oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Uforudsete udgifter er en udfordring for hver femte

18. december 2024

Ændret 24. januar 2025 kl. 08:05

Der var desværre fejl i et enkelt tal i første afsnit samt i første figur. Tallet er rettet og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

21 pct. af befolkningen havde i 2024 ikke råd til en uforudset udgift på 10.000 kr. Uforudsete udgifter er det mest gængse af de fem økonomiske afsavn, der ligger bag indikatoren for økonomisk sårbarhed. Indikatoren er defineret ved, at en person oplever mindst tre ud af fem typer af økonomisk afsavn. 15 pct. har ikke råd til en uges årlig ferie væk fra hjemmet, mens 13 pct. ikke kan få pengene til at slå til. 8 pct. har ikke bil af økonomiske årsager, mens 7 pct. har svært ved at betale deres regninger til tiden.

Levevilkårsundersøgelsen  2024

18. december 2024 - Nr. 369

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2025

Alle udgivelser i serien: Levevilkårsundersøgelsen

Kontakt

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Kun én af husstandens voksne er blevet interviewet, men på spørgsmål, der om¬handler husstanden, antages det, at svarene dækker alle husstandsmedlemmer inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgel¬sen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU¿s medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)
Fiskernes driftsresultat fortsatte nedad i 2023

18. december 2024

Driftsresultatet for danske fiskere blev i gennemsnit på 888.000 kr. pr. fartøj i 2023, hvilket var 76.000 kr. eller 8 pct. mindre end i 2022. Driftsresultatet er dermed faldet siden 2020. Resultatet i 2023 er det laveste i perioden 2014-2023. Fra 2022 til 2023 faldt resultatet mest for fiskere med fartøjer på 24 - 40 meter. Antallet af registrerede fartøjer faldt også i 2023. Ifølge Landbrugs- og Fiskeristyrelsen (LFST) var der 1.731 fartøjer i 2023, hvilket var det hidtil laveste antal. Af de 1.731 fartøjer var 1.372 fartøjer under 10 meter.

Regnskabsstatistik for fiskeri  2023

18. december 2024 - Nr. 370

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for fiskeri

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Statistikken omfatter dansk erhvervsfiskeri. Enheden i statistikken er et fartøj. I denne sammenhæng er et fartøj defineret som en regnskabsenhed. En regnskabsenhed består som hovedregel af et fartøj med selvstændigt regnskab. En regnskabsenhed kan i visse tilfælde indeholde flere fartøjer - eksempelvis hjælpefartøjer eller fartøjer, som hver for sig ellers ikke ville indgå i populationen. Populationen omfatter de enheder, som har en driftsmæssig aktiv periode på mindst seks måneder samt en årsomsætning over tærskelniveauet på 270.000 kr. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for fiskeri

Del sidens indhold
Kulturerhverv producerede for 158 mia. kr. i 2022

17. december 2024

De kulturelle erhverv havde i 2022 en produktion på 158 mia. kr. svarende til 3 pct. af produktionen i Danmark. Det viser en ny statistik, der belyser de kulturelle og kreative erhvervs nationaløkonomiske betydning. Radio og tv var det kulturemne, der havde den største andel af den samlede produktion med lidt under 24 mia. kr. svarende til 15 pct. Aktiviteter i denne branche omfatter bl.a. radio- og tv-stationer, samt produktion af tv-programmer. Den næst- og tredjestørste produktion foregik inden for kulturemnerne Reklame og Idræt, som begge stod for omkring 17 mia. kr. svarende til 11 pct. af den samlede produktion i kulturerhvervene. Disse to kulturemner dækker bl.a. reklamebureauer, sportsanlæg, sportsklubber og fitnesscentre.

Kulturelle og kreative erhvervs nationaløkonomiske betydning  2022

17. december 2024 - Nr. 368

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2025

Alle udgivelser i serien: Kulturelle og kreative erhvervs nationaløkonomiske betydning

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Statistikken kobler produktionen i udvalgte 6-cifrede branchekoder fra Dansk Branchekode (DB07), der relaterer sig til de kulturelle og kreative erhverv til produktionen i nationalregnskabets 117 branchegruppering. Dermed kan der anvendes en input-output model baseret på 117 grupperingen til at beskrive de direkte effekter i kulturelle og kreative erhverv, samt de deraf afledte indirekte effekter i andre brancher. Sammenkoblingen af de statistiske kilder sker ved at udnytte både teoretiske og empiriske nøgler mellem de forskellige brancheklassifikationer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturelle og kreative erhvervs nationaløkonomiske betydning

Del sidens indhold
Producentprisindekset stiger på årsbasis

16. december 2024

Producentprisindeks for varer steg i november med 12,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Forrige måned steg indekset med 6,3 pct. på årsbasis. Stigningen er hovedsageligt drevet af stigning i industri og energiforsyning på hhv. 12,9 pct. og 13,0 pct. Derimod trækker råstofindvinding indekset ned med fald på 7,4 pct. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 85,9 pct., 4,1 pct. og 9,4 pct. af det samlede producentprisindeks. De danskproducerede varer til eksport trækker op med en stigning på 19,0 pct., mens priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er steget med 3,2 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 0,9 pct. Forrige måned faldt importprisindekset med 2,0 pct. på årsbasis. Dette er drevet af fald i alle hovedgrupper; industri, råstofindvinding samt energiforsyning på hhv. 0,4 pct., 9,9 pct. og 20,6 pct. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 95,5 pct., 3,8 pct. og 0,7 pct. af det samlede importprisindeks.

Producent- og importprisindeks for varer  november 2024

16. december 2024 - Nr. 366

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Byggeomkostningerne faldt med 0,4 pct. i 3. kvartal

16. december 2024

De samlede omkostninger ved boligbyggeri faldt med 0,4 pct. i tredje kvartal 2024 i forhold til kvartalet før. Baggrunden var et fald i arbejdsomkostninger på 1,4 pct., mens materialeomkostninger voksede med blot 0,1 pct. De samlede byggeomkostninger er en sammenvejning af indeksene for enfamiliehuse og etageboliger, som faldt med hhv. 0,7 pct. og 0,2 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  3. kvt. 2024

16. december 2024 - Nr. 367

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
International kørsel trækker transportarbejdet ned

13. december 2024

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler faldt 3,4 pct. i tredje kvartal 2024 sammenlignet med kvartalet før og endte på 4,1 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Der var en stigning i det nationale transportarbejde på 1 pct., mens det internationale transportarbejde faldt med 27 pct.

Godstransport med danske lastbiler  3. kvt. 2024

13. december 2024 - Nr. 364

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Hugsten af træ er fortsat på et højt niveau

13. december 2024

Hugsten af træ i de danske skove fastholder det høje niveau, som man har set de seneste år. Sammenlignet med 2022 steg hugsten i 2023 med 2,5 pct. fra et i forvejen højt niveau. Hugsten var i absolutte tal 5,1 mio. m3, og det er den største hugst nogensinde. Sammenlignet med for ti år siden er hugsten steget med 41 pct. Stigningen fra 2023 er for brænde og energitræ på 7 pct., mens gavntræ derimod er faldet med 6 pct.

Hugsten i skove og plantager  2023

13. december 2024 - Nr. 365

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2025

Alle udgivelser i serien: Hugsten i skove og plantager

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Næsten alle skove på 50 ha og derover indgår i tællingen, mens der for mindre skove er tale om en beregning. Hugst er den mængde træ, der i kalenderåret er taget ud af skoven og klargjort til levering. Hugsten er for alle træarter omregnet til kubikmeter fastmasse, som er træindholdet i én rummeter nåletræ uden luft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Hugsten i skove og plantager

Del sidens indhold
Indikator tyder på stigning i ledigheden

12. december 2024

Ledighedsindikatoren viser en stigning på 600 personer i ledigheden fra oktober til november. Stigningen er sammensat af 700 flere ledige på dagpenge og 100 færre ledige på kontanthjælp. Tallene er afrundede, opgjort i fuldtidsledige og sæsonkorrigerede.

Ledighedsindikator  november 2024

12. december 2024 - Nr. 362

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Fortsat fremgang i oktoberovernatningerne

11. december 2024

Der var i alt 5,6 mio. turistovernatninger i oktober 2024. Det er en stigning på 5 pct. i forhold til oktober 2023 og er i statistikkens levetid kun overgået af oktoberovernatningerne i 2021. Siden 2015 er antallet af oktoberovernatninger steget med 42 pct., hvilket svarer til 1,65 mio. flere overnatninger i oktober 2024 end i oktober 2015. Overnatninger foretaget af danske gæster er i perioden steget med 31 pct., mens de udenlandske gæsters overnatninger er steget med 50 pct. Overnatninger på hoteller er i perioden steget med 41 pct., mens de i feriehusene er steget med 40 pct.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  oktober 2024

11. december 2024 - Nr. 361

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Faldende aldersforskelle i kulturvaner

11. december 2024

Ændret 14. januar 2025 kl. 14:10

Der var desværre fejl i en række tal. Der er derfor rettet i både figurer og tekst. De rettede dele er markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Forskellen mellem de ældste og yngste voksnes brug af kulturaktiviteter er blevet mindre i løbet af de sidste 60 år. Det gælder for andelene, der dyrker sport, har været til koncert eller på kunstudstilling, har været på biblioteket og har været i biografen. Mens det tidligere har været markant mere udbredt blandt unge fx at gå i biografen, er forskellen mellem unge og ældre over tid blevet mindre for de fleste kulturaktiviteter. Da forskellen var størst i 1993, var der 68 procentpoint flere unge end ældre, der havde været i biografen inden for det seneste år. I 2024 var det faldet til 29 procentpoint. Også når det kommer til biblioteksbrug er udviklingen markant. I 1993 var der 30 procentpoint flere unge end ældre, der var på biblioteker, mens der i 2024 er en forskel på 13 procentpoint.

Kulturvaner (tillæg)  60 år med kulturvaner

11. december 2024 - Nr. 360

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (tillæg)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen, som gennemføres hvert kvartal. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024, men undersøgelsen har været gennemført siden 1964. Der spørges hvert kvartal ca. 15.000 personer blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen over 16 år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Lidt færre modtagere af kontanthjælpsydelser

10. december 2024

I tredje kvartal 2024 faldt antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 100, så der var 88.600 i september. Det beskedne fald i tredje kvartal er det mindste kvartalsfald siden andet kvartal 2022, men niveauet på 88.600 modtagere af kontanthjælpsydelser i september er det laveste niveau siden statistikkens start i januar 2007.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  3. kvt. 2024

10. december 2024 - Nr. 357

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Husleje og elektricitet bidrager mest til inflationen

10. december 2024

I november steg det samlede forbrugerprisindeks med 1,6 pct. i forhold til samme måned året før. I oktober var den tilsvarende stigning ligeledes 1,6 pct. Det er produktgruppen boligbenyttelse, elektricitet og opvarmning, der bidrager mest til inflationen, da denne gruppe står for mere end halvdelen af inflationen på 1,6 pct. Under nævnte produktgruppe er det særligt husleje og elektricitet, der bidrager til inflationen i november. Omvendt trækker gruppen møbler, husholdningsudstyr og husholdningstjenester ned i inflationen i november, hvor det herunder særligt er møbler og boligudstyr, der trækker ned.  Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,2 pct. i november, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I oktober havde kerneinflationen en årsstigning på 1,5 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  november 2024

10. december 2024 - Nr. 358

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Uændret antal nye biler i november

10. december 2024

Der blev registreret 15.400 nye personbiler i november 2024 opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er stort set uændret i forhold til oktober. Tilgangen til husholdningerne steg 0,5 pct., mens den faldt 1,6 pct. i erhvervene. Det samlede antal registreringer af nye biler i september-november 2024 var 3,7 pct. højere end i juni-august 2024. I husholdningerne var der en stigning på 6,1 pct., mens tilgangen i erhvervene var uændret.

Nyregistrerede motorkøretøjer  november 2024

10. december 2024 - Nr. 359

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Medicinalvarer trak eksporten op i oktober

9. december 2024

I oktober steg den samlede eksport af varer og tjenester med 7,0 pct. til 187,6 mia. kr. Det er især eksporten af medicinalvarer, der trækker eksporten op. Den samlede import steg med 0,4 pct. til 144,8 mia. kr. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget med 5,9 pct., mens importen er steget med 0,7 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  oktober 2024

9. december 2024 - Nr. 356

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Stigende industriproduktion i oktober

6. december 2024

Industriens samlede produktion steg 5,5 pct. fra september til oktober, men i perioden august-oktober faldt produktionen 1,8 pct. sammenlignet med den foregående tre-måneders periode. Ses der bort fra medicinalindustrien, så steg produktionen med 5,2 pct. fra september til oktober og med 0,3 pct. i august-oktober sammenlignet med maj-juli. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  oktober 2024

6. december 2024 - Nr. 354

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
50 pct. af kunstnere har flere indkomstkilder

6. december 2024

Ændret 06. december 2024 kl. 08:30

Der var desværre fejl i en række tal i afsnit tre. De er nu rettede og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

For 40 pct. af kunstnere i Danmark udgør lønindkomst, fra en eller flere arbejdsgivere, over 90 pct. af deres årlige personindkomst, mens det for 10 pct. er offentlige ydelser og pension. For de resterende 50 pct. af kunstnere er indkomsten sammensat af en kombination af flere indkomstkilder, der kan inkludere løn, overskud af selvstændig virksomhed, honorarer, offentlige ydelser, pension og formue. Kunstområdet Film og TV har, med 67 pct., den højeste andel af kunstnere med en kombination af flere indkomstkilder, som væsentligste indkomstkilde. 47 pct. af kunstnere inden for kunstområdet Musik har løn som væsentligste indkomstkilde, hvilket er det højeste på tværs af kunstområderne.

Kunstnere i Danmark  2022

6. december 2024 - Nr. 355

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Kunstnere i Danmark

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet i samarbejde med medlemsorganisationerne under Dansk Kunstnerråd. Data fra medlemsorganisationerne, samt rettighedsudbetalende organisationer er indsamlet af Danmarks Statistik gennem dataleveranceaftaler, hvorefter det er anonymiseret. De resterende data stammer fra offentlige myndigheder og eksisterende registre, og indsamles med hjemmel i Lov om Danmarks Statistiks §6.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kunstnere i Danmark

Del sidens indhold
Faldende tendens i antallet af konkurser

6. december 2024

Der var 184 erklærede konkurser i november blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 3,7 pct. færre end i oktober. Konkurserne i november medførte 775 tabte job. I perioden september-november var antallet af konkurser i aktive virksomheder 4,3 pct. lavere end i juni-august, mens jobtabet i faktiske tal var 6,7 pct. lavere. Denne artikel har fokus på hvilke enkeltbrancher, der har haft flest konkurser og størst jobtab siden 2009.

Konkurser  november 2024

6. december 2024 - Nr. 353

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Antal tvangsauktioner er fortsat lavt i november

5. december 2024

Antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner var 108 i november, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er et fald på 8,5 pct. i forhold til oktober, hvor der var 118 tvangsauktioner. Antallet ligger dermed fortsat på et lavt niveau. For perioden september-november 2024 var det samlede antal tvangsauktioner 332, hvilket stort set er uændret i forhold til den foregående periode juni-august 2024, hvor der var 335 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  november 2024

5. december 2024 - Nr. 351

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Der blev solgt 8,3 mio. bøger i styksalg i 2023

5. december 2024

Bogsalg er en ny årlig statistik, der opgør styksalget af bøger i Danmark. Der blev i 2023 solgt 8,3 mio. bøger fra de fysiske bogforhandlere og via websalg. Der blev solgt klart flest i fjerde kvartal med 3,1 mio. bøger, hvilket var mere end det dobbelte af andet kvartal, hvor der blev solgt færrest (1,5 mio.). I fjerde kvartal blev der desuden købt omkring 1 mio. flere bøger end i tredje kvartal, hvor styksalget, som er eksklusiv streaming af bøger, var næsthøjest. Det høje salg i fjerde kvartal hænger sammen med julesalget.

Bogsalg  2023

5. december 2024 - Nr. 352

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2025

Alle udgivelser i serien: Bogsalg

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Bogsalgsstatistikken er baseret på transaktionsdata fra de største forhandlere af fysiske bøger, der er beriget med metadata fra DBK (Bogportalen) og Publizon. Kategorierne i Statistikbanken er dannet ved hjælp af disse metadata. Læs mere om kilder og metoder vedrørende undersøgelsen i statistikdokumentationen om bogsalg og på emnesiden om litteratur.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bogsalg

Del sidens indhold
Nettoformuen voksede i 2023

4. december 2024

Den gennemsnitlige nettoformue voksede fra 1.858.000 kr. i 2022 til 1.976.000 kr. i 2023 for personer over 18 år med bopæl i Danmark. Det svarer til en stigning på 6,3 pct. Den gennemsnitlige nettoformue var dog fortsat en anelse mindre end i 2021, hvor nettoformuen nåede op på 1.989.000 kr. i løbende priser. Nettoformuen er værdien af samtlige formue- og gældsposter trukket fra hinanden. Udviklingen i 2023 var drevet af vækst i både værdien af de reale aktiver, som voksede med 5,0 pct., de finansielle formuer som voksede med 4,6 pct. og pensionsformuerne som voksede med 6,5 pct. Væksten i gældsposterne har været mindre, og kursværdien af prioritetsgælden voksede i 2023 med 1,9 pct., mens de øvrige typer af gæld til private kun voksede med 0,1 pct. og gælden til det offentlige med 1,3 pct.

Formue og gæld  2023

4. december 2024 - Nr. 350

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2025

Alle udgivelser i serien: Formue og gæld

Kontakt

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Formuestatistikken bygger på alle tilgængelige data om formue og gæld, som kan fordeles på personer. Visse formuetyper kan ikke fordeles på personer - det gælder bl.a. værdi af indbo mv., kontanter, kryptovaluta samt ikke registrerede formuer i udlandet. Disse er således ikke en del af statistikken. Udover den personfordelte formue- og gældsstatistik publicerer Danmarks Statistik også en nationalregnskabsmæssig formue- og gældsstatistik, der er mere omfattende, men hvor data ikke kan fordeles på alder, køn, geografi osv. Læs mere i statistikdokumentationen formue og gæld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Formue og gæld

Del sidens indhold
Offentlige virksomheder investerede for 47 mia. kr.

3. december 2024

I 2023 investerede de offentligt ejede virksomheder for 47 mia. kr. Dette var en stigning på 1,7 mia. kr. i forhold til året før, og investeringerne fortsætter derfor det høje niveau fra 2022. Branchegruppen bygge og anlæg, handel mv. havde den største stigning på 1,2 mia. kr. Udviklingen skyldes især Femern Bælt-tunnelen, hvor anlægsaktiviteten har været støt stigende siden 2020.

Den offentlige sektors finanser  2023

3. december 2024 - Nr. 349

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. december 2025

Alle udgivelser i serien: Den offentlige sektors finanser

Kontakt

Martin Brun Fuglsang, tlf. 24 76 16 62

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Statistikken for den offentlige sektor produceres i sammenhæng med statistikken for offentlig forvaltning og service, som bl.a. offentliggøres i november måned hvert år. Tallene for de to seneste år betragtes derfor som foreløbige.Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt de offentlige virksomheder, der igen er opdelt i offentlige selskabslignende virksomheder og offentlige selskaber.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Den offentlige sektors finanser

Del sidens indhold
Flere unge end ældre spiller digitale spil

2. december 2024

I tredje kvartal af 2024 har 93 pct. af 16-24-årige spillet digitale spil inden for det seneste år, mens det gælder 47 pct. af dem over 74 år. Det er den største forskel mellem aldersgrupper i andelen, der foretager sig en bestemt kulturaktivitet. Forskellene er mindre, når det kommer til læsning samt sport og motion. Den største andel, der har læst eller lyttet til bøger inden for det seneste år er 88 pct. i aldersgruppen 45-54-årige, mens den laveste er blandt dem over 74 år med en andel af læsere på 78 pct. 97 pct. af de 16-24-årige har dyrket sport eller motion; blandt dem over 74 år var andelen 82 pct. Når det kommer til koncert- eller festivalbesøg er der større forskel i forbruget på tværs af alder. 75 pct. af de 16-24-årige har været til koncert eller festival, mens det for dem over 74 år gælder 47 pct. Fysiske biblioteksbesøg skiller sig ud ved, at det er blandt en af de midterste aldersgrupper, 35-44 år, man finder de største andele. 64 pct. af de 35-44-årige har været på biblioteket inden for det seneste år, mens den laveste andel findes blandt de 55-64-årige, hvor 37 pct. har besøgt biblioteket fysisk.

Kulturvaner  3. kvt. 2024

2. december 2024 - Nr. 347

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juli 2025

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Solid økonomi i kartofler til industri

2. december 2024

I 2023 var nettooverskuddet for konventionelle kartofler til industri 16.524 kr. pr. ha. Det var klart bedre end øvrige konventionelle produktionsgrene, der var plaget af dårlig høst og lavere priser. Det har også betydet, at arealet med kartofler er forøget til 2,5 pct. af det dyrkede areal i 2024, selvom arealet med spisekartofler er faldende, se Flere kartofler på de danske marker (Nyt fra Danmarks Statistik 2024:213).

Økonomien i landbrugets produktionsgrene  2023

2. december 2024 - Nr. 348

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2025

Alle udgivelser i serien: Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Martin Brandt Jepsen, tlf. 24 99 89 11

Kilder og metode

Udgangspunktet er bedrifter, hvor arbejdsindsatsen mindst svarer til 1 årsværk (= 1.665 timer). I det enkelte regnskab er indsatsfaktorer, bruttoudbytte og omkostninger fordelt på produktionsgrene på grundlag af dels regnskabets oplysninger om areal og dyrehold og dels særligt udarbejdede nøgletal.Begreber: Nettooverskud: Overskud, når alle produktionsfaktorer er aflønnet.Lønningsevne kr. pr. time: (Nettooverskud + omkostning til arbejdskraft) / arbejdstimer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Del sidens indhold
Lønningerne er steget4,8pct. det seneste år

29. november 2024

Ændret 12. december 2024 kl. 08:00

Lønindeks 3. kvt. 2024 er rettet, da en mængde data ved en fejl var frasorteret ved beregningen. Fejlen berører det overordnede lønindekstal samt en række delindeks, hovedsageligt i sektoren virksomheder og organisationer og i begrænset omfang i sektorerne kommuner og stat, mens indekstallene for regionerne ikke er berørt af fejlen. Desuden er 3. kvt. 2023 til 2. kvt. 2024 opdaterede for det standardberegnede lønindeks, fordi en tidligere konstateret fejl i form af frasortering af personalekategorien ph.d.-stipendiater har skullet rettes yderligere et kvartal tilbage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Lønningerne i Danmark steg med 4,8 pct. i tredje kvartal 2024 i forhold til tredje kvartal 2023. Stigningerne i andet og tredje kvartal er de største, der er opgjort i seriens historie, dvs. siden første kvartal 2017. Med denne udgivelse er det standardberegnede lønindeks for tredje og fjerde kvartal 2023 samt første og andet kvartal 2024 blevet opdateret i statistikbanken pga. en fejl i behandlingen af datagrundlaget. Se beskrivelse af opdateringen i afsnittet Særlige forhold nedenfor.

Lønindeks  3. kvt. 2024

29. november 2024 - Nr. 346

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Ledigheden var uændret i oktober

29. november 2024

Fra september til oktober lå ledigheden uændret på 88.100, hvilket svarer til en ledighedsprocent på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. I oktober er antallet af ikke-aktiverede ledige steget med 100, mens antallet af aktiverede ledige er faldet med 100.

Arbejdsløsheden (md.)  oktober 2024

29. november 2024 - Nr. 345

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Detailsalget steg i oktober

28. november 2024

Detailsalget i oktober var samlet set 0,3 pct. højere end i september, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Der var pæn fremgang inden for varegrupperne beklædning mv. samt andre forbrugsvarer, hvor salget steg hhv. 2,7 pct. og 1,4 pct., mens salget af fødevarer og andre dagligvarer faldt 1,4 pct. Det samlede detailsalg i oktober var 3,3 pct. højere end i samme måned sidste år når der kun korrigeres for prisudvikling.

Detailomsætningsindeks  oktober 2024

28. november 2024 - Nr. 343

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2024

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Antallet af direktører steg i 2022

28. november 2024

Ændret 26. februar 2025 kl. 12:07

Der er rettet i afsnittet Sammenligning af den gamle og nye statistik for 2021 samt tabellen. Rettelsen vedrører fordelingen af mandlige og kvindelige bestyrelsesmedlemmer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra 2019 til 2022 er antallet af registrerede direktører i økonomisk aktive selskaber steget med 30.000. Antallet af registrerede bestyrelsesmedlemmer i samme selskaber er steget med 3.000 i samme periode. I 2022 er der således 276.000 direktører og 166.000 bestyrelsesmedlemmer i de økonomisk aktive selskaber, der indgår i statistikken i 2022. Med udgivelsen af 2022-tal for statistikken om bestyrelsesmedlemmer og direktører er der dannet en ny tidsserie for årene 2019-2022.

Bestyrelsesmedlemmer og direktører  2022 

28. november 2024 - Nr. 344

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Bestyrelsesmedlemmer og direktører

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er afgrænset til private selskaber af typen anparts- og aktieselskaber, der er over Danmarks Statistiks bagatelgrænse. Personer kan indgå flere gange i statistikken. Såfremt en person indgår både i en virksomheds direktion, samt i dennes bestyrelse, vil vedkommende tælle i begge roller. Endvidere tæller en person flere gange, hvis vedkommende fx er medlem af bestyrelsen i flere selskaber. Der er en række personer, hvor det ikke er umiddelbart muligt at identificere baggrundsoplysninger som køn, uddannelse mv., fx fordi bestyrelsesmedlemmet ikke er en del af den danske befolkning. For variablen køn har Danmarks Statistik, gennem en kodning af køn på baggrund af personnavne, reduceret omfanget af 'uoplyst køn', så det stort set er elimineret.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
En fjerdedel af vareeksporten er udenlandsk ejet

27. november 2024

I 2023 stod udenlandsk ejede virksomheder for en betydelig del af udenrigshandlen med både varer og tjenester. Udenlandsk ejede virksomheder stod for 26 pct. af vareeksporten, hvilket er på samme niveau som i 2022. For tjenesteeksporten stod de udenlandsk ejede virksomheder for 18 pct. af den samlede værdi i 2023, hvilket er fire procentpoint mere end i 2022. De udenlandsk ejede virksomheders andel af vareimporten var større end deres andel af eksporten. Nærmere bestemt stod udenlandsk ejede virksomheder for 36 pct. af vareimporten i 2023.

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika  2023

27. november 2024 - Nr. 342

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. oktober 2025

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika

Kontakt

Pernille Leth Hougaard, tlf. 20 34 26 74

Aron Tsegay Besrat, tlf. 21 84 82 78

Kilder og metode

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika er baseret på samkørsel af oplysninger om udenrigshandel med varer, udenrigshandel med tjenester og oplysninger om de enkelte virksomheder i erhvervsregister samt statistikerne over udenlandske firmer i Danmark og danske datterselskaber i udlandet. 
Statistikken over udenrigshandel med tjenester er baseret på en stikprøve, hvor udvalgte virksomheder indberetter tjenestehandel med udlandet, og de resterende virksomheders handel opregnes på baggrund af statistisk metode. Derfor er det kun de virksomheder, som indberetter direkte til statistikken, der kan tilknyttes virksomhedskarakteristika, mens den opregnede andel ender i gruppen ukendt. Endvidere indgår der i ukendt en række øvrige kilder, som ikke er baseret på direkte indberetning fra virksomhederne, herunder rejseposten, offentlige tjenester, fragt inkluderet i varehandel, privates køb fra udlandet. Se mere om udenrigshandel med tjenester i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester efter virksomhedskarakteristika

Udenrigshandel med varer efter virksomhedskarakteristika
Størst indkomststigning i toppen og bunden

27. november 2024

Den ækvivalerede disponible indkomst steg i 2023 til 329.900 kr. i gennemsnit, hvilket i årets priser svarer til en stigning på 4,5 pct. Opdeles befolkningen i ti lige store grupper efter deres indkomst, også kaldet deciler, så var der stigninger i indkomsten på mellem 2,6 pct. og 3,5 pct fra 2. til 9. decil. De største indkomststigninger fandt sted i toppen og bunden af indkomstfordelingen. Blandt de 10 pct. med højest indkomst steg gennemsnitsindkomsten med 8,5 pct. til 834.100 kr., og blandt de 10 pct. med lavest indkomst var stigningen på 8,9 pct. til 96.300 kr. i 2023. Stigningerne skal ses i lyset af, at inflationen i 2023 var på 3,3 pct., hvilket betyder at store dele af befolkningen reelt oplevede et fald i realindkomsten mellem 2022 og 2023.

Indkomster for personer  2023 indkomstfordeling

27. november 2024 - Nr. 341

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. september 2025

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
174 mia. kr. til uddannelse i 2023

26. november 2024

I 2023 var der udgifter for 174 mia. kr. til uddannelse. Til sammenligning var udgifterne i 2022 på 172 mia. kr. Opgørelsen deler uddannelse op i grundskoler, ungdomsuddannelser og videregående uddannelser, og statistikken dækker både uddannelsesstøtte, offentlige og private uddannelsesinstitutioner samt forskning på uddannelsesinstitutioner. De samlede udgifter svarer til 6 pct. af BNP i 2023 og dette forhold har været stabilt siden 2016, som er det første år udgifterne til uddannelse er opgjort for. I 2023 var 44 pct. af udgifterne relateret til grundskoler herunder efterskoler og 15 pct. gik til ungdomsuddannelserne dvs. gymnasier og erhvervsskoler. Derudover gik 41 pct. til de videregående uddannelser såsom erhvervsakademier, professionshøjskoler og universiteter.

Udgifter til uddannelse  2023

26. november 2024 - Nr. 339

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2025

Alle udgivelser i serien: Udgifter til uddannelse

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken giver en sammenhængende beskrivelse af finansiering og udgifter til uddannelse. Derfor medtages offentlige, private virksomheder og husholdningernes udgifter til uddannelse. De offentlige kilder består af Statsregnskabet, kommunale og regionale regnskaber samt data vedr. SU fra Uddannelses- og Forskningsministeriet. Oplysninger om husholdninger, private virksomheder og private uddannelsesinstitutioner kommer fra Undervisningsministeriets regnskabsportal, fondsstatistikken og årsrapporter. Få kilder for seneste år er endnu ikke tilgængelige og er derfor estimeret på baggrund af det foregående år. Det medførere en usikkerhed for seneste år der især har betydning for posten Forskning og Udvikling. Dele af statistikken er stadig under udvikling, hvilket betyder, at der kan blive foretaget revisioner tilbage til 2016.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udgifter til uddannelse (UOE Finance)

Del sidens indhold
Øget indvinding af vand i 2023

26. november 2024

Der blev i 2023 indvundet 984 mio. m³ vand i Danmark. Det er 2,8 pct. mere end året før. Vandforsyningen stod for 392 mio. m³, hvilket svarer til 40 pct. af den samlede vandindvinding. De to andre store indvindere af vand var landbruget med 290 mio. m³ og dambrugene med 261 mio. m³ - svarende til hhv. 30 og 27 pct. af den samlede indvinding. Landbruget indvandt 32 mio. m³ mere vand i 2023 end året før, hvilket skal ses i sammenhæng med lave nedbørsmængder i maj og juni måned.

Vandregnskab  2023

26. november 2024 - Nr. 340

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. november 2025

Alle udgivelser i serien: Vandregnskab

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

Vandregnskabet bygger på data indsamlet af Miljøstyrelsen, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Dansk Vand- og Spildevandsforening (DANVA) samt en række virksomhedsoplysninger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Vand og spildevand

Del sidens indhold
Lille stigning i antallet af ledige stillinger

25. november 2024

Antallet af ledige stillinger i den private sektor steg en smule i tredje kvartal til 52.100 fra 51.900 i andet kvartal, når der korrigeres for sæsonudsving. Andelen af ledige stillinger udgjorde i tredje kvartal 2,6 pct. af samtlige stillinger, hvilket var uændret i forhold til andet kvartal. Sammenlignet med tredje kvartal 2023 var der 400 flere ledige stillinger i tredje kvartal 2024.

Ledige stillinger  3. kvt. 2024

25. november 2024 - Nr. 338

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold