oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Statistikprogram 2020

Statistikprogrammet giver en kort beskrivelse af de statistikker, vi producerer. Hver beskrivelse oplyser om statistikkens formål og indhold samt eventuelle udviklingsaktiviteter i 2020.

Statistikprogrammet er en selvstændig del af Danmarks Statistiks arbejdsplan, som er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse 10. december 2019.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003

Hent som pdf

Statistik program 2020

Kolofon


                            Statistikprogram

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2348-4


                            Udgivet: 8. januar 2020 kl. 08:00

Antal sider: 68


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Arbejdsplan 2020

Arbejdsplanen er tæt knyttet til Danmarks Statistiks Strategi 2022 og giver et overblik over de væsentligste initiativer, vi gennemfører i 2020 for at understøtte strategien.

Arbejdsplanen er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse 10. december 2019.

En samlet oversigt over de statistikker, vi udarbejder i løbet af året, findes i Statistikprogram 2020, som er en selvstændig del af arbejdsplanen.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001

Hent som pdf

Arbejdsplan 2020

Opfølgning arbejdsplan 2020

Kolofon


                            Arbejdsplan

Om Danmarks Statistik

ISBN: 978-87-501-2345-3


                            
                            Udgivet: 8. januar 2020 kl. 08:00

Antal sider: 20


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Resultatplan 2020

Der indgås årligt en resultatplan mellem Social- og Indenrigsministeriets departement og Danmarks Statistik med udgangspunkt i Danmarks Statistiks faglige og politiske uafhængighed.

I Resultatplan 2020 er fastsat en række mål, Danmarks Statistik skal opnå i 2020.

Resultatplanen indeholder afsnit om:

strategiske mål

kernefaglige mål

økonomiske mål

påtegning

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Resultatplan 2020

Kolofon


                            Resultatplan

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2347-7


                            Udgivet: 20. december 2019 kl. 08:00

Antal sider: 8


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Kriminalitet 2018

Publikationen rummer detaljerede oplysninger om alle dele af kriminalstatistikken for 2018 - fra anmeldelser til strafferetlige afgørelser.

Kriminalitet er en årlig udgivelse med kriminalstatistik, der i skiftende udformninger er udkommet siden 1832.

Kriminalstatistikken omfatter overtrædelser af straffelov, færdselslov og andre særlove.

I forbindelse med omlægningen af Kriminalitet 2018 er en del af tabellerne i de forrige publikationer enten udgået eller fået nyt tabelnummer. I nedenstående link kan der findes en oversættelse mellem de tidligere tabeller og de nye. Herunder også hvor tallene kan genfindes på www.statistikbanken.dk. Se link: Nye tabeller vs. gamle tabeller

Flere mindreårige begår kriminalitet

Efter at have været faldende i en årrække, er antallet af registrerede lovovertrædelser begået af unge under den kriminelle lavalder steget siden 2016 - også målt i forhold til antallet af unge. I 2018 blev der registreret 11 anmeldelser pr. 1.000 indbyggere i alderen 10-14 år. I 2016 var det otte anmeldelser. 46 pct. af de mindreåriges lovovertrædelser lå under ejendomsforbrydelser og herunder især butikstyverier og hærværk.

Stigning i fældende domme for særlovsforbrydelser

Antallet af fældende afgørelser for overtrædelse af særlovene er steget med 11 pct. fra 2017 til 2018.

68 pct. stigning i domme for våbenloven og miljølovene

Stigningen skyldes særligt flere fældende afgørelser for overtrædelse af lov om euforiserende stoffer, våbenloven og miljølovene. Antallet var for lov om euforiserende stoffer steget med 33 pct. fra 2017 til 2018. For både våbenloven og miljølovene var antallet steget med 68 pct.

Blandt årets øvrige resultater er følgende:

I 2018 blev der anmeldt 363.542 overtrædelser af straffeloven mod 393.437 i 2017 – et fald på 8 pct. Det svarer til et fald fra 8.200 til 7.500 anmeldelser pr. 100.000 indbyggere.

Ofrene for ejendomsforbrydelser og især ofrene for tricktyverier i beboelse er i gennemsnit 83 år for kvinderne og 79 år for mændene.

I 2018 blev der i alt truffet 205.228 strafferetlige afgørelser mod 200.381 i 2017 – en stigning på lidt mere end 2 pct.

Politiet foretog i 2018 i alt 34.060 anholdelser. I 91 pct. af tilfældene var den anholdte en mand.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998

Hent som pdf

Kriminalitet 2018

Kolofon


                            Kriminalitet

Sociale forhold

ISBN pdf: 978-87-501-2344-6


                            Udgivet: 16. december 2019 kl. 08:00

Antal sider: 129


                            Kontaktinfo:

Iben Pedersen

                            Telefon: 23 60 37 11
Indvandrere i Danmark 2019

Publikationen giver et indblik i, hvordan de mennesker, som er indvandret til Danmark - og deres børn – indgår i samfundet. Den går blandt andet i dybden med indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet, uddannelse og kriminalitet.

Publikationen giver et indblik i, hvordan de mennesker, som er indvandret til Danmark - og deres børn – indgår i samfundet. Den går blandt andet i dybden med indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet, uddannelse og kriminalitet.

Indvandrere i Danmark udkommer i år for 13. gang og dækker en lang række forhold i relation til indvandrere og efterkommere i Danmark. I årets publikation er der blandt andet fokus på landegrupperingen vestlig/ikke-vestlig, indvandreres tilknytning til arbejdsmarkedet og hvor stabil deres beskæftigelse er sammenlignet med personer med dansk oprindelse.

I publikationen indgår også nye kriminalitetsstatistikker udarbejdet som følge af finanslovsaftalen for 2019. Disse viser blandt andet dømte og deres statsborgerskab og ofres herkomst i relation til gerningspersonens herkomst.

Her er nogle af hovedpointerne fra publikationen:

Danmarks Statistik har gennemført et serviceeftersyn af landegrupperingen ”vestlige/ikke-vestlige” lande og har konkluderet, at grupperingen fortsat er anvendelig. Danmarks Statistik har derudover besluttet, at oprette landegrupperingen ”EU-EØS/lande uden for EU-EØS” som et supplement til den nuværende opdeling. Læs mere i publikationens temartikel.

Nye kriminalitetsopgørelser om b.la. dømte, deres statsborgerskab og ofres herkomst i relation til gerningspersonens herkomst. De nye opgørelser er udarbejdet som følge af finanslovsaftalen for 2019. Læs mere i publikationens kapitel 6.4

Indvandreres tilknytning til arbejdsmarkedet belyses over en treårig periode. Opgørelsen viser, at indvandrere har en mere ustabil beskæftigelse og at mange indvandrere, der var permanent uden beskæftigelse i hele perioden, havde opholdt sig i landet i mange år. Læs mere i publikationens kapitel 2.8

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018 revideret
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
1998

Hent som pdf

Indvandrere i Danmark 2019

Kolofon


                            Indvandrere i Danmark

Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2343-9


                            Udgivet: 27. november 2019 kl. 08:00

Antal sider: 159


                            Kontaktinfo:

Jørn Korsbø Petersen

                            Telefon: 20 11 68 64
Regnskabsstatistik for jordbrug 2018

Publikationen beskriver økonomien i konventionelt og økologisk landbrug samt gartneri.

Statistikken dækker både heltids- og deltidsbedrifter. Publikationen gennemgår jordbrugserhvervet fordelt efter produktionsområde, bl.a. kvæg, svin, fjerkræ, pelsdyr, planteavl og gartneri.

2018-udgaven viser blandt andet, at:

Driftsresultatet for det gennemsnitlige jordbrug endte i 2018 på 61.000 kr., hvilket var markant dårligere end 2017, men kun lidt ringere end niveauet i 2015-2016. Året 2018 var præget af tørke og lavere priser på de for landbruget vigtige produkter mælk, svin og minkskind.

1.625 jordbrug var fuldt omlagt til økologi i 2018. Det er 16 pct. flere end året før.

Strukturudviklingen har medført, at antallet af jordbrugsbedrifter er faldet med 20 pct. over de seneste ti år.

Prisen på slagtesvin faldt med 15 pct. og de konventionelle svineproducenter havde med -0,2 mio. kr. i gennemsnitligt driftsresultat i 2018 en tilbagegang på hele 2,1 mio. kr. Det skyldes bl.a. usikkerhed om udbrud af afrikansk svinepest i europæiske lande samt højere foderpriser på grund af tørken.

Pelsdyrproduktion var den sektor, der klarede sig dårligst i 2018. Gennemsnitsprisen pr. minkskind faldt til 212 kr., hvilket er langt fra toppen i 2013 på 602 kr.

Blandt samtlige driftsformer i jordbruget havde grøntsags-gartnerierne de største driftsresultater med hhv. 1,3 og 0.9 mio. kr. på friland og i væksthus.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010

Hent som pdf

Regnskabsstatistik for jordbrug 2018

Kolofon


                            Regnskabsstatistik for jordbrug

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2342-2


                            Udgivet: 25. november 2019 kl. 08:00

Antal sider: 108


                            Kontaktinfo:

Charlotte Filt Slothuus

                            Telefon: 24 26 05 58
Befolkningens udvikling 2018

Publikationen belyser alle demografiske forhold, som har betydning for udviklingen i befolkningen. Blandt andet fødsler, dødsfald, indgåede og opløste ægteskaber, flytninger, vandringer og aborter.

Publikationen viser også befolkningens sammensætning både på person-, familie- og husstandsniveau, inkl. den del af befolkningen, der har udenlandsk oprindelse.

Flere bliver gift

Der blev i 2018 indgået 32.525 ægteskaber. Det er femte år i træk, at antallet af vielser stiger. Antallet af skilsmisser faldt i 2018 til 15.034, hvilket er 231 færre end i 2017.

Aldrende befolkning

Befolkningens gennemsnitsalder er steget fra 38,5 i 1989 til 41,6 i 2018. Sammensætningen af befolkningen går fortsat i retning af færre yngre og flere ældre. I 2018 døde 55.232 personer, hvilket er 3,9 pct. flere end gennemsnittet for de seneste 10 år. Alligevel havde vi et lille fødselsoverskud på 6.244 i 2018, da der blev født 61.476 børn.

Flere udvandrer

Indvandringen til Danmark i 2018 var på 87.329 personer, mens udvandringen var på 68.645 personer, hvilket giver en nettoindvandring på 18.684 personer. Nettoindvandringen er dermed knapt 21 pct. lavere end gennemsnittet for de seneste 10 år, og faldet skyldes især øget udvandring.

Befolkningstilvækst

Befolkningen var 1. januar 2019 på 5.806.081 personer, hvilket er 24.891 personer (inkl. korrektioner) mere end et år tidligere. Nettoindvandringen svarer til 75 pct. af befolkningstilvæksten, mens resten skyldes den naturlige befolkningstilvækst.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005

Hent som pdf

Befolkningens udvikling 2018

Kolofon


                            Befolkningens udvikling

Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2341-5


                            Udgivet: 23. oktober 2019 kl. 08:00

Antal sider: 116


                            Kontaktinfo:

Connie Østberg

                            Telefon: 23 60 19 14
Skatter og afgifter 2019

Publikationen giver et bredt overblik over det danske skattesystem. Skatter og afgifter er de vigtigste indtægtskilder til finansiering af de offentlige udgifter og dermed af det danske velfærdsystem. Indretningen af skattesystemet spiller derfor en væsentlig rolle for både den enkelte og samfundet.

Skattegælden vokser fortsat

Vores skattegæld er vokset hvert år siden 2013, og ved udgangen af 2018 skyldte vi 78,9 mia. kr. i skat. Det er 6,6 mia. kr. mere end året før. Det svarer til, at hver dansker på mindst 15 år skylder lidt over 16.000 kr. i skat.

Personskat udgør hovedindtægten

Over halvdelen af skatteindtægterne kommer fra personlige indkomstskatter, hvoraf kommuneskatten står for den største andel.

Grundskyld fortsætter med at stige

Grundskylden har i de seneste år været kraftigt stigende. I 2006 beløb den sig til 14,8 mia. kr., mens den i 2019 skønnes at nå op på 27,5 mia. kr. De samlede ejendomsskatter, der udgøres af grundskyld og dækningsafgift, var 29,6 mia. kr. i 2018 mod 28,5 mia. kr. året før.

Sammensætningen af skatteindtægterne i 2018

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998
1997
1996
1995
1994
1993
1992
1991
1990
1989
1988
1987
1986
1985
1984
1983
1982
1981
1980
1979
1978
1977
1976

Hent som pdf

Skatter og afgifter 2019

Kolofon


                            Skatter og afgifter

Økonomi

ISBN pdf: 978-87-501-2340-8


                            Udgivet: 14. oktober 2019 kl. 08:00

Antal sider: 189


                            Kontaktinfo:

Ida Balle Rohde

                            Telefon: 61 24 24 85
Strategi for indtægtsdækket virksomhed 2019-2022

Med Danmarks Statistiks IDV-Strategi 2019-2022 sætter Danmarks Statistik en kurs for vores indtægtsdækkede virksomhed de kommende år.  Strategien skal bidrage til Danmarks Statistiks overordnede Strategi  2022 og visionen om at Danmarks Statistik skal være en udadvendt data- og vidensgenerator, der styrker forståelsen af samfundsforhold i Danmark.

I strategien præsenterer vi de væsentligste mål og definerer principperne for den del af vores virksomhed, der udgøres af indtægtsdækkede aktiviteter i forlængelse af Danmarks Statistiks myndighedsopgaver.

Danmarks Statistiks indtægtsdækkede aktiviteter og produkter skal imødekomme kravene om forandring – både fra omverdenen og indefra i organisationen. Kundernes behov, nye teknologiske muligheder, lovgivningsmæssige og organisatoriske strømninger, stiller krav til vores ydelser, processer og kommunikation. Med strategien sætter Danmarks Statistik en kurs for vores indtægtsdækkede virksomhed de kommende år, med fokus på at tage hånd om de forandringskrav vi står overfor.

Vores vision er, at den indtægtsdækkede virksomhed skal levere efterspurgte og tidssvarende statistik- og dataløsninger samt kom­petencer, som ligger i naturlig forlængelse af den offentlige statistik­produktion. På den måde vil vi, igennem den indtægtsdækkede virksomhed, understøtte værdiskabelsen i samfundet og levere efterspurgte fakta og viden, der kan underbygge politiske beslutninger, debat, forskning og skabe værdi for alle dele af samfundet.

 

For at realisere visionen opstilles fem strategiske mål:

MÅL 1. Vores ydelser er relevante, tidsvarende og tilpasset kundernes behov

MÅL 2. Vores processer er enkle, effektive og gennemsigtige på tværs af produkter

MÅL 3. Vi synliggør og har en klar kommunikation af de muligheder, der eksisterer

MÅL 4. Vi har et internt samarbejde der understøtter kvalitet i ydelser og kundehåndtering

MÅL 5. Vi har et konstruktivt samarbejde med kunder og vi opsøger partnerskaber – nationalt og internationalt

Hent som pdf

Strategi for indtægtsdækket virksomhed 2019-2022

Kolofon


                            Strategi for indtægtsdækket virksomhed

Om Danmarks Statistik

ISBN: 978-501-2334-7


                            
                            Udgivet: 16. maj 2019 kl. 08:00

Antal sider: 22


                            Kontaktinfo:

Mikael Skovbo

                            Telefon: 41 31 74 27
Danmark i tal 2019

Danmark i Tal udkom for sidste gang i 2019, da publikationen er nedlagt.

I Danmark bor vi 5,8 mio. personer, 1,7 mio. – eller knap 30 pct. – bor alene, og mændene bliver i gennemsnit 79,0 år gamle, mens kvindernes gennemsnitlige levealder er 82,9 år. Det er blot nogle af de oplysninger, som du kan finde i Danmark i tal 2019.

I bogen, der er velegnet til undervisning af folkeskolens ældste klasser, fx i samfundsfag og matematik, kan du desuden læse om Mathilde og Lucas og alle de andre 15-årige i Danmark ud fra et statistisk perspektiv. Vidste du fx, at ca. hver syvende 15-årig går på efterskole og to tredjedele bor i parcelhus?

 

I publikationen kan man bl.a. også læse, at:

Danmarks højeste punkt er Møllehøj med 171 meter, den største sø er Arresø med 40 km2, og den længste å er Gudenåen, som strækker sig 176 km gennem Jylland, som for øvrigt udgør 69 pct. af landets samlede areal.

Vi er blevet flere og flere i de seneste år. Det stigende befolkningstal skyldes, at der indvandrer flere, end der udvandrer, men også at der fødes flere, end der dør.

En bolig i Danmark er i gennemsnit 112 m2, og der er i gennemsnit 52,3 m2 bolig per person. 57 pct. at befolkningen bor i ejerbolig.

Andelen af personerne mellem 25 og 64 år, som har en lang videregående uddannelse, er vokset fra 6 pct. i 2000 til 12 pct. i 2018. I samme periode er andelen af befolkningen, som har grundskole som højest fuldførte uddannelse, faldet fra 30 pct. til 18 pct.

Ledighedsprocenten lå i 2018 på 5,2 pct. for kvinderne og 5,0 pct. for mændene. Ledigheden var lavest blandt de 45-54-årige (2,9 pct.) og højest blandt de 15-24-årige (11,0 pct.).

Danmark har et internationalt set betydeligt overskud på betalingsbalancen på 6,1 pct. af BNP i 2018, fordi vi eksporterer for mere end vi importerer for. Samtidig har vi store indtægter fra vores store nettoformue i forhold til udlandet. Vi har størst samhandel med Tyskland efterfulgt af Sverige.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001

Hent som pdf

Danmark i tal 2019

Kolofon


                            Danmark i tal

Borgere

ISBN: 978-87-501-2330-9


                            
                            Udgivet: 3. maj 2019 kl. 08:00

Antal sider: 37


                            Kontaktinfo:

Margrethe Pihl Bisgaard

                            Telefon: 29 31 05 83
Innovation og forskning 2019

Viden, herunder forskning og udvikling (FoU), kan karakteriseres som et af de vigtigste aktiver for at fastholde eller forbedre Danmarks internationale konkurrenceevne.

NB! 2021-udgaven har ændret titel til Forskning, udvikling og innovation.

Publikationen giver et omfattende billede af udviklingen indenfor FoU i Danmark.

I temakapitlet i 2019-udgaven er der særligt fokus på forskning i fødevarer og fødevaresikkerhed. Kapitlet viser blandt andet, at forskning i området udgjorde 5,9 pct. af den samlede offentlige forskning i 2017 og 3,0 pct. af erhvervslivets forskning. Hovedparten af forskningen i fødevarer skete imidlertid uden for fødevare­erhvervene, som kun stod for 37 pct. af erhvervslivets forskning i fødevarer og fødevaresikkerhed.

Danmark opfylder EU-målsætning

Innovation og forskning 2019 viser også, at forskningsudgifterne er vokset fra 2,2 pct. af BNP i 2000 til 3,0 pct. i 2017, hvoraf erhvervslivet stod for omkring to tredjedele og det offentlige for ca. en tredjedel. Dermed opfylder Danmark den såkaldte Barcelona-målsætning, om at bruge 3 pct. af BNP på forskningsudgifter. FoU-personalets samlede indsats svarede til 63.300 fuldtidsstillinger i 2017. I forhold til 2016 er det en stigning på 600 årsværk eller 0,7 pct.

Innovation og forskning udkommer årligt og giver et indblik i:

Innovation i erhvervslivet

Forskning og udvikling i erhvervslivet

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Offentligt forskningsbudget

Handel med patenter og andre IP-rettigheder (patenter, varemærker og andre beskyttede rettigheder)

Samt et kapitel med internationale sammenligninger

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2019
2018
2017
2016
2014
2013
2012

Hent som pdf

Innovation og forskning 2019

Kolofon


                            Innovation og forskning

Uddannelse og forskning

ISBN pdf: 978-87-501-2327-9


                            Udgivet: 11. april 2019 kl. 08:00

Antal sider: 93


                            Kontaktinfo:

Gitte Frej Pedersen

                            Telefon:
Kultur  2018

Publikationen Kultur 2018 kaster lys på produktion og forbrug af kultur i Danmark på tværs af områder som bøger, idræt, museer, medier, film, scenekunst og musik. Årets tema sætter fokus på de kunst- og kulturansatte, og hvordan de adskiller sig fra arbejdsmarkedet generelt såvel som forskelle imellem de ansatte på teatre, folkebiblioteker og museer.

Flere med lang – og med begrænset – uddannelse i kunst og kultur
Temakapitlet viser blandt andet, at flere af de kunst- og kulturansatte på folkebiblioteker, museer og teatre enten har en relativt lang eller en relativt kort uddannelse bag sig sammenlignet med gennemsnittet af danske arbejdspladser: Ansatte med en lang videregående uddannelse udgjorde 34 pct. af personalet på museerne og altså mere end det dobbelte af gennemsnittet på danske arbejdspladser på 14 pct. På teatrene gælder det 26 pct. og 20 pct. på bibliotekerne. Samtidig har flere end gennemsnittet, 35 pct., kun en grundskole- eller gymnasial uddannelse bag sig over for 31 pct. på en gennemsnitlig arbejdsplads. Andelen af unge under 26 år var desuden lidt større på de tre kunst- og kulturinstitutioner end på den gennemsnitlige arbejdsplads. I 2017 udgjorde unge under 26 år mellem 24-25 pct. af de ansatte på institutionerne mod 19 pct. på den gennemsnitlige arbejdsplads. Deltid er mere udbredt på folkebiblioteker, museer og teatre end på arbejdsmarkedet generelt – særligt på teatrene, hvor der er 2,8 ansatte pr. årsværk, mens der er 2,4 på museerne og 1,8 på bibliotekerne.

Større digitalisering af kulturen
Både i lyd og tekst fylder digital formidling af kultur stadig mere. I 2017 nåede salget af digital musik næsten samme niveau, som musiksalget af fysiske medier som CD’er gjorde i 2008. Det digitale salg rundede 548 mio. kr. i 2017 og udgjorde 89 pct. af det samlede musiksalg. Også digitale bøger vinder indpas på biblioteker og i stuerne. Folkebibliotekerne havde 3,0 mio. e-bogs-visninger (digitale udlån) i 2017. Det er en stigning på 90 pct. i forhold til 2014.
Desuden rummer publikationen blandt andet følgende konklusioner:

De danske biografer solgte 588.200 billetter i juleferien i 2018, hvilket gjorde uge 52 til den uge i løbet af året, hvor der blev solgt flest biografbilletter. 

Halvdelen af alle mænd og 37 pct. af alle kvinder var medlem af en idrætsforening i 2017. Fodbold var mest populært blandt mændene, mens gymnastik var det blandt kvinderne.

De danske museer fik i alt 15,5 mio. besøg i løbet af 2017, og det er en stigning på 3 pct. i forhold til året før. 

Genealogi (slægtsforskning) var det mest populære emne at udgive kommercielle fagbøger om i 2017. Det udgjorde 15 pct. af årets 6.400 udgivelser.

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2022/2023
2021/2022
2020/2021
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Kultur 2018

Kolofon


                            Kultur 

Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2324-8


                            Udgivet: 8. april 2019 kl. 08:00

Antal sider: 60


                            Kontaktinfo:

Claus Werner Andersen

                            Telefon: 91 37 64 04
Indvandrere i Danmark 2018 revideret

Ved publikationens udgivelse i november 2018 var kapitlet om kriminalitet ikke opdateret. Det skyldtes, at data­grundlaget til udarbejdelse af statistikken endnu ikke forelå. Danmarks Stati­stik har efterfølgende modtaget et nyt datagrundlag og publikationen udgives derfor i en ny udgave, hvor kapitlet om kriminalitet er opdateret.

Publikationen giver et indblik i, hvordan de mennesker, som er indvandret til Danmark - og deres børn – indgår i samfundet. Den går blandt andet i dybden med indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet, uddannelse og kriminalitet.

Indvandrere i Danmark udkommer i år for 12. gang og dækker en lang række forhold i relation til indvandrere og efterkommere i Danmark. I årets publikation er der blandt andet fokus på indvandrernes indkomst og uddannelse fordelt på opholdsgrundlag. Publikationen har også fokus på forskel i beskæftigelse mellem indvandrere, der har afsluttet en uddannelse i henholdsvis Danmark og udlandet. Endelig sætter publikationen også fokus på karaktergennemsnittet ved folkeskolens afgangsprøve for efterkommere og børn af efterkommere fordelt efter oprindelsesland.

Her er nogle af hovedpointerne fra publikationen:

Blandt indvandrere med asyl som opholdsgrundlag levede 81 pct. af 30-59-årige i familier med en ækvivaleret disponibel indkomst under 181.000 kr. Dette gælder kun for 42 pct. af indvandrere fra EU/EØS-lande og 20 pct. af hele den 30-59-årige befolkning i Danmark.

Ikke-vestlige indvandrere, der har afsluttet en erhvervskompetence uddannelse i Danmark, har højere beskæftigel­se end ikke-vestlige indvandrere, der har afsluttet en tilsvarende uddannelse i udlandet.

Når karaktergennemsnittet ved folkeskolens afgangsprøve udregnes efter oprindelsesland, har børn af efterkommere fra Pakistan, Tyrkiet og Jugoslavien højere karaktergennemsnit end efterkommere fra samme oprindelseslande. For alle grupperne er der tale om karaktergennemsnit, der ligger under niveauet for børn af dansk oprindelse.

I 2017 var 22 pct. af de levendefødte børn født af mødre, der var indvandrere eller efterkommere.

Heraf blev to tredjedele af børnene klassificeret som efterkommer, mens den sidste tredjedel af børnene blev klassificeret som person af dansk oprindelse.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018 revideret
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
1998

Hent som pdf

Indvandrere i Danmark 2018-revideret

Kolofon


                            Indvandrere i Danmark

Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2333-0


                            Udgivet: 4. april 2019 kl. 08:00

Antal sider: 133


                            Kontaktinfo:

Jørn Korsbø Petersen

                            Telefon: 20 11 68 64
Jordbrugets prisforhold 2018

Jordbrugets prisforhold 2018 handler om det primære jordbrugs priser og udviklingen i priserne.

Prisen på svin faldt med 18 pct. fra 2017 til 2018
 Priserne på animalske produkter faldt med 12 pct. ift. 2017. Svin, der som det dominerende landbrugsprodukt tegner sig for næsten halvdelen af den animalske produktion, faldt med 18 pct. i pris ift. 2017. Prisen på mælk faldt med 5 pct. ift. 2017, men ligger fortsat 12 pct. højere end prisen i 2015.

Dårligere bytteforhold for jordbruget i 2018
Jordbrugets prisforhold 2018 følger både priserne på de produkter, som landmændene og gartnerne sælger, og de varer og tjenesteydelser mv., som de anvender i produktionen. Derudover beskrives forholdet mellem disse priser - det såkaldte bytteforhold i jordbruget.

 Bytteforholdet for dansk jordbrug faldt med 9 procentpoint fra 2017 til 2018 og var dermed på niveau med 2016, men 6 pct. lavere end i 2015. Prisforholdene set fra producenternes side var således væsentlig dårligere i 2018 end i 2017.

I publikationen beskrives desuden mængdeudviklingen for et udsnit af landbrugets produkter. Det giver et bredere grundlag for at indikere den aktuelle økonomiske udvikling i jordbruget.

Andre udpluk fra publikationen:

Priser på vegetabilske produkter steg i 2018, hvilket imidlertid ikke kunne opveje det store fald for animalske produkter.

For landbrugets markafgrøder steg prisen således med 9 pct., mens gartneriprodukter steg med 2 pct.Tørken medførte til gengæld et betydeligt fald i produktionen af afgrøder.

Prisen på pelsskind faldt 18 pct. og nu ligger 45 pct. under prisen i 2015.

Hvis du har yderligere spørgsmål til publikationen, er du velkommen til at kontakte Steffen Møllenberg på tlf.: 39 17 31 16, sml@dst.dk eller Mona Larsen på tlf.: 39 17 33 99, mla@dst.dk

Rettelser:

Side 7 - Sammenfatning

Side 8 - Jordbrugets priser og bytteforhold

Side 9 - Jordbrugets salgsprodukter

Side 10 - Jordbrugets salgsprodukter

Side 11 - Jordbrugets salgspriodukter

Side 12 - Animalske salgsprodukter

Side 13 - Animalske salgsprodukter

Side 14 - Animalske salgsprodukter

Side 15 - Gartneriprodukter

Side 19 - Prisrelationer for vigtige produkter

Side 22 - Tabel 1.1 Prisudvikling, jordbrugets salgsprodukter

Side 24 - Tabel 1.3 Priser og prisindeks, landbrugets vegetabilske salgsprodukter

Side 25 - Tabel 1.4 - Priser og prisindeks, landbrugets animalske salgsprodukter

Side 26 - Tabel 1.5 Priser og prisindeks, grøntsager

Side 29 - Tabel 2.1 Prisindeks, forbrug og investeringer

Side 46 - Enlish summary

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009

Hent som pdf

Jordbrugets prisforhold 2018

Kolofon


                            Jordbrugets prisforhold

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2325-5


                            Udgivet: 28. marts 2019 kl. 08:00

Antal sider: 46


                            Kontaktinfo:

Mona Larsen

                            Telefon: 24 81 68 47
Årsrapport 2018

Årsrapporten redegør i kort form for årets mål, resultater og regnskab.

Rapporten består af påtegning, beretning, regnskab samt bilag.

I beretningen vurderes den samlede målopfyldelse af Danmarks Statistiks Resultatplan 2018. Der foretages uddybende analyser af centrale mål.

Regnskabet består bl.a. af resultatopgørelse, balance, opfølgning på likviditetsordning og lønsumsloft samt bevillingsregnskab.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002

Hent som pdf

Årsrapport 2018

Kolofon


                            Årsrapport

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2326-2


                            Udgivet: 15. marts 2019 kl. 08:00

Antal sider: 26


                            Kontaktinfo:

Katrine Houbak Hertel

                            Telefon: 23 71 13 08
Kriminalitet 2017

Publikationen rummer detaljerede oplysninger om alle dele af kriminalstatistikken for 2017 - fra anmeldelser til strafferetlige afgørelser.

Kriminalitet er en årlig udgivelse med kriminalstatistik, der i skiftende udformninger er udkommet siden 1832.

Kriminalstatistikken omfatter overtrædelser af straffelov, færdselslov og andre særlove.

Flere mindreårige begår kriminalitet

Fra 2016 til 2017 er antallet af registrerede lovovertrædelser begået af unge under den kriminelle lavalder steget. Stigningen kommer efter en årrække, hvor der generelt har været en nedgang i denne type lovovertrædelser. Stigningen ses også, når man måler i forhold til antallet af unge. I 2016 blev der registreret otte anmeldelser pr. 1.000 indbyggere i alderen 10-14 år. I 2017 var det tal steget til ni anmeldelser. Når de mindreårige begår kriminalitet, drejer det sig især om ejendomsforbrydelser. 59 pct. af de mindreåriges lovovertrædelser lå under ejendomsforbrydelser og herunder især butikstyverier og hærværk.

Fokus på omstødelse af sager i landsretten

Publikationen er i år udvidet med et temaafsnit, der belyser landsrettens afgørelse i sager, hvor byrettens afgørelse er anket. Heraf fremgår det fx, at landsretten kun i 5 pct. af de sager, hvor byretten har fundet den tiltalte skyldig, ændrer afgørelsen til en frifindelse.

Blandt årets øvrige resultater er følgende:

I 2017 blev der anmeldt 393.437 overtrædelser af straffeloven mod 401.407 i 2016 – et fald på 2 pct. Det svarer til et fald fra 8.400 til 8.200 anmeldelser pr. 100.000 indbyg­gere.

Ofrene for ejendomsforbrydelser og især ofrene for tricktyverier i beboelse er i gennemsnit 83 år for kvinderne og 78 år for mændene.

I 2017 blev der i alt truffet 200.381 strafferetlige afgørelser mod 210.884 i 2016 – et fald på 5 pct.

I forhold til 2016 var der i 2017 et fald på 8 pct. i antallet af domme, der blev givet ved færdsels­uheld med spiritus og et fald på 19 pct. i domme, der blev givet ved spirituskørsel i øvrigt.

Politiet foretog i 2017 i alt 33.643 anholdelser. 90 pct. af anholdelserne var af mænd.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998

Hent som pdf

Kriminalitet 2017

Kolofon


                            Kriminalitet

Sociale forhold

ISBN pdf: 978-87-501-2322-4


                            Udgivet: 8. marts 2019 kl. 08:00

Antal sider: 203


                            Kontaktinfo:

Iben Pedersen

                            Telefon: 23 60 37 11
HR-strategi 2022

Danmarks Statistiks HR-strategi understøtter den overordnede forretningsstrategi samt de tilhørende delstrategier. Gennem en række målsætninger beskriver HR-strategien, hvordan man i Danmarks Statistik arbejder for at sikre medarbejdere og ledere de optimale forudsætninger for at udføre deres opgaver og skabe de resultater, der er beskrevet i den generelle strategiindsats.

HR-strategien er opdelt i fem indsatsområder:

Rekruttering og fastholdelse

Løn og arbejdsvilkår

Kompetenceudvikling

Ledelse, samarbejde og kommunikation

Arbejdsglæde, trivsel og engagement

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2022
2020

Hent som pdf

HR-strategi 2022

Kolofon


                            HR-strategi

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2328-6


                            Udgivet: 5. februar 2019 kl. 08:00

Antal sider: 11


                            Kontaktinfo:

Marius  Ejby Poulsen

                            Telefon:
Økonomien i landbrugets produktionsgrene 2017

Publikationen giver et overblik over landbrugets økonomi, fordelt på produktionsgrene som fx hvede, slagtesvin og malkekøer.

 

Økologisk korn konkurrencedygtigt uden særlige tilskud

Jordrenten var negativ for konventionelt korn i 2017, mens den var positiv for økologisk korn. Jordrente er det afkast, som et jordstykke kan indtjene før EU’s arealstøtte på knap et par tusinde kr. pr. ha i gennemsnit. Jordrenten for økologisk korn var på 1.395 kr. pr. ha. Heraf var 1.101 kr. miljøtilskud. Selv uden de særlige miljøtilskud er den økologiske kornproduktion derfor konkurrencedygtig.

 

Økologiske høner gav mere værdi

I 2017 havde økologiske æglæggende høns en beregnet lønningsevne på 327 kr. pr. arbejdstime, mens den for konventionelle høns var 298 kr. Lønningsevnen er udtryk for landmandens evne til at skabe indtjening. Det betyder altså, at også for æglæggende høns var der i 2017 bedre økonomi i den økologiske produktion.

 

Økonomiske resultater for konventionel og økologisk mælk er stort set ens

Efter omkostninger lå konventionel og økologisk mælk stort set lige i 2017. Den konventionelle mælkepris steg med 60 kr. pr. 100 kg, til 275 kr., hvilket er 15 kr. fra topniveauet i 2014. Den økologiske mælkepris steg med 21 kr. til 359 kr. pr. 100 kg i gennemsnit, hvilket er den højeste årspris de seneste 10 år. Forskellen i pris for konventionel og økologisk mælk i 2017 betød, at de økonomiske resultater målt på dækningsbidrag I var næsten identiske for konventionelle og økologiske malkekøer inkl. opdræt for dette år.

 

Produktionsgrenen sukkerroer er under pres

Tidligere var produktionsgrenen sukkerroer en af de mest indbringende afgrøder i dansk landbrug, men det vedvarende pres på sukkerprisen gør afgrøden mindre attraktiv. I 2017 blev jordrenten med minus 1.778 kr. pr. ha tilmed negativ. Sukkerproduktionen i Danmark er koncentreret om Lolland-Falster og det sydlige Sjælland.

 

Økonomien taler for stordrift i svineproduktionen

De større svineproducenter har i gennemsnit lavere omkostninger pr. produceret gris og opnår samtidig lidt højere salgspriser end de mindre producen­ter. De lavere omkostninger skyldes især, at gennemsnittet af producerede grise pr. so stiger fra 29,7 i gruppen af producenter med under 500 søer til 32,7 i gruppen med mindst 1.000 søer.

 

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008

Hent som pdf

Økonomien i landbrugets produktionsgrene 2017

Kolofon


                            Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2320-0


                            Udgivet: 31. januar 2019 kl. 08:00

Antal sider: 49


                            Kontaktinfo:

Henrik Bolding Pedersen

                            Telefon: 20 57 88 87
Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur 2017

Publikationen samler regnskabsresultater for fiskerivirksomheder og akvakultur, som dækker over havbrug, dambrug og andre anlæg med opdræt af fisk eller skaldyr.

Statistikken bygger for fiskeriet på indberetninger fra 272 virksomheder ud af en samlet population på 539 virksomheder med en omsætning på over 270.000 kr. og for akvakultur på indberetninger fra 117 ud af 203 aktive anlæg.

Fiskeri

Fiskeriets driftsresultat blev på 1,9 mio. kr. pr. virksomhed i 2017, hvilket er et fald på 13 pct. i forhold til året før. Resultatet fermkommer ved et fald i bruttoudbyttet på 2,6 pct. og en stigning i driftsomkostninger pr. virksomhed på 3,8 pct.

Faldet i fiskeriets driftsresultat skyldes mindre landinger af torsk, rødspætte, sild og makrel samt prisfald for sild og dybvandshummer. Hertil kommer en 22 pct. forøgelse af omkostningerne til brændstof som følge af stigning i prisen på dieselolie.

Akvakultur 

Akvakulturerhvervets driftsresultat blev på 880.000 kr. pr. anlæg i 2017, hvilket er en stigning på 73 pct. i forhold til året før.

Havbrug var den anlægstype, som fik det bedste driftsresultat på 4,8 mio. kr. pr. an­læg. Overskudsgraden for havbrugene blev på 16,6 pct. i 2017, hvor overskudsgraden for det samlede akvakulturerhverv blev på 10,7 pct.         

Statistikbanken indeholder tidsserier for en række grupperinger af regn­skabs­­materialet.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2018
2017
2016
2015
2014
2013

Hent som pdf

Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur 2017

Kolofon


                            Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2321-7


                            Udgivet: 29. januar 2019 kl. 08:00

Antal sider: 73


                            Kontaktinfo:

Jeppe Strandgaard Herring

                            Telefon: 24 44 43 06
Arbejdsplan 2019

Arbejdsplanen er tæt knyttet til Danmarks Statistiks Strategi 2022 og giver et overblik over de væsentligste initiativer, vi gennemfører i 2019 for at understøtte strategien.

Arbejdsplanen er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse 10. december 2018.

En samlet oversigt over de statistikker, vi udarbejder i løbet af året, findes i Statistikprogram 2019, som er en selvstændig del af arbejdsplanen.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001

Hent som pdf

Arbejdsplan 2019

Opfølgning arbejdsplan 2019

Kolofon


                            Arbejdsplan

Om Danmarks Statistik

ISBN: 978-87-501-2314-9


                            
                            Udgivet: 7. januar 2019 kl. 08:00

Antal sider: 21


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Statistikprogram 2019

Statistikprogrammet giver en kort beskrivelse af de statistikker, vi producerer. Hver beskrivelse oplyser om statistikkens formål og indhold samt eventuelle udviklingsaktiviteter i 2019.

Statistikprogrammet er en selvstændig del af Danmarks Statistiks arbejdsplan, som er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse 10. december 2018.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003

Hent som pdf

Statistikprogram 2019

Kolofon


                            Statistikprogram

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2317-0


                            Udgivet: 7. januar 2019 kl. 08:00

Antal sider: 64


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Resultatplan 2019

Der indgås årligt en resultatplan mellem Økonomi- og Indenrigsministeriets departement og Danmarks Statistik med udgangspunkt i Danmarks Statistiks faglige og politiske uafhængighed.

I Resultatplan 2019 er fastsat en række mål, Danmarks Statistik skal opnå i 2019.

Resultatplanen indeholder afsnit om:

strategiske mål

kernefaglige mål

økonomiske mål

påtegning

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Resultatplan 2019

Kolofon


                            Resultatplan

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2316-3


                            Udgivet: 20. december 2018 kl. 08:00

Antal sider: 9


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Kommunikations- og formidlingsstrategi 2018-2022

Danmarks Statistiks kommunikations- og formidlingsstrategi beskriver principperne for, hvordan vi skal kommunikere med vores målgrupper, og indeholder de overordnede strategier og målsætninger for vores eksterne kommunikation.

Kommunikations- og formidlingsstrategien er et af midlerne til at realisere Danmarks Statistiks Strategi 2022, som bl.a. stiller krav om, at vi skal blive mere synlige i samfundsdiskussionen og tilpasser os brugernes nye og ændrede behov.

Kommunikations- og formidlingsstrategien opstiller således to strategiske kommunikations­mål:

Vores kommunikation er tilpasset brugernes behov 

Vi er synlige og relevante i samfundsdiskussionen

 Principper for god Kommunikation

Kommunikationen i Danmarks Statistik skal basere sig på Danmarks Statistiks kerneværdier. Kerneværdi­erne er et vigtigt grundlag for, at vi kan prioritere den måde, vi skal kommunikere på - og priori­tere i det indhold, vi skal kommunikere.

Danmarks Statistik er den centrale danske statistikproducent og -formidler og har ansvaret for at produ­cere officiel statistik om samfundet og samfundsudviklingen. For at gøre dette følger Danmarks Statistik også de internationale principper for troværdig officiel statistik, som er vedtaget i henholdsvis EU og FN, herunder Code of Practice for statistikbureauer.

 

Kommunikations- og formidlingsstrategien indeholder også en beskrivelse af vores målgrupper, brugerprofiler, kommunikationskanaler.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2018-2022
2016-2020

Hent som pdf

Kommunikations- og formidlingsstrategi 2018-2022

Kolofon


                            Kommunikations- og formidlingsstrategi

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2319-4


                            Udgivet: 19. december 2018 kl. 08:00

Antal sider: 11


                            Kontaktinfo:

Steen Dahl Pedersen

                            Telefon:
Børn og deres familier 2018

Download og læs publikationen

10. december 2018

Bogen giver et indblik i nogle af de mest centrale forhold om børn og deres familier ud fra befolknings- og uddannelsesdata.

Børn og deres familier 2018 har bl.a. fokus på geografi, familietyper, herkomst, afgangskarakterer fra grundskolen og forældres højest fuldførte uddannelse. Bogen har også fokus på børns bedsteforældre. Fx afdækker den, hvor lang afstand børn i kommunerne i gennemsnit har til nærmeste bedsteforælder, og hvor mange danskere der er bedsteforældre. Endelig belyser bogen også i hvilken grad, der er af statistisk sammenhæng mellem 30-årige, der ikke har fuldført en uddannelse over grundskoleniveau og om deres forældre delte adresse, da det nu voksne barn var 18 år.

Du kan bruge bogen som opslagsværk eller læse den fra ende til anden og derigennem få et aktuelt og solidt statistisk indblik i børn og deres familier anno 2018.

Her er nogle af bogens hovedpointer:

Der er 781.290 børnefamilier med hjemmeboende børn per 1. januar 2018, hvoraf 15 pct. kun er samværsfamilier. Dvs., hvor børnene har adresse hos en ekspartner.

Flest familier har et eller to hjemmeboende børn. Familier med tre eller flere børn er hyppigst i Vestjylland og i familier af ikke-vestlig herkomst.

256.210 børn har forældre på to adresser, dvs. er delebørn. 86 pct. af disse børn bor hos deres mor.

60.387 børn mellem 0 og 16 år boede med anden sammensætning af voksne i fami­lien i slutningen af 2017 end i starten af året. Det svarer til 5,5 pct. af alle 0-16-årige børn, der boede i Danmark både i starten og slutningen af året. For størstedelens vedkommende var årsagen, at mor og far flyttede fra hinanden.

89 pct. af hjemmeboende børn har mindst én levende bedsteforælder i Danmark, mens andelen af børn med fire levende bedsteforældre i Danmark er 35 pct. Indvandrere og efterkommere udgør størstedelen af de børn, der ikke har bedsteforældre i Danmark.

10 pct. af hjemmeboende børn bor med en eller to forældre, der ikke har fuldført en uddannelse ud over grundskoleniveau. 30 pct. bor med forældre, der har en erhvervsfaglig uddannelse som højeste fuldførte. 28 pct. og 22 pct. bor med forældre, der har hhv. mellemlang og lang videregående uddannelse som højeste fuldførte uddannelse.

12 pct. af de 30-årige, hvor forældrene boede sammen på 18-års fødselsdagen, har ikke fuldført en uddannelse ud over grundskoleniveau. Blandt dem, hvis forældre ikke boede sammen, er andelen dobbelt så stor (24 pct.).

Om publikationen

Titel: Børn og deres familier

Emne: Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2313-2

Udgivet: 10. december 2018 kl. 08:00

Antal sider: 79

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo
Telefon: 20 58 64 08
Mail: lhb@dst.dk
It-anvendelse i befolkningen 2018

Publikationen beskriver it-anvendelse i befolkningen i bred forstand. Resultaterne af årets undersøgelse viser bl.a., at 88 pct. af befolkningen (16-89 år) enten har søgt information, hentet blanketter eller sendt oplysninger via offentlige myndigheders hjemmesider inden for det seneste år. Ni ud af ti svarer, at de primært er tilfredse med servicen. Det er desuden blevet lettere at komme i kontakt med offentlige myndigheder, mener 46 pct. af danskerne. Det er 11 pct. flere end i 2015.

Velfærdsteknologi klinger godt for de fleste danskere, og 82 pct. svarer, at de enten i ”høj” eller ”nogen grad” ser den som en god mulighed i fremtiden. Dem, der allerede har stiftet bekendtskab med teknologien, ser i højere grad potentialet end dem, der ikke har erfaringer med den.

Publikationen indeholder et temakapitel (kapitel 1), der handler om anvendelse af it på arbejdspladsen. Det gennemgår de ændringer, som de danskere, der er i beskæftigelse, har oplevet i arbejdsopgaver, -forhold og -tider som følge af den øgede digitalisering. Et stadig mere digitaliseret arbejdsliv stiller bl.a. krav til vores it-kompetencer. Det er 11 pct. af de danskere, der er i beskæftigelse, efter eget udsagn ikke klædt på til. Omvendt er der et uudnyttet potentiale blandt 23 pct., som mener, at de ville kunne klare mere krævende it-baserede opgaver på jobbet end dem, de løser i dag.

I publikationen kan man desuden læse:

Internettet er blevet en fast del af danskernes daglige rutine, og 88 pct. svarer, at de er på nettet næsten hver dag eller hyppigere.

Hver fjerde vurderer, at deres viden om cyber- og informationssikkerhed ”i mindre grad” er tilstrækkelig.

70 pct. af befolkningen mellem 16-89 år er på Facebook, og 35 pct. har Snapchat.

I 2018 har 80 pct. af danskerne handlet online, hvilket er en stigning på 17 procentpoint sammenlignet med 2011.

De tre mest udbredte aktiviteter på internettet er at sende og modtage e-mails (91 pct.), at bruge netbank (87 pct.) og at søge information om varer eller tjenester (84 pct.)

 

Publikationen bygger på oplysninger fra undersøgelsen It-anvendelse i befolkningen 2018, som udarbejdes i samarbejde med Digitaliseringsstyrelsen, Erhvervsministeriet og Slots- og Kulturstyrelsen.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011

Hent som pdf

It-anvendelse i befolkningen 2018

Kolofon


                            It-anvendelse i befolkningen

Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2312-5


                            Udgivet: 30. november 2018 kl. 08:00

Antal sider: 65


                            Kontaktinfo:

Anne Vibeke Jacobsen

                            Telefon: 20 14 84 28