaltning.

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte  2021

19. december 2022 - Nr. 429

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Kontakt

Jonas Foged Svendsen, tlf. 21 34 73 19

Kilder og metode

Statistikken benytter samme udgifts- og indtægtsbegreber, som anvendes for den offentlige sektor i nationalregnskabet. Tallene er opgjort i løbende priser. I statistikdokumentationen er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder. Beregningerne er baseret på de enkelte identificerede udgifts- og indtægtsposter og klassificeret efter nationalregnskabsprincipper i henhold til ESA 2010 via oplysningerne i statsregnskabet samt kommunale og regionale regnskaber. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte
Kvinder er oftere økonomisk sårbare end mænd

19. december 2022

I 2022 var 7,4 pct. af befolkningen, svarende til 422.000 personer, økonomisk sårbare (pdf) - en indikator, der indgår i FN's bæredygtighedsmål om fattigdomsreduktion. Det er en svag stigning fra 2021, hvor andelen var 7,0 pct. af husstandene, svarende til 398.000 personer. I 2022 var der 7,8 pct. af kvinder, der boede i husstande, som var økonomisk sårbare. Det samme var gældende for 6,9 pct. af mænd i samme periode. Sammenlignet med 2021 er der for kvindernes vedkommende tale om en stigning på 0,7 procentpoint, mens andelen blandt mænd stort set er uændret. Siden 2011 har økonomisk sårbarhed i de fleste år været en anelse mere udbredt blandt kvinder end blandt mænd. Navnligt enlige kvinder med hjemmeboende børn trækker denne andel op.

Levevilkårsundersøgelsen  2022

19. december 2022 - Nr. 430

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2023

Alle udgivelser i serien: Levevilkårsundersøgelsen

Kontakt

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Kun én af husstandens voksne er blevet interviewet, men på spørgsmål, der om¬handler husstanden, antages det, at svarene dækker alle husstandsmedlemmer inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgel¬sen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU¿s medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)
Sådan brugte vi 1.000 kr. i 2021

19. december 2022

Hver gang en dansk husstand brugte 1.000 kr. i 2021 gik de 333 kr. til boligbenyttelse inkl. varme og el, svarende til 33 pct. af det samlede forbrug. De tungeste poster i boligbenyttelse mv. udgøres af husleje samt udgifter til elektricitet og varme. For hver 1.000 kr. anvendte en gennemsnitshusstand 171 kr. på fødevarer, beklædning mv., hvoraf udgifter til fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer alene udgjorde 67 pct. Der blev brugt 104 kr. på posten fritid og kultur, hvoraf pakkerejser udgjorde 32 pct.

Forbrugsundersøgelsen  2021

19. december 2022 - Nr. 431

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2023

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

For at lette fortolkningen er forbruget nedskaleret til 1.000 kr., hvilket gør det muligt tydeligere at sammenligne forbrugsmønstre på tværs af husstandstyper. Forbrugsundersøgelsen 2024 er baseret på en stik¬prøve på 2.651 private husstande, og de indsamlede oplysninger er omregnet til pris- og mængdeniveauet i 2024. Yderligere oplysninger om datakilder, metode og beregningsprincipper kan findes i statistikdokumentationen om Forbrugsundersøgelsen samt på emnesiden Forbrugsundersøgelsen. Her kan man også se usikkerhedsberegninger for undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
En ud af fem filmkroner kommer fra udlandet

19. december 2022

Der blev i perioden 2010-2020 produceret danske spillefilm for 4,5 mia. kr. Offentlige institutioner i Danmark, som fx DR og Det Danske Filminstitut samt danske private investorer finansierede 3,5 mia. kr. af produktionsomkostningerne svarende til 79 pct. i gennemsnit. De resterende 21 pct. kom fra udlandet. Her har udenlandske offentlige institutioner og fonde fx via Nordisk Film & TV-fond, Eurimages mv. stået for 52 pct. af finansieringen, mens udenlandske private investorer, producenter og co-producenter udgjorde 26 pct. Salg af distributionsrettigheder i udlandet i form af fx tv-visning og streaming stod for de resterende 22 pct. Størrelsen af udenlandsk medfinansiering varierer fra år til år og afhænger af hvilke film, der bliver produceret.

Økonomien i danske spillefilm  2019 og 2020

19. december 2022 - Nr. 432

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. august 2023

Alle udgivelser i serien: Økonomien i danske spillefilm

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Tallene bygger på produktionsregnskaber fra Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks filmregister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i danske spillefilm
Øget transportarbejde i tredje kvartal

16. december 2022

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler steg 2 pct. i tredje kvartal 2022 sammenlignet med kvartalet før og endte på 3,7 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Væksten ses i både det nationale, som steg 1 pct. og det internationale transportarbejde, som steg 4 pct.

Godstransport med danske lastbiler  3. kvt. 2022

16. december 2022 - Nr. 427

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Flere trækker sig tidligt tilbage fra arbejdsmarkedet

16. december 2022

I tredje kvartal lå det samlede antal offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, ekskl. SU-modtagere, på 747.900, svarende til en stigning på 7.100 siden andet kvartal. Dette skyldes bl.a. 3.000 flere personer på tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Samtlige tal i denne NYT er omregnet til fuldtidsmodtagere og er sæsonkorrigeret.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  3. kvt. 2022

16. december 2022 - Nr. 428

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Markant men faldende prisstigning på årsbasis

15. december 2022

Det samlede producentprisindeks for varer steg i november 2022 med 14,2 pct. i forhold til samme måned sidste år. Årsstigningen i producentprisindekset er 8,1 procentpoint lavere end i sidste måned, hvor indekset steg med 22,3 pct. Det er den laveste årsstigning siden august 2021. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 15,1 pct. Stigningen i importprisindekset er 1,8 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis steg med 16,9 pct. Dette er den laveste årsstigning siden november 2021.

Producent- og importprisindeks for varer  november 2022

15. december 2022 - Nr. 426

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Firmaernes salg faldt i oktober

15. december 2022

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 4,0 pct. fra september til oktober, mens det indenlandske salg faldt 2,0 pct. Når firmaernes samlede salg ekskl. energi for august-oktober sammenlignes med de foregående tre måneder, steg salget med 1,8 pct. I samme periode steg det indenlandske salg med 1,1 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Denne statistik opgøres i løbende priser, hvorfor resultaterne skal ses i lyset af den senere tids betydelige prisstigninger.

Firmaernes køb og salg  oktober 2022

15. december 2022 - Nr. 424

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Mere areal med bebyggelse og infrastruktur

14. december 2022

Bebyggede områder, veje, jernbaner og andre trafikale anlæg fylder stadig mere. I 2021 optog disse arealdækketyper i alt 5.647 km² - svarende til 13,1 pct. af Danmarks samlede areal på 43.090 km². Det er 272 km² mere end i 2011, hvilket svarer til en stigning på 4,8 pct. Bebyggede områder fylder 3.257 km², mens infrastruktur dækker de øvrige 2.390 km².  Væksten i bebyggelse og trafikale anlæg varierer i Danmark fra kommune til kommune. Fredericia, Horsens og Kerteminde er topscorerne med en vækst i bebyggelse og infrastruktur på hhv. 13,5, 13,3 og 10,0 pct. Også visse omegnskommuner i Hovedstadsområdet som f.eks. Ishøj og Solrød har oplevet en relativ kraftig vækst med ca. 8,0 pct. Omvendt er det også i Hovedstadsområdet, at man finder den mindste vækst i bebyggelse og infrastruktur, da mange kommuner her allerede er mere eller mindre fuldt udbyggede. Det er kommuner som Gentofte, Gladsaxe, Hørsholm og Vallensbæk gode eksempler på, da de alle har oplevet en arealmæssig vækst af sådanne områder i de seneste ti år på mindre end 1,0 pct.

Arealdække  2021

14. december 2022 - Nr. 423

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. januar 2026

Alle udgivelser i serien: Arealdække

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

DCE har udgivet en teknisk rapport, der dokumenterer metoden bag skabelsen af ét konsolideret kort for arealdække i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arealregnskab
Stigning i det fuldførte byggeri i tredje kvartal

14. december 2022

Det samlede fuldførte etageareal i tredje kvartal 2022 er estimeret til at ende på 2,2 mio. m2, hvilket er en stigning på 7 pct. i forhold til andet kvartal. Stigningen ses primært i fuldførelsen af erhvervsbygninger og øvrige bygningstyper, mens det fuldførte byggeri af beboelsesbygninger kun steg marginalt. Ser man på antallet af fuldførte boliger, blev der i andet kvartal fuldført 10.060 boliger, hvilket er en flad udvikling i forhold til andet kvartal. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR. Opgørelsen af den seneste byggeaktivitet skal generelt tages med forbehold, da datagrundlaget for de seneste perioder er usikkert.

Byggeaktivitet  3. kvt. 2022

14. december 2022 - Nr. 422

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2023

Alle udgivelser i serien: Byggeaktivitet

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten
Formuerne topper ved pensionsalderen

13. december 2022

Ændret 21. december 2022 kl. 09:05

En fejl i opgørelsen af gæld til inddrivelse er rettet - nettoformuen måles som konsekvens 0,07 pct. lavere. Tallet er ændret og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Halvdelen af alle 18-24-årige havde ved udgangen af 2021 en nettoformue på under 47.000 kr. Nettoformuen stiger med alderen og topper med en median over 2,0 mio. kr. for personer mellem 60 og 69 år - dvs. at halvdelen af de 60-69-årige havde nettoformue på mere end 2,0 mio. kr., mens den anden halvdel havde mindre end dette i nettoformue. Nettoformuen er beregnet som værdien af positive formuekomponenter, som boliger, biler, finansielle formuer og pensionsopsparinger fratrukket gælden.

Formue og gæld  2021

13. december 2022 - Nr. 421

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2023

Alle udgivelser i serien: Formue og gæld

Kontakt

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Formuestatistikken bygger på alle tilgængelige data om formue og gæld, som kan fordeles på personer. Visse formuetyper kan ikke fordeles på personer - det gælder bl.a. værdi af indbo mv., kontanter, kryptovaluta samt ikke registrerede formuer i udlandet. Disse er således ikke en del af statistikken. Udover den personfordelte formue- og gældsstatistik publicerer Danmarks Statistik også en nationalregnskabsmæssig formue- og gældsstatistik, der er mere omfattende, men hvor data ikke kan fordeles på alder, køn, geografi osv. Læs mere i statistikdokumentationen formue og gæld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Formue og gæld

Del sidens indhold
Indikator viser stigende ledighed i november

12. december 2022

Ledighedsindikatoren viser en stigning i ledigheden på 1.800 personer fra oktober til november. Stigningen kommer efter fald i ledigheden i august, september og oktober på hhv. 1.200, 600 og 900 personer.  Tallene er sæsonkorrigerede.

Ledighedsindikator  november 2022

12. december 2022 - Nr. 419

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Markant fald i stigningerne i forbrugerpriserne

12. december 2022

I november 2022 steg det samlede forbrugerprisindeks med 8,9 pct. i forhold til samme måned året før. I oktober var den tilsvarende stigning 10,1 pct. Det er første gang siden december 2021, at årsstigningen er lavere end forrige måneds årsstigning, hvilket især skyldes lavere priser på gas, elektricitet, benzin og diesel i forhold til forrige måned. Det er fortsat i høj grad prisændringer inden for varer, der bidrager til den stadig høje inflation. Varer er i gennemsnit steget 13,3 pct. det seneste år, hvilket i høj grad skyldes årlige prisstigninger på elektricitet og fødevarer i november 2022. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 6,0 pct. i november, hvilket er et fald fra 6,2 pct. måneden før. Det er bl.a. prisændringer på IT-udstyr og TV, der trækker kerneinflationen lidt ned.

Forbruger- og nettoprisindeks  november 2022

12. december 2022 - Nr. 420

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Fald i tilgangen af nye biler

9. december 2022

Der blev registreret 12.400 nye personbiler i november opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 6,3 pct. færre end i oktober. Tilgangen til husholdningerne og erhvervene i november var hhv. 3,9 pct. og 8,5 pct. lavere end i oktober. Det samlede antal registreringer af nye biler i september-november 2022 var 8,5 pct. højere end i juni-august. I husholdningerne var stigningen på 8,2 pct., mens tilgangen i erhvervene steg med 8,8 pct. I denne artikel er der fokus på udviklingen i elbilernes andel af nyregistreringer, der i november nåede 24 pct., og på bestanden i husholdningerne og erhvervene, samt udviklingen i brugtbilhandlen.

Nyregistrerede motorkøretøjer  november 2022

9. december 2022 - Nr. 415

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Flere turistovernatninger nu end i hele 2019

9. december 2022

I de første ti måneder af 2022 har der i faktiske tal samlet været 36 mio. overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem og i lystbådehavne. Det betyder, at overnatningstallet for 2022 allerede ved udgangen af oktober har overgået det samlede overnatningstal for 2019, der havde det hidtil højeste antal overnatninger for et helt år med i alt 35,3 mio. overnatninger. I perioden januar-oktober 2022 var der 3,8 mio. flere overnatninger end i samme periode i 2019. De danske overnatninger steg med 3,3 mio., mens de udenlandske steg med 0,5 mio. i perioden. Så på trods af ophævede rejserestriktioner er der stadig mange danskere, der har holdt ferie i hjemlandet.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  oktober 2022

9. december 2022 - Nr. 418

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Færre modtagere af kontanthjælpsydelser

9. december 2022

I tredje kvartal faldt antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 1.500 til 98.800 i september. Efter stigningen i andet kvartal, som bl.a. skyldtes tilstrømningen af ukrainske flygtninge, fortsætter faldet fra de foregående syv kvartaler. De 98.800 modtagere i andet kvartal er dog fortsat 4.900 flere end i marts i år, hvor der var 93.900 modtagere af kontanthjælpsydelser.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  3. kvt. 2022

9. december 2022 - Nr. 417

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Eksporten faldt igen i oktober

9. december 2022

I oktober faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 4,9 pct. til 159 mia. kr. Den samlede import faldt med 4,8 pct. til 132 mia. kr. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  oktober 2022

9. december 2022 - Nr. 416

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Lille fald i industriproduktionen i oktober

8. december 2022

Industriens samlede produktionsindeks faldt 2,3 pct. fra september til oktober. Produktionen kan svinge en del på månedsbasis, men set over perioden august-oktober steg produktionen med 1,0 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Udviklingen skal ses i lyset af den globale usikkerhed som følge af Ruslands invasion af Ukraine, samt de stigende råvarepriser og forsyningsvanskeligheder. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I forhold til oktober 2021 er produktionsindekset steget med 11,2 pct. i ikke-sæsonkorrigerede tal. Industrivirksomhederne forventer faldende produktion og ordrebeholdning og stigende færdigvarelagre i de kommende tre måneder, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:404.

Industriens produktion og omsætning  oktober 2022

8. december 2022 - Nr. 413

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold