oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Fremrykket skatteindtægt mindsker underskud

23. marts 2016

Det offentlige regnskab for fjerde kvartal 2015 er opgjort til et underskud på 3,9 mia. kr. Underskuddet er påvirket af skatterabatordninger i 2013-2015, der har medført en fremrykning af skatteprovenu. Ved udbetaling eller omlægning af sin kapitalpension (i perioden 2013-2015) eller af sin opsparing i Lønmodtagernes Dyrtidsfond (i 2015) har man haft en lavere beskatning end normalt. Det har flere benyttet sig af, hvormed ordningerne i årene 2013-2015 har øget skatteprovenuet med ca. 121 mia. kr. I disse tre år har underskuddet i gennemsnit været på 2,7 mia. kr. pr. kvartal, hvor det ville have været på 12,8 mia. kr. uden det ekstra provenu fra skatterabatordningerne.

Kvartalsvise offentlige finanser  4. kvt. 2015

23. marts 2016 - Nr. 143

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvise offentlige finanser

Kontakt

Bente Juul, tlf. 21 54 41 63

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Statistik­dokumentation

Skatter og afgifter (Afsluttet)

Del sidens indhold
Netto- og ØMU-gælden falder

23. marts 2016

Den offentlige nettogæld faldt med 4,9 mia. kr. i fjerde kvartal 2015, så den ved udgangen af december var på 108,3 mia. kr., hvilket svarer til 5,5 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). Den offentlige bruttogæld (ØMU-gælden) faldt med 27,6 mia. kr. til 797,7 mia. kr. i fjerde kvartal, så den udgjorde 40,2 pct. af BNP. ØMU-gælden, der benyttes i EU-sammenhæng, er en opgørelse af de væsentligste gældsposter i nominel værdi. Nettogælden omfatter såvel alle offentlige finansielle passiver som aktiver opgjort til markedsværdi, hvilket vil sige inklusive kursudsving.

Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service  4. kvt. 2015

23. marts 2016 - Nr. 144

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Kilder og metode

Til opstilling af finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service anvendes en lang række kilder. Hovedkilderne er regnskaber fra statslige enheder, regnskaber fra kommunerne, regionerne og regnskaber fra sociale kasser og fonde samt kvartalsvise udtræk fra de anvendte bogføringssystemer. Beholdninger og forskydninger er i regnskaberne ofte opgjort til nominel værdi. Derfor indhentes yderligere oplysninger til brug for omregning til markedsværdi. Finansielle kvartalsregnskaber er opgjort efter principperne for nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Boligpriserne stiger mest i hovedstaden

23. marts 2016

Priserne for enfamiliehuse steg med 0,1 pct. på landsplan fra tredje til fjerde kvartal 2015. I Region Hovedstaden steg priserne med 1,1 pct. og i Region Midtjylland med 0,3 pct. I de øvrige tre regioner var der prisfald på mellem 0,6 pct. og 1,4 pct. Priserne på ejerlejligheder steg på landsplan med 0,4 pct. - højst i Region Syddanmark med 1,4 pct. og Region Hovedstaden med 1,0 pct. I de øvrige tre regioner var der prisfald på mellem 1,0 pct. og 2,4 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  4. kvt. 2015

23. marts 2016 - Nr. 142

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Hver femte er ikke berettiget til barselsdagpenge

22. marts 2016

Ændret 22. marts 2016 kl. 11:25

Ved offentliggørelsen var tallene for mødre i 2012 de samme som for fædre i første tabel. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Lidt mere end hver femte far til et barn født i 2014 var ikke berettiget til barselsorlov på dagpenge. Siden 2009 er andelen steget fra 18 pct. til 21 pct. Andelen af mødre til et barn født i 2014, der ikke var berettiget til barselsorlov på dagpenge, var 22 pct. I 2009 var denne andel 17 pct.

Dagpenge ved fødsel  2015

22. marts 2016 - Nr. 140

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Dagpenge ved fødsel

Kontakt

Torben Lundsvig, tlf. 

Kilder og metode

Tallene byggere på sager med udbetaling af dagpenge fra kommunerne (indtil 2012) og Udbetaling Danmark (2013 - 2014). Kun børn, hvor det har været muligt at finde et personnummer, er medtaget.
Den barselsorlov, forældre til børn født i 2014 har holdt i 2014 og 2015, er opgjort under året 2014, såfremt barnet på et eller andet tidspunkt i løbet af årene 2014-2015 har været registreret i Danmarks Statistiks befolkningsregister. I denne opgørelse er man vurderet til at være dagpengeberettiget, hvis man enten har holdt barselsorlov på dagpenge eller, hvis man som lønmodtager har haft beskæftigelse i de tre måneder forud for barnets fødselsmåned i et omfang, der berettiger til at modtage mindst 80 pct. af dagpengemaksimum. For selvstændige er seneste års erhvervsindkomst benyttet i vurderingen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Dagpenge ved sygdom eller fødsel mv. (Afsluttet)
Detailsalget faldt i februar

22. marts 2016

Ændret 06. november 2017 kl. 08:07

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailsalget var i februar 0,7 pct. lavere end i januar, og der var tale om et fald i alle varegrupper. Faldet kom efter en stigning i januar på 0,3 pct. Detailsalget var 0,9 pct. lavere i perioden december 2015 til februar 2016 end i september-november 2015. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage herunder skuddagen i februar.

Detailomsætningsindeks  februar 2016

22. marts 2016 - Nr. 139

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2016

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Lavere inflation i Danmark og i EU

22. marts 2016

I februar var inflationen i Danmark 0,1 pct., mens inflationen I både EU og euroområdet var minus 0,2 pct. Måneden før var inflationen 0,4 pct. i Danmark og 0,3 pct. i både EU og euroområdet. I både Danmark og EU er det især prisudviklingen på benzin og fyringsolie, der trækker inflationen ned i forhold til måneden før. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, hvilket er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i februar 0,6 pct. i Danmark, 0,7 pct. i EU og 0,8 pct. i euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  februar 2016

22. marts 2016 - Nr. 141

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. april 2016

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Stor fremgang for dansk-ejet industri i udlandet

21. marts 2016

I perioden 2010-2014 steg antallet af ansatte i danske datterselskaber i udlandet inden for industri mv. med 18 pct. Dermed voksede dansk-ejede industrivirksomheder i udlandet samtidig med, at industribeskæftigelsen i Danmark faldt. I 2010 var der 7.000 flere ansatte i industrien i Danmark end i dansk-ejede industrivirksomheder i udlandet. Omvendt var der i 2014 60.000 flere ansatte i dansk-ejede industrivirksomheder i udlandet end i industrien i Danmark.

Danske datterselskaber i udlandet  2014

21. marts 2016 - Nr. 138

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Danske datterselskaber i udlandet

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kamilla Elkjær, tlf. 23 45 44 37

Kilder og metode

Statistikken er spørgeskemabaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Nationalbanken, virksomhedernes årsregnskaber og kommercielle registre. Statistikken omfatter udenlandske kontrol, hvis den direkte/indirekte ejer mere end 50 pct. eller har kontrollerende indflydelse.Statistikken over danske virksomheders udenlandske datterselskaber er årlig og er af relativ bevægelig karakter. Der kan forekomme store ændringer i omfanget af datterselskaber og ansatte. De årlige udsving skal derfor fortolkes varsomt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske datterselskaber i udlandet

Del sidens indhold
1.500 flere lønmodtagere i januar

21. marts 2016

Der var 1.500 flere lønmodtagere i januar 2016 end i måneden før. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. Stigningen er noget lavere end den gennemsnitlige månedlige stigning over de foregående 12 måneder, som var på 3.500 lønmodtagere. 2.630.400 personer havde et lønmodtagerjob i januar. Der er dermed 89.700 flere lønmodtagere end i foråret 2013, hvor lønmodtagerbeskæftigelsen begyndte at stige, men der er 89.400 færre, end da lønmodtagerbeskæftigelsen toppede i 2008.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  januar 2016

21. marts 2016 - Nr. 137

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Uændret forbrugertillid

21. marts 2016

Forbrugertilliden er i marts 3,6 mod 4,0 i februar. Niveauet er således uændret og ligger på niveau med de seneste seks måneders gennemsnit på 4,5. Bag den uændrede udvikling på overordnet niveau ligger en fortsat tillid hos forbrugerne til en bedre økonomisk situation for familien og Danmarks økonomiske situation. Trods udsving har indikatoren haft en faldende tendens siden marts 2015, hvor indikatoren med 13,9 var på sit højeste niveau siden finanskrisen, til de nuværende 3,6. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  marts 2016

21. marts 2016 - Nr. 136

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Hvert tredje par gift i 1965 kunne fejre guldbryllup

18. marts 2016

Hvert tredje ægtepar fra 1965 kunne fejre guldbryllup i 2015. Sandsynligheden for at være gift i 50 år afhænger både af skilsmissetendenser og dødelighed blandt ægteparrene. Blandt ægteparrene fra 1965 var 35 pct. blevet skilt, og 31 pct. af parrene var opløst på grund af den ene parts død. I alt blev 41.693 par viet i 1965. På trods af stigningen i skilsmisser for ægteskabsgenerationerne efter 1950 var der en større andel af ægteparrene fra 1965 end blandt de tidligere generationer, som kunne fejre deres guldbryllup. Det skyldes en kombination af den stigende middellevetid, og at de viede i midten af 1960'erne gennemsnitligt var yngre end vielsesgenerationerne både før og efter. Kun hvert femte par fra 1950 opnåede at kunne fejre guldbryllup.

Vielser og skilsmisser  2015

18. marts 2016 - Nr. 132

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Vielser og skilsmisser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Statistikken om vielser og skilsmisser baseres på oplysninger i det Centrale Personregister (CPR), der indeholder oplysninger om civilstandsændringer, som folkeregistrene har indberettet til CPR. Statistikken over vielser og skilsmisser omfatter kun de par, hvoraf mindst én af parterne har bopæl i Danmark. I vielser hvor den ene part er uoplyst, fordi vedkommende ikke har haft bopæl i Danmark, er det ikke muligt at afgøre personens køn. I disse tilfælde vil vielsen blive opgjort som en vielse med par af forskelligt køn, og antallet af vielser med par af samme køn kan derfor være undervurderet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Fem gange så mange personbiler som i 1961

18. marts 2016

Der kørte fem gange så mange personbiler rundt på de danske veje ved årsskiftet 2015-2016 som i 1961-1962. Bestanden af personbiler er vokset fra 470.000 i 1961 til 2.391.000 i dag. Siden årsskiftet 2011-2012 er bestanden af personbiler steget med 9 pct. Der er blevet 27 pct. flere dieselbiler og 2 pct. flere benzinbiler. Dieselbilerne udgør nu 30 pct. af bestanden eller 716.000, mens der er 1.667.000 benzinbiler eller 70 pct. Der er 7.900 elbiler.

Motorparken  1. januar 2016

18. marts 2016 - Nr. 131

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Motorparken

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Store udsving præger industriens produktivitet

18. marts 2016

I perioden 2012-2014 steg industriens arbejdsproduktivitet med gennemsnitligt 2,3 pct. pr. år, hvilket dækker over store udsving i de enkelte år. I 2012 steg arbejdsproduktiviteten med 7,2 pct., året efter faldt den med 0,6 pct., og i 2014 steg den med 0,5 pct. Stigningen i arbejdsproduktiviteten i perioden 2012-2014 beror på et stort bidrag fra totalfaktorproduktivitet på 1,6 procentpoint. Et stigende uddannelsesniveau kan forklare 0,1 procentpoint, og kapitalintensiteten (værdien af kapitalapparat pr. arbejdstime) bidrager med 0,7 procentpoint til stigningen. Bidraget fra kapitalintensiteten kan yderligere opdeles i 0,1 procentpoint fra it og 0,5 fra det øvrige kapitalapparat.

Produktivitetsudviklingen  2014

18. marts 2016 - Nr. 135

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Produktivitetsudviklingen

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Beregningerne er baseret på nationalregnskabets tal. Denne opgørelse er foretaget med udgangspunkt i Nationalregnskab (år) 2021-2024 juni-version (Nyt fra Danmarks Statistik 2025:203 fra 30. juni 2025). Danmarks Statistik har tidligere offentliggjort en kvalitetsvurdering, som beskriver usikkerheden og kvalite­ten af produktivitetstallene på forskellige brancher.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Lidt færre personer er på offentlig forsørgelse

18. marts 2016

Fra tredje til fjerde kvartal faldt antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige, eksklusive SU-modtagere, med 6.000 personer til i alt 757.100. Siden udgangen af 2010 har der ligeledes været tale om en faldende tendens, og i det seneste år er antallet af offentlig forsørgede 16-64-årige, eksklusive SU-modtagere, faldet med 14.000 personer. Modsat er antallet af SU-modtagere steget siden udgangen af 2008. Her var stigningen på 500 personer fra tredje til fjerde kvartal og på 2.600 personer over det seneste år. Det nuværende antal SU-modtagere ligger på 325.500 personer. Alle persontal, der er nævnt i teksten, er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for normale sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  4. kvt. 2015

18. marts 2016 - Nr. 133

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Offentligt underskud på 41,1 mia. kr. i 2015

18. marts 2016

I 2015 er der opgjort et underskud på den offentlige saldo på 41,1 mia. kr. Hvis der ses bort fra de ekstraordinære indtægter i 2015 som følge af omlægningen af kapitalpensionsordningen, bliver underskuddet på ca. 66 mia. kr. I 2016 er der budgetteret med et underskud på 57,4 mia. kr. i løbende priser. Årene 2014, 2013 og 2012 er også påvirket af ekstraordinære effekter. Omlægningen af kapitalpensionsordningen gav et ekstraordinært merprovenu i omegnen af 62 mia. kr. i 2014 og 33 mia. kr. i 2013. I 2012 var underskuddet højere end i de omkringliggende år. Det skyldes bl.a. den ekstraordinære tilbagebetaling af efterlønsbidrag, som udgjorde 28 mia. kr.

Budgetter for offentlig forvaltning og service (marts-version)  2015-2016

18. marts 2016 - Nr. 134

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Budgetter for offentlig forvaltning og service (marts-version)

Kontakt

Bente Juul, tlf. 21 54 41 63

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de tilgrundliggende regnskabs- og budgetdokumenter foreligger nationalregnskabskodet på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer på almindelige servicevilkår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter for offentlig forvaltning og service
Vi bliver boende længere end tidligere

17. marts 2016

Parcel-/stuehuse, der blev fraflyttet og efterladt tomme i 2015 havde i gennemsnit været beboet af samme familie i 14 år mod 12,3 år i 2009. Gennemsnitstiden for hvor længe man bor i parcel-/stuehusene er siden 2009, med undtagelse af året 2012, steget med samlet 1,7 år. For række-, kæde- og dobbelthuse har udviklingen været stigende fra 5,9 år i 2009 til 6,8 år i 2015. For etageboliger har udviklingen været stabil siden 2009 og er kun steget fra 4,5 til 4,6.

Flytninger  2015

17. marts 2016 - Nr. 128

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2018

Alle udgivelser i serien: Flytninger

Kontakt

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Den 26. juni 2025 er der offentliggjort seks nye tabeller om unges flytninger, som alle starter i 2007, da det er første år efter den seneste kommunalreform. Alle tabeller indeholder variablen flyttetype, således at man for de 15-29-årige kan se om flytningen enten vedrører flytninger fra forældre, flytninger til forældre, flytninger med/mellem forældre eller øvrige flytninger. Flyttetypen flyttet fra forældre omfatter flytninger, hvor unge i alderen 15-29 år flyttede fra en adresse, hvor mindst én forælder boede til en ny adresse, hvor ingen af personens forældre boede. Dette kan ses som et udtryk for antallet af flytninger, hvor unge flyttede hjemmefra. Se alle statistikbanktabeller vedr. flytninger i Danmark i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Største biografbilletsalg siden 2009

17. marts 2016

Ændret 01. april 2016 kl. 11:26

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen. Tallene for premierefilm i anden tabel var angivet til 253, hvor det skulle have været 257 - to fra USA, en fra Storbritanien og en fra Østrig. De korrigerede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2015 blev der solgt 13,8 mio. biografbilletter, hvilket er en stigning på 16 pct. i forhold til 2014. Det er det højeste antal solgte billetter siden 2009. Siden 1980 er der kun fem gange tidligere solgt flere biografbilletter end i 2015 - og tre af disse var tilbage i begyndelsen af 1980'erne. Danske film solgte 4,1 mio. biografbilletter, hvilket er en stigning på 26 pct. siden 2014 og er det højeste antal solgte billetter siden 2008, hvor billetsalget for dansk film toppede med 4,3 mio. billetter. Den mest populære danske film var Klovn Forever, som en halv mio. danskere købte billet til. I alt havde 35 danske film premiere i 2015.

Biografer og film  2015

17. marts 2016 - Nr. 127

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Biografer og film

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Kilder og metode

Statistikken omfatter spillefilm, som har været vist ved offentlige forestillinger i Danmark. Lukkede forestillinger, forestillinger i forskellige klubber mv. (fx pensionistklubber og børnefilmklubber) er ikke med i opgørelserne. Opgørelsen omfatter ikke Færøerne og Grønland.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Biografer og film

Del sidens indhold
Industrien køber varer og tjenester for 379 mia. kr.

17. marts 2016

Danske industrivirksomheder købte i 2014 varer for 285 mia. kr., hvilket svarer til 44 pct. af industrivirksomhedernes omsætning. Derudover købte de emballage for 11 mia. (2 pct. af omsætningen), mens de købte tjenesteydelser for 82 mia. (13 pct. af omsætningen).

Industriens køb af varer og tjenester  2014

17. marts 2016 - Nr. 130

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Industriens køb af varer og tjenester

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Statistikken dækker virksomheder inden for industri og råstofindvinding med mindst 50 ansatte. Disse virksomheder står for ca. 75 pct. af den samlede omsætning i alle virksomheder inden for industri og råstofindvinding. Omsætningsoplysningerne stammer fra regnskabsstatistikken. Varegrupperne i figuren er baseret på den Kombinerede Nomenklaturs 2-cifrede varekapitler. Den mere detaljerede vareopdeling i tabellen er baseret på 6-cifrede varekoder dannet ud fra den Kombinerede Nomenklatur.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens køb af varer og tjenester
Vejgodserhvervet presses på de internationale ture

17. marts 2016

Danske lastbilers transportarbejde (gods ganget med distance) var 4,2 mia. tonkm i fjerde kvartal sidste år. Med det blev resultatet for vejgodstransporten i 2015 en samlet tilbagegang i transportarbejdet på 4 pct. i forhold til 2014. Særligt faldet i de internationale ture på hele 8 pct. var markant. Den negative udvikling skyldes et fald i antallet af ture på 17 pct., mens de enkelte ture i gennemsnit blev 12 pct. længere og kørte med 5 pct. mere gods. Erhvervet udnytter således materiellet mere effektivt, men taber fortsat markedsandele på de internationale ture.

Godstransport med danske lastbiler  4. kvt. 2015

17. marts 2016 - Nr. 129

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Næsten uændret salg i januar

16. marts 2016

De foreløbige tal for firmaernes samlede salg var 0,1 pct. lavere i januar end i december, mens det indenlandske salg var 0,5 pct. højere. Salget er opgjort eksklusive energi mv. og korrigeret for normale sæsonudsving. Det næsten uændrede samlede salg kommer efter en stigning på 0,8 pct. fra november til december, mens stigningen i det indenlandske salg følger efter en stigning på 0,2 pct. fra november til december. I de seneste tre måneder (november 2015 til januar 2016) er det samlede salg steget med 0,9 pct. i forhold til de forudgående tre måneder (august til oktober 2015), mens det indenlandske salg er steget med 1,2 pct. De indkomne data for fjerde kvartal 2015 er i forhold til den seneste udgivelse opjusteret med 8,5-11,0 mia. kr. pr. md.

Firmaernes køb og salg  januar 2016

16. marts 2016 - Nr. 125

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. april 2016

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Færgerne medbringer mere gods

16. marts 2016

Ændret 17. marts 2016 kl. 12:29

Der er desværre konstateret fejl i første tabel. Tallet for gods i alt var angivet for lavt til 19,7 mio. ton i 4. kvt. 2015, hvor det skulle have været 19,8 mio. For 1. og 3. kvt. skyldes ændringerne en revideret indberetning. De reviderede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I fjerde kvartal sidste år medbragte færgerne 4,7 mio. ton gods. Det var en stigning på 6 pct. i forhold til samme kvartal i 2014. Væksten var hovedsageligt på udenrigsfærgerne, som transporterede 7 pct. mere gods, men også indenrigsfærgerne medbragte mere. Færgerne transporterer 23 pct. af søgående gods. Godset er primært såkaldt ro-ro-gods, det vil sige gods, der transporteres i enheder, der kan rulles om bord - lastvogne, trailere o.l.

Skibsfart (kvt.)  4. kvt. 2015

16. marts 2016 - Nr. 126

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Passagertal i S-tog og Metro når milepæle

15. marts 2016

Både S-togene og Metroen transporterede flere passagerer end nogensinde før i det sidste kvartal af 2015. S-togene rundede 30,2 mio. passagerer, mens Metroen rundede 15,4 mio. passagerer. Samlet havde S-tog og Metro næsten to tredjedele af samtlige togpassagerer i kvartalet. Antallet af passagerer i togene i Danmark steg 2,5 pct. i fjerde kvartal 2015 sammenlignet med samme kvartal 2014. Samlet tog 71,3 mio. rejsende toget i fjerde kvartal, og i hele 2015 var der 270,4 mio. togrejser. I gennemsnit rejste hver dansker således med tog ca. 50 gange i 2015.

Jernbanetransport (kvt.)  4. kvt. 2015

15. marts 2016 - Nr. 121

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km.
Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Prisen på danske og importerede varer falder

15. marts 2016

Priserne i det samlede producentprisindeks for varer faldt med 1,8 pct. i tre-månedersperioden december 2015 - februar 2016 i forhold til de foregående tre måneder september - november 2015. I samme periode faldt importprisindeks for varer med 1,4 pct. Siden februar 2015 faldt det samlede producentprisindeks for varer med 3,0 pct. Det skyldes hovedsageligt, at priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet faldt med 6,4 pct., mens priserne på danskproducerede varer til eksport steg med 0,1 pct. I samme periode faldt importprisindeks for varer med 1,4 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  februar 2016

15. marts 2016 - Nr. 123

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. april 2016

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Nye tal for producentprisindeks for tjenester

15. marts 2016

Prisudviklingen fra tredje kvartal til fjerde kvartal 2015 inden for udvalgte producentprisindeks for tjenester varierer mellem en stigning på 1,8 pct. for arbejdsformidling til et fald på 0,6 pct. for it-konsulenter mv. Indeksene belyser udviklingen i producenternes faktiske salgspriser for tjenester solgt til andre virksomheder (business to business).

Producentprisindeks for tjenester  4. kvt. 2015

15. marts 2016 - Nr. 124

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for tjenester

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Udgifter til sundhed stiger

15. marts 2016

De foreløbige regnskaber fra kommuner og regioner viste, at nettodriftsudgifterne til sundhedsområdet steg med 2 pct. fra 2014 til 2015. De samlede nettodriftsudgifter udgjorde 462 mia. kr. i 2015, hvilket var en stigning på 1,5 pct. i forhold til 2014. Ud af de samlede nettodriftsudgifter udgjorde sundhedsområdet 23 pct. svarende til 107 mia. kr. Dermed udgjorde kommunernes og regionernes nettodriftsudgifter til sundhed 5 pct. af det samlede BNP for 2015. Nettodriftsudgifterne fordelte sig med 78 mia. kr. til sygehuse, 21 mia. kr. til sygesikring og 8 mia. kr. til andre sundhedsopgaver som fx kommunal tandpleje og genoptræning.

Kommuner og regioners foreløbige regnskaber  2015

15. marts 2016 - Nr. 122

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kommuner og regioners foreløbige regnskaber

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Statistikken for kommunernes og regionernes foreløbige regnskaber udarbejdes på grund-lag af detaljerede regnskabsoplysninger. Indberetningsniveauet er autoriseret af Økonomi- og Indenrigsministeriet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskaber for kommuner og regioner

Del sidens indhold
Kortere perioder på sygedagpenge i 2015

14. marts 2016

Både selvstændige og lønmodtagere, der modtog sygedagpenge i 2015, modtog gennemsnitligt ydelsen i færre dage end året før. Faldet gjaldt både kvinder og mænd, og det var i samme størrelsesorden - to til tre dage - for alle fire grupper. Faldet skal ses i sammenhæng med, at Folketinget december 2013 vedtog en sygedagpengereform, der blev fuldt implementeret januar 2015. Ved denne reform bliver sygemeldte, der efter fem måneder på sygedagpenge ikke kan få forlænget sygedagpengene, flyttet over i et jobafklaringsforløb, og udgår dermed af sygedagpengestatistikken.

Dagpenge ved sygdom  2015

14. marts 2016 - Nr. 119

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Dagpenge ved sygdom

Kontakt

Torben Lundsvig, tlf. 

Kilder og metode

Tallene stammer fra samtlige sager med udbetaling af dagpenge i året, uanset om sagen begyndte året før eller stadig var i gang ved årets udløb. Sager med et forløb i året, men først indberettet året efter, er medtaget, hvad angår dagene, men ikke, hvad angår udbetalingen. Udbetalinger på sager uden dage i året, men med et beløb udbetalt i året, er medtaget. For ¿året efter¿ består kun af månederne januar og februar.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Dagpenge ved sygdom eller fødsel mv. (Afsluttet)

Del sidens indhold
Fortsat fald i offentlig beskæftigelse

14. marts 2016

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service faldt i fjerde kvartal 2015 med 1.500 i forhold til kvartalet før, når man omregner til fuld tid. Det er et fald på 0,2 pct. Hermed fortsatte den offentlige beskæftigelse med at falde. Overordnet set har den offentlige beskæftigelse været faldende siden midten af 2010, dog afbrudt af en lille stigning i løbet af 2012 og 2013. Tallene er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  4. kvt. 2015

14. marts 2016 - Nr. 117

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Størst stigning i antal lønmodtagere i København

14. marts 2016

Arbejdssteder i landsdelene Byen København og Københavns omegn har haft den største stigning i antallet af lønmodtagere det seneste år. Således er antallet af lønmodtagere steget med 3,2 pct. i Byen København, svarende til 13.700 personer, og med 2,3 pct. i Københavns omegn, svarende til 7.400 personer, fra fjerde kvartal 2014 til fjerde kvartal 2015. Den svageste udvikling i antallet af lønmodtagere det seneste år har været for arbejdssteder på Bornholm, hvor antallet af lønmodtagere er faldet med 0,5 pct., samt i Vest- og Sydsjælland, hvor der er en stigning på kun 0,2 pct. Tallene i denne offentliggørelse er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  4. kvt. 2015

14. marts 2016 - Nr. 116

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Stuehuse på landet bliver til parcelhuse

14. marts 2016

Der var 1. januar 2016 registreret 114.589 stuehuse til landbrugsejendomme i BBR. Dette er en nedgang på 4.445 stuehuse i de sidste fem år fra 2011, hvor der var 119.034 stuehuse - en nedgang på 3,7 pct. Hovedparten af stuehusene på nedlagte landbrug bevares, men bliver i stedet registreret som parcelhuse. Sønderborg er den kommune, hvor der er forsvundet flest stuehuse. Antallet af stuehuse i Sønderborg er 1.000 i 2016, og det er 449 stuehuse færre end i 2011. Ni kommuner har i samme periode haft en minimal fremgang i antallet af stuehuse.

Bygningsopgørelse  1. januar 2016

14. marts 2016 - Nr. 118

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Bygningsopgørelse

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Opgørelsen over bygningsbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bygningsopgørelsen
Flere modtager integrationsydelse mv.

11. marts 2016

I december 2015 var der 18.200 modtagere af integrationsydelse mv. Det er en stigning på 8.200 svarende til 82 pct. i forhold til samme måned året før. Integrationsydelse mv. omfatter ydelserne kontanthjælp til udlændinge omfattet af integrationsprogrammet og integrationsydelse til udlændinge m.fl.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  4. kvt. 2015

11. marts 2016 - Nr. 114

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Der forskes relativt mindre i kultur

11. marts 2016

Ændret 16. marts 2016 kl. 15:41

Ved offentliggørelsen var tallene for 2014 desværre ikke med i første figur. Figuren er nu opdateret med tal for 2014.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Den offentlige sektor brugte 2.204 årsværk eller 2 mia. kr. på forskning og udvikling (FoU) inden for kulturområdet i 2014. Udgifterne er dermed steget 67 pct. siden 2007, hvilket er en noget mindre stigning end i de samlede udgifter til offentlig forskning og udvikling, der er steget med 75 pct. Også årsværkene til FoU på kulturområdet har haft en mindre stigning, nemlig 43 pct., sammenholdt med de samlede offentlige FoU-årsværk, som er steget med 56 pct. fra 2007 til 2014.

Kulturrelateret forskning og udvikling  2014

11. marts 2016 - Nr. 115

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. april 2017

Alle udgivelser i serien: Kulturrelateret forskning og udvikling

Kontakt

Informationsservice og Bibliotek, tlf. 

Kilder og metode

Talmaterialet er baseret på det materiale, som er indsamlet og bearbejdet til at belyse forsknings- og udviklingsaktiviteten i den offentlige sektor. Denne undersøgelse er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Del sidens indhold
Lavere stigning i forbrugerpriserne

10. marts 2016

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,3 pct. i februar i forhold til samme måned sidste år. I januar var den årlige prisændring 0,6 pct. Lavere årlige prisændringer på især benzin, diesel og tøj har isoleret set trukket årsstigningen ned i forhold til sidste måned. Forbrugerprisindekset fratrukket energi og ikke-forarbejdede fødevarer, som er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, steg 0,8 pct. det seneste år. Det er især varegrupper, der ikke indgår i den underliggende inflationstakt, som holder årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks nede, bl.a. benzin og diesel.

Forbruger- og nettoprisindeks  februar 2016

10. marts 2016 - Nr. 109

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. april 2016

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Både eksporten og importen faldt i januar

10. marts 2016

I januar faldt eksporten af varer med 2,0 pct., og importen faldt med 3,1 pct. For både eksporten og importen skete faldet på en bred vifte af varer. Set over de seneste tre måneder er både eksporten og importen dog steget. Handelsoverskuddet endte på 6,2 mia. kr. Det viser tallene eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving. Fra og med denne offentliggørelse opgøres skibe, fly, brændsel mv. separat.

Udenrigshandel med varer (md)  januar 2016

10. marts 2016 - Nr. 110

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Stigning i andelen af ledige stillinger

10. marts 2016

Den sæsonkorrigerede andel af ledige stillinger steg i fjerde kvartal til 1,7 pct. Det er 0,1 procentpoint højere end kvartalet før. Det er det højeste niveau siden statistikkens start i 2010. Det sæsonkorrigerede antal af ledige stillinger steg med 1.100 og var i fjerde kvartal på 26.900. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger  4. kvt. 2015

10. marts 2016 - Nr. 111

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Stigningen i bilsalget fortsatte i februar

10. marts 2016

I februar 2016 nåede tilgangen af nye personbiler et nyt rekordniveau på 18.800 efter en stigning på 6 pct. siden januar, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Tilgangen til husholdningerne (køb + leasing) lå 5 pct. højere, mens tilgangen til erhvervene lå 7 pct. højere. Tilgangen af nye biler i perioden december 2015 - februar 2016 var 4 pct. højere end i de foregående tre måneder. Såvel husholdningerne som erhvervene steg 4 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  februar 2016

10. marts 2016 - Nr. 113

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. april 2016

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Indkomst og overførsler trækker overskuddet ned

10. marts 2016

I januar var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 11,6 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er et fald på 0,5 mia. kr. i forhold til december. Faldet er bl.a. forårsaget af et fald i overskuddet på indkomst på 0,6 mia. kr. og på løbende overførsler på 0,5 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  januar 2016

10. marts 2016 - Nr. 112

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2016

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Fald i overnatningerne i januar

8. marts 2016

Korrigeret for normale sæsonudsving faldt antallet af overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem med 7 pct. i januar sammenlignet med december. Sammenligner man tre-månedersperioden november-januar med den foregående tre-månedersperiode, steg antallet  af overnatninger samlet med 5 pct. Faldet i januar sammenlignet med december skal bl.a. ses i lyset af en markant stigning på 12 pct. fra november til december.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  januar 2016

8. marts 2016 - Nr. 107

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2016

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem