oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flere 18-22-årige modtager støtte

2. februar 2015

I 2013 modtog 16.102 børn og unge mellem 0-22 år en forebyggende foranstaltning, hvilket er på niveau med 2012, hvor antallet var 16.169. I forhold til 2011 er antallet steget 3,6 pct. Stigningen i forbyggende foranstaltninger fra 2011 til 2013 skyldes udelukkende en stigning i efterværnsforanstaltninger til unge mellem 18 og 22 år. Efterværnsforanstaltninger er fx 'støtte til selvstændig tilværelse for den unge'. Samtidig er der sket et fald i forebyggende foranstaltninger til de 0-17-årige.

Støtte til udsatte børn og unge  2012 og 2013

2. februar 2015 - Nr. 47

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Støtte til udsatte børn og unge

Kontakt

Anne Morsing, tlf. 21 82 17 60

Siri Dencker, tlf. 21 45 34 92

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra landets kommuner om børn og unge mellem 0-22 år, der fik sociale støtteforanstaltninger pr. 31. december.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Anbringelser af børn og unge

Indsatser og støtte til børn og unge

Del sidens indhold
Værdien af vareinput fordobles i produktionen

30. januar 2015

For hver krone, som virksomhederne i de private byerhverv købte varer for i 2012, blev der omsat varer og tjenester til en værdi af knap 2 kr. Siden 2005 er der sket en svag stigning i dette forhold, der betegnes ressourceproduktivitet, og som udtrykker forholdet mellem produktionsværdien og det input af varer, der anvendes i produktionen. Ressourceproduktiviteten omfatter altså ikke arbejdskraftens bidrag til produktionen. Tallet er relevant som mål for, hvor effektivt virksomhederne udnytter ressourcerne og i forhold til produktionens bæredygtighed. Det er første gang, Danmarks Statistik offentliggør denne type statistik om virksomhedernes vareforbrug og produktion.

Virksomhedernes vareforbrug og produktion  2012

30. januar 2015 - Nr. 43

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Virksomhedernes vareforbrug og produktion

Kontakt

Ingeborg Vind, tlf. 24 83 51 49

Statistik­dokumentation

Ressourceproduktivitet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Husholdningsvarer størst inden for engroshandlen

30. januar 2015

Tøj og husholdningsudstyr stod for 25 pct. af den samlede omsætning inden for engroshandlen i 2013. Gruppen omfatter bl.a. beklædning, elektriske husholdningsartikler, TV-udstyr, møbler, rengørings-, parfume- og medicinvarer samt andet husholdningsudstyr. Varegruppen føde-, drikke- og tobaksvarer udgjorde 17 pct. af den samlede omsætning i engroshandlen. Engroshandlen udgjorde 16.000 virksomheder med 134.000 årsværk og 831 mia. i omsætning i 2013. Data er baseret på foreløbig opgørelse.

Engroshandlens omsætning fordelt på varegrupper  2013

30. januar 2015 - Nr. 46

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Engroshandlens omsætning fordelt på varegrupper

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Undersøgelse af engroshandlens omsætning fordelt på varegrupper foretages hvert femte år på bagrund af EU's forordning om strukturstatistik. Det er en stikprøvebaseret spørgeskemaundersøgelse. Virksomhederne bliver i spørgeskemaet bedt om at fordele omsætningen på de enkelte varegrupper.Undersøgelse af engroshandlens omsætning fordelt på varegrupper  foretages hvert 5. år i henhold til EU's forordning (EC) No 295/2008. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Engroshandelens omsætning fordelt på varegrupper (Afsluttet)

Del sidens indhold
Vækst i offentlig forskning og udvikling

30. januar 2015

Ændret 02. februar 2015 kl. 09:59

Desværre var årstallet i overskriften i tabellen ikke angivet korrekt. Det er nu ændret til 2013 og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2013 blev der udført offentlig forskning og udvikling (FoU) for 20,9 mia. kr. Det er en stigning på 1,5 mia. kr. eller 8 pct. i forhold til året før. Universiteterne stod for 74 pct. af den offentlige forskning og udvikling med omkostninger på 15,4 mia. kr. Universiteternes omkostninger er steget med 7 pct. fra 2012, hvor de var på 14,4 mia. kr.

Forskning og udvikling i den offentlige sektor  2013

30. januar 2015 - Nr. 45

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Kontakt

Ea Mittet, tlf. 

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen. Danske data er dermed sammenlignelige med de øvrige EU- og OECDlandes.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Del sidens indhold
Stigning i udgifter til forskning og udvikling

30. januar 2015

De samlede udgifter til forskning og udvikling (FoU) i 2013 er opgjort til 58,2 mia.kr., og det er en stigning på 3,0 pct. fra 2012, hvor de var på 56,5 mia. kr. (i løbende priser). Realvæksten (udgifter målt i faste priser) var på 0,8 mia. kr. For erhvervslivet var der et fald på 0,3 mia. kr., mens udgifterne i den offentlige sektor steg med 1,2 mia.kr. Udgifternes udgjorde 3,08 pct. af BNP, hvilket er en stigning fra 2012, hvor andelen var 3,03 pct. I 2013 bidrog erhvervslivet med 37,3 mia. kr. eller 1,98 pct. af BNP, mens den offentlige sektor brugte 20,9 mia. kr., svarende til 1,11 pct. af BNP.

Forskning og udvikling  2013

30. januar 2015 - Nr. 44

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på de to statistikker om hhv. FoU i den offentlige sektor og FoU i erhvervslivet. Faste priser beregnes med udgangspunkt i prisniveauet i det senest offentliggjorte år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet
Faldende forventninger i detailhandlen

29. januar 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er stadig positiv, men er faldet fra 6 i december til 2 i januar 2015. Positive vurderinger af faktisk og forventet omsætning holder indikatoren oppe, mens vurderingen af lagerbeholdningen trækker nedad. Indikatoren er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  januar 2015

29. januar 2015 - Nr. 42

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Industriens konjunkturindikator stiger lidt

29. januar 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er steget fra minus 19 i december til minus 13 i januar 2015. Tallene er korrigerede for normale sæsonudsving. Af indikatorens tre komponenter er produktionsforventningerne nu igen positive, mens ordrebeholdningen fortsat er negativ. Færdigvarelagrene vurderes som for store hvilket trækker ned.

Konjunkturbarometer for industri  januar 2015

29. januar 2015 - Nr. 40

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Positive forventninger i serviceerhvervene

29. januar 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhvervene er positiv og steg fra 6 i december 2014 til 8 i januar 2015. Igennem det seneste år har indikatoren ligget stort set uændret i et snævert interval mellem 4 og 8. Den sammensatte konjunkturindikator sæsonkorrigeres fra og med denne måned ved indirekte metode.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  januar 2015

29. januar 2015 - Nr. 41

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Stort set uændret ledighed

29. januar 2015

Bruttoledigheden steg fra november til december 2014 med 400. Dermed var der 132.400 fuldtidsledige i december. Ledighedsprocenten lå uændret på 5,0 pct. for femte måned i træk. Denne ledighedsprocent er beregnet i forhold til den seneste registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  december 2014

29. januar 2015 - Nr. 38

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Fald i byggeriets konjunkturindikator

29. januar 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er faldet til minus 17 i januar 2015 fra minus 14 i december. Således fortsætter den faldende tendens fra 2014. Især negativ vurdering af ordrebeholdning trækker ned, men også negativ beskæftigelsesforventning trækker ned. Tallene er korrigerede for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  januar 2015

29. januar 2015 - Nr. 39

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Lidt flere lønmodtagere i november

28. januar 2015

Der var 800 flere lønmodtagere i november 2014 end i måneden før. Det er en noget lavere stigning end i de første ti måneder af 2014, hvor der var en gennemsnitlig månedlig stigning på 2.500 personer i lønmodtagerbeskæftigelsen. I alt havde 2.581.700 personer et lønmodtagerjob i november 2014. Alle tal i offentliggørelsen er foreløbige og er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  november 2014

28. januar 2015 - Nr. 36

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Fortsat fald i statens forskningsbudget

28. januar 2015

Der er på finansloven for 2015 afsat 16,5 mia. kr. til forskning og udvikling. Det er et fald på 1,0 pct. i forhold til 2014, og det er andet år i træk, at budgettet falder. Hovedforklaringen bag faldet er, at bevillingerne til en række tilskudspuljer er reduceret eller bortfaldet. Bevillingerne til universiteter mv. udgør over halvdelen af forskningsbevillingerne, og de stiger med 0,1 pct. i 2015. Forskningsrådene, der modtager næstflest midler, får 27,1 pct. mere end i 2014. Alle tal er renset for prisudvikling.

Statens forskningsbudget  2015

28. januar 2015 - Nr. 37

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Statens forskningsbudget

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Statistik­dokumentation

Det offentlige forskningsbudget

Del sidens indhold
Flest piger får klaverundervisning

27. januar 2015

Af de næsten 30 fag som musikskolerne udbyder undervisning i, er klaver og akustisk guitar de mest populære. Næsten halvdelen af de i alt 50.120 musikskoleelever følger et af disse fag. I sæsonen 2013/2014 var der 13.950 musikskoleelever, svarende til 28 pct., der modtog undervisning i klaver. Heraf var 9.810 piger, og 4.140 var drenge. Til undervisningen i akustisk guitar var der 9.350 musikskoleelver, svarende til 19 pct., hvoraf 5.630 var drenge, og 3.720 var piger.

Musikskoler  2013/2014

27. januar 2015 - Nr. 35

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Musikskoler

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Statistikken er baseret på spørgeskemaer og indberetninger af administrative data fra landets knap 100 musikskoler, der er kommunale eller modtager kommunalt tilskud. Data for musikskolernes tilskud og udgifter til fx lønninger er indsamlet af Slots- og Kulturstyrelsen. Eleverne er opgjort som såkaldte aktivitetselever, dvs. at det er det samlede antal tilmeldinger til undervisningen, der opgøres uden hensyn til, om det sker som ene- eller holdundervisning.Statistikken afspejler primært elever indskrevet på musikskolernes sang- og instrumentundervisning samt samspils- og forskolehold. Musikskolerne underviser også i institutioner og skoler samt udbyder en række udadvendte informations- og motivationsaktiviteter i fx kulturhuse og på folkebiblioteker. Disse aktiviteter er kun i begrænset omfang dækket af statistikken. For at forbedre beskrivelsen af disse aktiviteter, er der derfor igangsat et udviklingsarbejde med deltagelse af musikskolernes organisationer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Musikskoler

Del sidens indhold
Nedgangen i antal malkekøer fortsætter

26. januar 2015

Der var 547.000 malkekøer 31. december, hvilket er et fald på 20.000 køer eller 3,5 pct. i forhold til samme tidspunkt sidste år. Faldet skyldtes, at mælkeproducenterne prøver at tilpasse deres produktion af mælk til deres individuelle mælkekvote, så de undgår eller reducerer den superafgift, der er forbundet med at overskride kvoten. Den samlede danske mælkekvote er i år på samme niveau som sidste års kvote, men trods færre malkekøer end sidste år, leverer køerne mere mælk. Det betyder, at den danske kvote bliver overskredet, hvilket vil medføre en superafgift til de producenter, som leverer mere mælk end deres individuelle kvote. EU afskaffer mælkekvoten 31. marts 2015.

Kvægbestanden  31. december 2014

26. januar 2015 - Nr. 34

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. april 2015

Alle udgivelser i serien: Kvægbestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Kvægbestanden bliver opgjort på grundlag af oplysninger fra Det Centrale Husdyrbrugs-Register (CHR) og Kvægdatabasen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvægbestanden

Del sidens indhold
Ejendomsskatterne stiger fortsat

23. januar 2015

De samlede ejendomsskatter var på 27,2 mia. kr. i 2014. Det er en stigning på 0,8 mia. kr. eller 3,0 pct. i forhold til året før. Dette skyldes en stigning i grundskylden, som kun delvist blev modvirket af faldende dækningsafgifter. I 2015 forventes de samlede ejendomsskatter at stige til 28,2 mia. kr. Grundskylden er den helt afgørende type ejendomsskat, da provenuet fra grundskylden udgjorde ca. 87 pct. af de samlede ejendomsskatter i 2014. Den resterende del udgøres af dækningsafgifterne, som betales for bl.a. forretningsejendomme. Ejendomsværdiskatten er ikke en del af ejendomsbeskatningen, men indgår i personskatterne.

Ejendomsbeskatningen  2014 og 2015

23. januar 2015 - Nr. 32

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomsbeskatningen

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Oplysningerne for 2024 og 2025 er baseret på udtræk fra Skatteforvaltningens ejendomsdatasystem, mens oplysningerne for ejendomsskattepromillerne for 2026 er baseret på tal fra Skatteministeriet, der bygger på kommunernes indberetninger til Indenrigsministeriet efter vedtagelsen af de kommunale budgetter i efteråret 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomsskatter

Del sidens indhold
11 kommuner har ændret udskrivningsprocenten

23. januar 2015

De kommunale udskrivningsprocenter for 2015 ligger mellem 22,5 og 27,8 pct. med et gennemsnit på 24,9 pct. Det er uændret i forhold til 2014. 87 kommuner har fastholdt en uændret udskrivningsprocent, mens fem kommuner har hævet den, og seks kommuner har sat den ned. Udskrivningsprocenten bruges til beregning af den kommunale indkomstskat.

Kommunale udskrivningsprocenter  2015

23. januar 2015 - Nr. 33

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Kommunale udskrivningsprocenter

Kontakt

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Kilder og metode

Denne statistik er baseret på kommunernes indberetninger af udskrivningsprocenter mv. til Indenrigsministeriet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kommunale udskrivningsprocenter
Detailsalg steg i fjerde kvartal trods fald i december

22. januar 2015

Fra november til december faldt detailsalget 0,5 pct. Faldet kom efter stigninger i både oktober og november. Detailsalget i fjerde kvartal var således 1,0 pct. højere end i tredje kvartal, trods faldet i december. Faldet i december skyldes hovedsagelig salget af andre forbrugsvarer, som faldt 0,7 pct., og salget af beklædning mv., som faldt 1,7 pct. Salget af fødevarer og andre dagligvarer var stabilt med et fald på 0,1 pct. i december. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Det samlede detailsalg i 2014 var 1,1 pct. højere end i 2013, når der er korrigeret for prisudvikling. Det er første gang siden 2007, at detailsalget er steget opgjort for hele året.

Detailomsætningsindeks  december 2014

22. januar 2015 - Nr. 31

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Forbrugernes optimisme stiger svagt

22. januar 2015

Forbrugertilliden er i januar 9,0 mod 6,0 i december. Gennemsnittet for det seneste halve år er 8,0. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  januar 2015

22. januar 2015 - Nr. 30

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Flest har bijob i Sverige, Nederlandene og Danmark

21. januar 2015

Andelen af beskæftigede 15-74-årige i Danmark, der havde mere end et job, var 7,2 pct. i tredje kvartal sidste år. Det gav Danmark den tredjehøjeste andel af beskæftigede med bijob blandt EU's 28 medlemslande. Den højeste andel med bijob havde Sverige med 9,1 pct. efterfulgt af Nederlandene med 8,3 pct. EU-gennemsnittet var 4,0 pct. De laveste andele havde Bulgarien med 0,6 pct., Slovakiet med 0,9 pct. og Italien med 1,2 pct. Det viser de seneste tal fra den fælleseuropæiske arbejdskraftundersøgelse Labour Force Survey.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  3. kvt. 2014

21. januar 2015 - Nr. 28

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Markant fald i anmeldte indbrud i fritidshuse

21. januar 2015

Der blev anmeldt 806 tilfælde af indbrud i fritidshuse i fjerde kvartal. Det er et fald på 35 pct. i forhold til samme kvartal sidste år, hvor der blev anmeldt 1.246 indbrud. Det er samtidig 25 pct. lavere end i 2005, hvor der var det hidtil laveste antal anmeldelser i et fjerde kvartal, siden Danmarks Statistik begyndte at lave opgørelser på området i 1979. Der er tale om fald i alle landets regioner, men det største fald var i Region Sjælland som følge af store nedgange i især Odsherred og Kalundborg kommune.

Kriminalitet (kvt.)  4. kvt. 2014

21. januar 2015 - Nr. 27

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. april 2015

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Faldende inflation i Danmark og EU

21. januar 2015

I december var inflationen i Danmark 0,1 pct. I EU faldt priserne med 0,1 pct. i forhold til samme måned året før, mens de i euroområdet faldt 0,2 pct. Det vil sige, at der i december var tale om deflation i EU og euroområdet. Måneden før var inflationen 0,2 pct. i Danmark, 0,3 pct. i EU og 0,3 pct. i euroområdet. Lavere inflation samt faldet til deflation skyldes især faldende priser på benzin og fyringsolie. Inflationen beregnes som den årlige udvikling i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  december 2014

21. januar 2015 - Nr. 29

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2015

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Det ledende aktieindeks stagnerer

19. januar 2015

Kursen for det ledende danske aktieindeks, OMXC20CAP, var stort set uændret fra tredje til fjerde kvartal 2014. I december lå kursen på 805, hvilket svarer til et fald på 0,2 pct. i forhold til kurs 807 i september. Kursen for totalindekset OMXC faldt fra kurs 623 i september til kurs 608 i december svarende til et fald på 2,4 pct. Midcap-indeksets var stort set uændret med en lille stigning i kursen på 0,3 pct. Smallcap-indeksets kurs stod for et fald på 7,5 pct.

Rente- og kursudvikling  4. kvt. 2014

19. januar 2015 - Nr. 26

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Rente- og kursudvikling

Kontakt

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Del sidens indhold
Børn og unge er kommunernes største budgetpost

16. januar 2015

I 2015 udgør kommunernes forventede udgifter til børn og unge (dvs. folkeskolen, dagtilbud til børn og unge samt børn og unge med særlige behov) 94,4 mia. kr. Det er dermed den største post på driftsbudgettet. 53,8 mia. kr. af udgifterne til børn og unge går til folkeskolen mv. I forhold til budgettet for 2014 er udgifterne til børn og unge steget med 1,3 mia. kr. I 2015 udgør udgifterne til børn og unge 28,9 pct. af de samlede nettodriftsudgifter på 326,4 mia. kr. De samlede nettodriftsudgifter er steget 2,6 mia. kr. i forhold til budget 2014.

Kommunale og regionale budgetter  2015

16. januar 2015 - Nr. 23

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Kommunale og regionale budgetter

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over de kommunale budgetter udarbejdes i årets budgetterede pris- og lønniveau på grundlag af detaljerede budgetoplysninger for de enkelte kommuner. Indberetningsniveauet, som er fælles for alle kommuner, er autoriseret af Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Budgetterne er kommunernes forventede udgifter i oktober året før budgetåret og kan ikke umiddelbart sammenlignes med regnskaberne.Flere oplysninger findes på emnesiderne Kommunernes regnskaber og budgetter og Regionernes regnskaber og budgetter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner
Firdobling af antallet af studerende fra EU

16. januar 2015

Mens den samlede nytilgang af internationale studerende er mere end fordoblet siden 2005, har der for studerende fra EU-landene været tale om en firdobling. EU-landene står nu for 61 pct. af den internationale nytilgang af studerende. I 2013 startede 11.400 internationale studerende på en videregående uddannelser eller en ph.d. i Danmark. Det var 11 pct. af de 104.600 nye studerende i 2013.

Internationale studerende i Danmark  2013

16. januar 2015 - Nr. 24

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Internationale studerende i Danmark

Kontakt

Christian Vittrup, tlf. 24 46 89 90

Kilder og metode

Ved international studerende forstås en udenlandsk statsborger, der ved starten af et sammenhængende videregående uddannelsesforløb ikke havde fast bopæl i Danmark (dvs. at personen er indvandret inden for et år før start på uddannelsesforløbet) og heller ikke havde en dansk adgangsgivende gymnasial uddannelse. Nytilgangen er studerende, der ikke tidligere har været indskrevet på det pågældende uddannelsesniveau i Danmark.tallene omfatter studerende, der er startet studiet mellem 1. oktober året før og 1. oktober aktuelt år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Beskeden stigning i forbrugsudgiften

16. januar 2015

Moderat inflation i 2014 betød, at forbrugsudgiften for en gennemsnitlig husstand steg med 1.400 kr. Den beskedne stigning afspejles i et fald i forbrugsudgiften for næsten hver anden forbrugspost, bl.a. mad og drikke samt tobak. To voksne under 60 år uden børn, husstande med mindst tre voksne, to voksne med børn samt enlige med børn var med stigninger på mellem 0,3 pct. og 0,4 pct., svarende til mellem 1.000 kr. og 1.600 kr. de husstandstyper, der havde de mindste relative stigninger i forbrugsudgiften i 2014. Husstande med enlige over 60 år uden børn fik med 0,9 pct. den største relative stigning i forbrugsudgiften.

Forbrugsundersøgelsen, prisfremskrevet  2014

16. januar 2015 - Nr. 25

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen, prisfremskrevet

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på tal fra Forbrugsundersøgelsen, der er prisfremskrevet med Forbrugerprisindeks på detaljeret niveau. Forbrugsundersøgelsen bygger på stikprøveundersøgelser for tre fortløbende år omfattende over 2.500 private husstande De indsamlede data bliver omregnet til pris- og mængdeniveauet i det midterste år i aktuel periode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Lavere priser på varer det seneste år

15. januar 2015

Siden december 2013 er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 4,3 pct. I samme periode er importprisindekset for varer faldet med 1,1 pct. Fra november til december er det samlede producentprisindeks faldet med 1,6 pct., mens importprisindekset er faldet med 0,8 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  december 2014

15. januar 2015 - Nr. 22

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Tre ud af fire i befolkningen har et unikt navn

15. januar 2015

For første gang nogensinde har Danmarks Statistik kigget på andelen af befolkningen med unikke navnekombinationer. 77 pct. af befolkningen har en unik navnekombination, hvilket vil sige, at de er de eneste i Danmark med netop den kombination af for- og efternavne. Andelen er højst hos børnene. Blandt de navngivne 0-årige er det hele 96 pct., der har et unikt navn. Laveste andel findes blandt de 77-årige, hvor 63 pct. har et unikt navn. For ti år siden var det 71 pct. af befolkningen, der havde en unik navnekombination.

Navne - hele befolkningen  1. januar 2015

15. januar 2015 - Nr. 21

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Navne - hele befolkningen

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Oplysningerne om navne bygger på et udtræk fra CPR. Navnestatistikken omfatter alle personer, der er bosat i Danmark 1. januar.
I CPR-registeret kan man kun have ét efternavn. Resten af de navne, en person har, betragter vi som fornavne. Fornavne adskilt af et mellemrum betragtes som hvert sit selvstændige navn.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Navne
Stabilt salg i 2014

14. januar 2015

Firmaernes samlede salg var 2,1 pct. højere i november end i oktober, og det indenlandske salg var 3,7 pct. højere. Salget er opgjort eksklusive energi og er korrigeret for normale sæsonudsving. Stigningen i det samlede salg kommer efter et fald på 2,7 pct. fra september til oktober. Stigningen i det indenlandske salg kommer efter et fald på 3,9 pct. fra september til oktober. I de seneste tre måneder (september til november 2014) er det samlede salg faldet med 0,3 pct. i forhold til de forudgående tre måneder (juni til august 2014), mens det indenlandske salg er faldet 1,5 pct.

Firmaernes køb og salg  november 2014

14. januar 2015 - Nr. 20

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
1 mio. flere overnatninger fra januar til november

13. januar 2015

Fra januar til november 2014 steg det faktiske antal overnatninger i alt med lidt over 1 mio. eller 4 pct. i forhold til samme periode i 2013. Hotellerne stod i perioden for en stigning på 7 pct., mens feriecentrene havde 2 pct. færre overnatninger og vandrerhjemmene 5 pct. færre overnatninger end i den tilsvarende periode i 2013. Den samlede stigning kan især tilskrives 475.000 eller 11 pct. flere overnatninger foretaget af gæster fra andre lande end Danmarks nabolande, som traditionelt er storemarkeder for danske hoteller. Derudover blev der foretaget 372.000 eller 2 pct. flere overnatninger af danske gæster.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  november 2014

13. januar 2015 - Nr. 17

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Byggebeskæftigelsen stabil

13. januar 2015

Byggebeskæftigelsen var på 148.600 personer i fjerde kvartal, og det er 800 flere end i tredje kvartal, når der tages højde for normale sæsonudsving. Det svarer til en stigning på 0,5 pct., som kom efter fald på 0,2 pct. i tredje kvartal og 0,7 pct. i andet kvartal. Andet arbejde (fx transport og lagerarbejde) var den type arbejde, der steg mest i fjerde kvartal med en stigning på 6,9 pct. I branchen anlægsvirksomhed steg beskæftigelsen 2,6 pct.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  4. kvt. 2014

13. januar 2015 - Nr. 18

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. april 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Fortsat stigning i bookinger af feriehuse

13. januar 2015

30. november 2014 var der booket 113.300 hus-uger for hele 2015, hvilket er en stigning på 7.500 eller 7 pct. hus-uger i forhold til bookingerne samme tid året før. Juli 2015 var måneden med den største bookingfremgang i form af 4.600 eller 32 pct. flere hus-uger, mens der for august 2015 var booket 2.600 færre hus-uger end i 2014.

Feriehusudlejning  november 2014

13. januar 2015 - Nr. 19

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Lidt lavere stigning i forbrugerpriserne

12. januar 2015

Det samlede forbrugerprisindeks steg i december 0,3 pct. i forhold til samme måned sidste år. Måneden før var den årlige stigning 0,5 pct. Højere årlige prisændringer på bl.a. bøger og charterrejser har isoleret set trukket årsstigningen lidt op i forhold til sidste måned, mens lavere årlige prisændringer på bl.a. benzin og tøj har trukket årsstigningen nedad.

Forbruger- og nettoprisindeks  december 2014

12. januar 2015 - Nr. 15

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Flere indvandrere på voksenuddannelsescentrene

12. januar 2015

Stadig flere indvandrere vælger at uddanne sig på voksenuddannelsescentrene (VUC). Samlet set udgør indvandrere i dag 26 pct. af deltagerne på VUC. I skoleåret 2004/2005 var denne andel 15 pct. Antallet af indvandrere på VUC er i perioden også næsten fordoblet fra 12.615 til 24.049 deltagere.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse, VUC  2013/2014

12. januar 2015 - Nr. 16

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse, VUC

Kontakt

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Statistik­dokumentation

Højskolekurser

Del sidens indhold
Fald i både eksport og import i november

9. januar 2015

I november faldt den samlede eksport med 2,3 pct. og den samlede import med 1,7 pct. Set over de seneste tre måneder faldt eksporten 0,4 pct. og importen 0,2 pct. Overskuddet på handelsbalancen i november blev på 6,3 mia. kr. Det viser tallene ekskl. skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  november 2014

9. januar 2015 - Nr. 10

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Stigning i andel ledige stillinger i de fleste EU-lande

9. januar 2015

Andelen af ledige stillinger i den private sektor er steget i 15 lande i EU fra tredje kvartal 2013 til tredje kvartal 2014. Seks lande i EU har en uændret andel, heriblandt Danmark, imens to EU-lande samt Norge har oplevet et fald i andelen af ledige stillinger. De største stigninger, på 0,5 procentpoint, skete i Storbritannien og Tjekkiet. I Tyskland, Belgien og Nederlandene er andelen af ledige stillinger også steget markant med stigninger på 0,4 procentpoint i løbet af det seneste år. Andelen opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger, europæisk  3. kvt. 2014

9. januar 2015 - Nr. 14

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger, europæisk

Kontakt

Henriette Rosenstrøm, tlf. 

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger
Rekordmange nye personbiler i 2014

9. januar 2015

Der blev i 2014 registreret 188.400 nye personbiler, og det er det højeste antal nogensinde. Tilgangen til de private husholdninger var 117.100 biler i form af 104.400 købte og 12.700 leasede. Tilgangen til erhvervene var 71.300 biler i form af 20.200 købte og 51.100 leasede. Hermed udgjorde leasingbilerne 34 pct. af alle nyregistreringerne, og det er det højeste niveau siden 2010 og 2011.

Nyregistrerede motorkøretøjer  december 2014

9. januar 2015 - Nr. 13

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Lille fald i industriproduktionen i november

9. januar 2015

Industriproduktionen i november var 0,5 pct. lavere end i oktober, hvis man opgør den uden medicinalindustrien. Sammenlignes september-november med de foregående tre måneder, steg den samlede industriproduktion uden medicinalindustrien 1,0 pct. Inklusive medicinalindustrien faldt industriproduktionen 0,5 pct. i september-november i forhold til de foregående tre måneder. De månedlige ændringer i industriproduktionen skal fortolkes med forsigtighed, da serien ofte har store udsving. Danmarks Statistik planlægger at revidere de beregningsmetoder, der ligger bag de månedlige indekstal for industriens produktion og omsætning. Læs mere om planerne i dette notat. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  november 2014

9. januar 2015 - Nr. 12

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Varehandel trækker overskuddet ned

9. januar 2015

I november var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 11,2 mia. kr., hvilket er 1,0 mia. kr. lavere end samme måned sidste år. I forhold til november sidste år er overskuddet på varehandlen faldet 1,5 mia. kr. og overskuddet på indkomst er faldet 0,9 mia. kr. Omvendt er overskuddet på tjenestehandlen steget 1,7 mia. kr. I forhold til oktober faldt overskuddet på de løbende poster 1,6 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  november 2014

9. januar 2015 - Nr. 11

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Flere tvangsauktioner i december

7. januar 2015

I december blev der bekendtgjort 308 tvangsauktioner mod 272 i november, når der er korrigeret for normale sæsonudsving, hvilket svarer til en stigning på 13 pct. I tre-månedersperioden oktober-december var der 877 tvangsauktioner mod 847 i perioden juli-september. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  december 2014

7. januar 2015 - Nr. 7

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Fald i antallet af konkurser i december

7. januar 2015

Der var 341 konkurser i december mod 426 i november, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til et fald på 20 pct. På tre-månedersniveau er antallet af konkurser steget fra 896 i juli-september til 1.169 i oktober-december, en stigning på 30 pct.

Konkurser  december 2014

7. januar 2015 - Nr. 8

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fald i boligpriserne i oktober

7. januar 2015

Fra september til oktober faldt priserne på både enfamiliehuse og ejerlejligheder. Prisfaldet var 1,8 pct. for enfamiliehuse og 1,1 pct. for ejerlejligheder. Sammenholdes gennemsnittet for perioden august-oktober med de foregående tre måneder maj-juli, steg priserne med 0,4 pct. for både enfamiliehuse og ejerlejligheder. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Tabeller fra Statistikbanken

Oversigt i Statistikbanken


                    Sæsonkorrigerede ejendomssalg, almindelig fri handel

region, ejendomskategori og enhed

2005K1-2025K4


                    Ejendomssalg (endelig)

region, ejendomskategori og nøgletal

2006M01-2025M01


                    Prisindeks for ejendomssalg

ejendomskategori og enhed

1992K1-2025K4 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

område, ejendomskategori og enhed

1992K1-2025K4 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

ejendomskategori og enhed

1992-2025 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

område, ejendomskategori og enhed

1992-2025 - Indeks


                    Prisindeks for andelsboliger og ejerboliger

område, boligtype og enhed

2015K1-2025K4


                    Ejendomssalg

område (region, landsdel), ejendomskategori, nøgletal og overdragelsesformer (kvartal)

1992K1-2025K4


                    Ejendomssalg

område (region, landsdel), ejendomskategori, nøgletal og overdragelsesformer (år)

1992-2025


                    EU-harmoniseret boligprisindeks (HPI)

urbaniseringsgrad og udgiftstype

2002K4-2025K4 - Indeks


                    Ejendomssalg

kommunegruppe, ejendomskategori og nøgletal

2012-2025


                    Nøgletal for andelsboligsalg

område og vurderingsprincip

2015K1-2025K4 - Pct.

Vis flere »
« Minimer
Publikationer

Befolkningstal

65 år i tal - Danmark siden 2. verdenskrig
                    29. april 2014
                

Anden information

Se mere på emnesiden

Analyse om boligpriser

Seneste nyt om
                Ejendomme
            

30. marts 2026