oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Restauranterne har mistet salg for milliarder

15. december 2020

Restriktioner mod smitte af COVID-19 betød, at restauranternes salg er svundet ind med 29,1 pct. i perioden fra marts til og med oktober sammenlignet med samme periode i 2019, hvilket svarer til et fald på 5,4 mia. kr. I starten af 2020 havde restauranterne ellers godt gang i salget. Salget var 5,2 pct. højere i januar hhv. 5 pct. højere i februar i forhold til de samme måneder sidste år. Restriktionerne i marts besværliggjorde udførelsen af erhvervet og salget faldt som konsekvens. I april, der normalt er en god måned for restauranterne, faldt salget med 48,8 pct. eller 1,1 mia. kr. sammenlignet med samme måned i 2019.

Firmaernes køb og salg  oktober 2020

15. december 2020 - Nr. 468

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Atter stigende hugst i de danske skove

15. december 2020

Ændret 15. december 2020 kl. 10:01

Der var desværre byttet om på Gavntræ og Brænde og energitræ for 2012 til 2018i tabellen. Benævnelserne er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Efter en lille nedgang i 2018 er hugsten af træ atter i vækst med en lille stigning i 2019 på 3 pct. Stigningen er noget større for gavntræ, hvor hugsten er vokset med 6 pct., mens træ til energi og brænde kun er steget med 1 pct. Den største del af hugsten er dog til energi og brænde, som udgør næsten 60 pct. af den samlede hugst, en andel som har holdt sig ret konstant i de seneste år.

Hugsten i skove og plantager  2019

15. december 2020 - Nr. 467

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. november 2021

Alle udgivelser i serien: Hugsten i skove og plantager

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Næsten alle skove på 50 ha og derover indgår i tællingen, mens der for mindre skove er tale om en beregning. Hugst er den mængde træ, der i kalenderåret er taget ud af skoven og klargjort til levering. Hugsten er for alle træarter omregnet til kubikmeter fastmasse, som er træindholdet i én rummeter nåletræ uden luft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Hugsten i skove og plantager

Del sidens indhold
Hver dansker anvendte 25 ton materialer i 2019

14. december 2020

Den indenlandske materialeanvendelse var 24,9 tons pr. indbygger i 2019, en vækst på 4 pct. i forhold til året før. Den indenlandske materialeanvendelse har været stigende siden 2014, med en gennemsnitlig årlig vækst på 2 pct. i perioden. Den indenlandske materialeanvendelse opgøres som vægten af de ressourcer, der indvindes fra dansk natur tillagt vægten af de varer, der importeres og fratrukket vægten af eksporten.

Materialestrømsregnskab  2019

14. december 2020 - Nr. 465

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2021

Alle udgivelser i serien: Materialestrømsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på en række statistikker om dansk ressourceudvinding samt udenrigshandelsstatistikken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Materialestrømsregnskab
Tobak trækker forbrugerprisindekset op

10. december 2020

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,5 pct. i november i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er højere end i oktober, hvor den årlige stigning var 0,4 pct. Forbrugerprisindekset for november er stadig påvirket af COVID-19, da bortfaldet af prisobservationer fortsat er lidt større end normalt. For enkelte brancher har det fortsat ikke været muligt at indhente priser, så prisudviklingen er i disse tilfælde blevet estimeret. Det er i høj grad prisændringer inden for alkoholiske drikkevarer og tobak, herunder særligt prisstigninger på tobak, der trækker mest op i forbrugerprisindekset. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) har en årsstigning på 1,2 pct. i november, hvilket er en stigning fra 0,9 pct. måneden før.

Forbruger- og nettoprisindeks  november 2020

10. december 2020 - Nr. 463

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Formuen topper ved pensionsalderen

10. december 2020

Nettoformuen består af positive formuekomponenter (bolig, bil, pension, indestående på bankkonti, aktier mv.) fratrukket gæld. Nettoformuen er meget lav hos de unge under 25 år, fordi de fleste i den alder stadig er under uddannelse og har haft ganske få år til at opbygge en formue. For personer i sidste halvdel af tyverne begynder de gennemsnitlige formuer at vokse, da de fleste er færdige med deres uddannelse og er etableret på arbejdsmarkedet. Herefter er der en jævnt stigende sammenhæng mellem formue og alder op til de 65-69 år, hvor gennemsnitsformuerne topper med 2,6 mio. kr. pr. person.

Formue og gæld  2019

10. december 2020 - Nr. 464

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2021

Alle udgivelser i serien: Formue og gæld

Kontakt

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Formuestatistikken bygger på alle tilgængelige data om formue og gæld, som kan fordeles på personer. Visse formuetyper kan ikke fordeles på personer - det gælder bl.a. værdi af indbo mv., kontanter, kryptovaluta samt ikke registrerede formuer i udlandet. Disse er således ikke en del af statistikken. Udover den personfordelte formue- og gældsstatistik publicerer Danmarks Statistik også en nationalregnskabsmæssig formue- og gældsstatistik, der er mere omfattende, men hvor data ikke kan fordeles på alder, køn, geografi osv. Læs mere i statistikdokumentationen formue og gæld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Formue og gæld

Del sidens indhold
Mindre betalingsbalanceoverskud i 2020

9. december 2020

I oktober var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 10,2 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal. Det var 3,6 mia. kr. mindre end i september, hvilket især er forårsaget af fald i eksporten af tjenester samt fald i indtægterne på indkomst. Overskuddet på betalingsbalancens løbende poster har været faldende gennem 2020 og er i løbet af de første ti måneder af året 40,3 mia. kr. lavere end for samme periode året før. Det er især overskuddet på tjenestehandlen, der er faldet.

Betalingsbalancen over for udlandet  oktober 2020

9. december 2020 - Nr. 462

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Fald i medicinaleksport i oktober

9. december 2020

Eksporten faldt 6,3 pct. i oktober, mens importen faldt 3,4 pct. Faldet i eksporten er især trukket af et fald i medicinaleksporten i varegruppen kemikalier mv. Set over de seneste tre måneder er både eksporten og importen steget sammenlignet med de foregående tre måneder. Eksporten er i perioden januar-oktober 2020 faldet 2,5 pct. sammenlignet med samme periode sidste år. I samme periode er importen faldet 1,3 pct. Det viser tallene for Udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  oktober 2020

9. december 2020 - Nr. 458

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Færre modtagere af kontanthjælpsydelser siden maj

9. december 2020

Fra maj til september faldt antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 7.200 til et niveau på 117.800, som er det laveste niveau siden november 2008. De seneste fald efterfølger en periode på tre måneder (marts til maj) med stigninger, som følge af COVID-19. De tal, som omtales i artiklen, er korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  3. kvt. 2020

9. december 2020 - Nr. 461

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Ny rekord for efterårsferie i feriehus

9. december 2020

Der var i alt 2,6 mio. overnatninger i udlejede feriehuse i oktober 2020, hvilket er en stigning på 328.300 overnatninger eller 14 pct. i forhold til samme måned i 2019 og er dermed rekord for flest feriehusovernatninger i oktober. Rekorden skyldes, at tyskerne bidrog med 2,0 mio. overnatninger, hvilket er en fremgang 227.400 overnatninger eller 13 pct., mens danskerne stod for 616.400 overnatninger, hvilket er en fremgang på 169.600 overnatninger eller 38 pct.

Feriehusudlejning  oktober 2020

9. december 2020 - Nr. 460

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Hovedstaden taber stort trods efterårsferie

9. december 2020

På trods af efterårsferien havde Region Hovedstaden i oktober 591.000 eller 60 pct. færre overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem, sammenlignet med 2019. Mens efterårsferien i 2019 slog rekord (Nyt fra Danmarks Statistik 2019:463), havde Danmark samlet set et tab på 690.000 overnatninger i oktober 2020, hvoraf tabet i Region Hovedstaden udgjorde 86 pct. Vandrerhjemmene i København oplevede det største procentvise tab i overnatninger med 66 pct. færre overnatninger i oktober, mens hotellerne faldt med 62 pct. De øvrige regioner oplevede også et samlet tab i antallet af overnatninger, som, med undtagelse af campingpladserne, berørte alle overnatningsformer. Region Sjælland og Region Syddanmark tabte 9 pct. i forhold til oktober sidste år, mens Region Midtjylland og Region Nordjylland tabte hhv. 4 pct. og 5 pct. Når man ser på alle overnatningsformerne skyldes 88 pct. af det samlede tab en nedgang i overnatninger på hotellerne.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  oktober 2020

9. december 2020 - Nr. 459

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Byggeomkostningerne faldt i tredje kvartal

8. december 2020

Med et fald på 0,5 pct. tog omkostningerne ved at bygge en bolig et mindre dyk i tredje kvartal 2020 sammenlignet med kvartalet før. Det skyldes fald i arbejdsomkostningerne på 1,2 pct., samt et mindre fald i omkostningerne til materialer på 0,3 pct. Faldet i det samlede byggeomkostningsindeks går igen for begge de to boligtyper, enfamiliehuse og etageboliger, som ligger bag det samlede indeks, der ligeledes begge faldt med 0,5 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  3. kvt. 2020

8. december 2020 - Nr. 457

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Fortsat stigning i import af økologiske fødevarer

8. december 2020

Importen af økologiske fødevarer fortsatte tidligere års vækst og steg med 9 pct. fra 4,4 mia. kr. i 2018 til 4,8 mia. kr. i 2019. Meget af importens stigning vedrørte økologisk frugt og grøntsager. Eksporten rundede 3,0 mia. kr. - en stigning på 4 pct. fra 2,9 mia. kr. i 2018. Det var især salg til det asiatiske marked, der trak eksporten op.

Udenrigshandel med økologiske varer  2019

8. december 2020 - Nr. 454

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med økologiske varer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Udenrigshandel med økologiske varer er baseret på indberetninger fra bedrifter og virksomheder, som er godkendt af Fødevarestyrelsen eller Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø til handel med økologiske varer. Statistikken vedrører fødevarer og foderstoffer, der kan være økologiske. Opgørelsen er gennemført siden 2003. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har bidraget til finansiering af undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med økologiske varer

Del sidens indhold
Fremgang i bilsalget i november

8. december 2020

Der blev solgt 18.200 nye personbiler i november opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 9,4 pct. flere end i oktober. Tilgangen, dvs. summen af køb og leasing, steg i begge sektorer; til husholdningerne med 11,4 pct. og til erhvervene med 6,7 pct. Det samlede salg i perioden september-november var uændret i forhold til juni-august. Tilgangen til husholdningerne faldt med 9,0 pct., mens erhvervenes steg med 17,0 pct. Den samlede salgspris for de nye biler i november var i faktiske tal på ca. 4,3 mia. kr. mod ca. 3,5 mia. kr. i oktober. Den nye aftale om grøn omstilling af vejtransporten, Markant afgiftslettelse sikrer 775.000 grønne biler,  er omtalt nedenfor sammen med den aktuelle udvikling i elbilsalget.

Nyregistrerede motorkøretøjer  november 2020

8. december 2020 - Nr. 455

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Antallet af antal ledige stillinger på vej op igen

8. december 2020

I tredje kvartal 2020 var der 31.700 ledige stillinger i den private sektor, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er 6.900 flere ledige stillinger end kvartalet før og svarer til en stigning på 0,4 procentpoint. Antallet af ledige stillinger udgjorde i tredje kvartal 1,8 pct. af samtlige stillinger, ledige som besatte. Trods en stigning er niveauet ikke tilbage, som før nedlukningen af landet grundet COVID-19. Nyere data baseret på andre kilder om ledige stillinger kan findes på Danmarks Statistiks hjemmeside for eksperimentel statistik.

Ledige stillinger  3. kvt. 2020

8. december 2020 - Nr. 456

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Produktionen i industrien faldt i oktober

7. december 2020

Industriens samlede produktionsindeks faldt med 5,6 pct. i oktober. Produktionen svinger dog meget på månedsbasis og set over perioden august-oktober, så steg produktionen med 2,8 pct. i forhold til maj-juli. Faldet i oktober var primært drevet af medicinalindustrien. Ses der bort fra denne, så faldt produktionen i industrien med 0,6 pct. i oktober, og set over august-oktober steg produktionen med 5,4 pct. i forhold til de foregående tre måneder. I denne artikel er der også fokus på udviklingen i USA og det øvrige Europa (læs mere nedenfor). Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  oktober 2020

7. december 2020 - Nr. 452

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Fondenes støtte til kulturelle formål steg i 2019

7. december 2020

Danske fonde og fondslignende foreninger bevilgede 3,0 mia. kr. i 2019 til kulturelle formål, hvilket er en stigning på 1,2 mia. kr. svarende til 67 pct. i forhold til 2018. Bevillingerne blev især givet til dansk kulturarv, scenekunst og musik. De samlede bevillinger til dansk kulturarv, der primært blev givet til museer, var 1,7 mia. kr. i 2019. Det er en stigning på 0,6 mia. kr. i forhold til 2018. Bevillingerne til scenekunst og musik blev fordoblet fra 0,3 mia. kr. i 2018 til 0,6 mia. kr. i 2019. De øvrige områder inden for kultur fik samlet bevillinger på 0,6 mia. kr. i 2019, hvilket er en stigning på 0,3 mia. kr. i forhold til 2018. De øgede bevillinger i 2019 til de øvrige kulturområder blev bl.a. givet til visuel kunst og design, fx arkitektur.

Fondes aktiviteter  2019

7. december 2020 - Nr. 453

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. november 2021

Alle udgivelser i serien: Fondes aktiviteter

Kontakt

Sara Tvile Marker, tlf. 23 74 28 36

Kilder og metode

Tallene er baseret på en spørgeskemaundersøgelse blandt danske fonde og foreninger. Bevillinger er de midler der er givet tilsagn om i året. Disse kan blive udbetalt i bevillingsåret, eller i efterfølgende år. Udbetalinger er de midler der er udbetalt fra fonden i året, uanset om de er bevilliget i året eller i tidliere år. 
Fonde med virksomhedsformerne  Erhvervsdrivende fond, samt Fonde og andre selvejende institutioner. Alle fonde med disse virksomhedsformer indgår i populationen, såfremt de tilhører den private sektor. Stikprøven udvælges og opregnes i forhold til fondens anvendelse af fradragsretten under fondsbeskatningsloven. Hertil suppleres med en gruppe af enheder - fx patientforeninger - der agerer som fonde. Disse indgår i statistikken sammen med de almene fonde.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fondes aktiviteter

Del sidens indhold
Lidt flere konkurser i november

4. december 2020

Der var 180 erklærede/kundgjorte konkurser i november blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 2 pct. flere end i oktober. Konkurserne medførte 736 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 15 pct. færre end i oktober. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden september-november var uændret i forhold til juni-august, mens jobtabet var 7 pct. større.

Konkurser  november 2020

4. december 2020 - Nr. 450

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fortsat faldende antal tvangsauktioner

4. december 2020

Med 131 tvangsauktioner i november, mod 157 måneden før, er antallet af tvangsauktioner faldet for tredje måned i træk, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Ser man bort fra det lave antal tvangsauktioner i april 2020, som følge af nedlukningen af Danmark på grund af COVID-19, skal man helt tilbage til december 2007, hvor der blev bekendtgjort 126 tvangsauktioner, for at finde et tilsvarende lavt niveau.

Tvangsauktioner  november 2020

4. december 2020 - Nr. 451

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Våd februar tog toppen af høsten

3. december 2020

2020 blev endnu et godt høstår efter tørkeåret 2018. Den samlede produktion ramte 9,6 mio. tons korn, næsten samme niveau som i 2019. Gennemsnitsudbyttet af flere afgrøder steg lidt i 2020. Når produktionen ikke steg samtidigt, skyldes det, at mange marker med vinterafgrøder måtte sås om med vårafgrøder efter en historisk regnfuld februar. Vinterafgrøder er i reglen mere højtydende end vårafgrøder, og hvis fordelingen af afgrøder på areal havde været som i 2019, ville produktionen i 2020 have været 9,8 mio. tons korn.

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2020

3. december 2020 - Nr. 449

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2021

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
De offentlige virksomheder øgede investeringerne

3. december 2020

Investeringerne i de offentligt ejede virksomheder steg fra 2018 til 2019 med 1,4 mia. kr. til i alt 33,1 mia. kr. Blandt de større virksomheder havde både Udviklingsselskabet By & Havn I/S og Energinet Gas TSO A/S procentvise stigninger på over 200 pct., men det var Energinet Eltransmission A/S og Metroselskabet I/S, der med investeringer i kr. og øre på tilsammen 7,0 mia. kr., havde de største investeringer. Stigningen kommer efter et par år med faldende investeringer i de offentligt ejede virksomheder, især på grund af frasalg og nedbringelse af det offentliges ejerandel.

Den offentlige sektors finanser  2019

3. december 2020 - Nr. 448

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. december 2021

Alle udgivelser i serien: Den offentlige sektors finanser

Kontakt

Martin Brun Fuglsang, tlf. 24 76 16 62

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Statistikken for den offentlige sektor produceres i sammenhæng med statistikken for offentlig forvaltning og service, som bl.a. offentliggøres i november måned hvert år. Tallene for de to seneste år betragtes derfor som foreløbige.Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt de offentlige virksomheder, der igen er opdelt i offentlige selskabslignende virksomheder og offentlige selskaber.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Den offentlige sektors finanser

Del sidens indhold
Sommeren fik os rundt på landets museer

1. december 2020

COVID-19 har haft både fordele og ulemper for landets museer. Der var flere, der besøgte danske museer uden for deres eget lokalområde her i sommers. Andelen gik fra 63 pct. i tredje kvartal 2019 til 70 pct. i samme periode 2020. Omvendt var der en lidt mindre andel, der besøgte museer i deres egen by eller omegn i tredje kvartal 2020 (44 pct.) sammenlignet med samme periode i 2019 (47 pct.). Som følge af rejserestriktionerne var andelen af borgere fra Danmark, der har besøgt museer i udlandet, faldet markant. Personer, der havde besøgt mindst ét udenlandsk museum inden for de seneste tre måneder, var gået fra 35 pct. i tredje kvartal 2019 til 10 pct. i tredje kvartal 2020.

Kulturvaner  3. kvt. 2020

1. december 2020 - Nr. 447

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
BNP har indhentet noget af det tabte

30. november 2020

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 4,9 pct. i tredje kvartal 2020, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. Det viser den første beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for tredje kvartal. Kvartalsvæksten i BNP svarer dermed til BNP-indikatorens  bud. Væksten er isoleret set rekord høj, men skal ses i lyset af det historisk store BNP-fald i første halvår af 2020. I årets tre første kvartaler samlet er BNP faldet med 4,1 pct. i forhold til samme periode sidste år. I tredje kvartal steg beskæftigelsen og de præsterede timer med hhv. 1,7 pct. og 5,3 pct. Opgørelsen er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien.

Nationalregnskab  3. kvt. 2020

30. november 2020 - Nr. 442

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2020

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Boligpriserne stiger fortsat

30. november 2020

På landsplan er boligpriserne steget fra andet til tredje kvartal 2020, både når man kigger på de faktiske og på de sæsonkorrigerede tal. For ejerlejligheder var der tale om en prisstigning på 4,2 pct., 3,5 pct. for sommerhuse og 3,3 pct. for enfamiliehuse, når der er korrigeret for sæsonudsving. Boligpriserne har generelt været stigende siden 2012, omend prisudviklingen på ejerlejligheder stagnerede i 2018-2019, og er steget igen under COVID-19. Både priserne på ejerlejligheder og enfamiliehuse har i nogle år ligget over det høje niveau i 2006 og 2007, mens priserne på sommerhuse først nu er tilbage på 2006-niveauet.

Ejendomssalg (md.)  september 2020

30. november 2020 - Nr. 445

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Lønnen steg igen mest i kommuner og regioner

30. november 2020

For tredje kvartal i træk havde ansatte i kommuner og regioner den største årlige lønstigning blandt sektorerne. Stigningen var på 3,1 pct. for begge sektorer i tredje kvartal 2020 sammenlignet med tredje kvartal 2019. I virksomheder og organisationer (den private sektor) steg timelønnen på årsbasis 2,3 pct. i samme periode, mens den i staten steg 2,2 pct. Med undtagelse af regionerne, er der tale om en tiltagende lønudvikling i alle sektorer sammenlignet med andet kvartal, som var den første måling efter COVID-19. De ekstraordinære arbejdsmarkedsforhold som følge af COVID-19 betyder, at denne opgørelse er behæftet med større usikkerhed end normalt. Se afsnittet om Særlige forhold.

Lønindeks  3. kvt. 2020

30. november 2020 - Nr. 446

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Bruttoledigheden faldt i oktober for femte måned i træk

30. november 2020

Fra september til oktober faldt bruttoledigheden med 3.600 til 131.200. Samtidig faldt ledighedsprocenten med 0,2 procentpoint til 4,6 pct. af arbejdsstyrken. Det er femte måned i træk med fald i bruttoledigheden, hvilket efterfølger tre måneder med markante stigninger som følge af COVID-19 nedlukningen i midten af marts (se afsnittet Særlige forhold ved denne offentliggørelse). Bruttoledigheden for oktober ligger dog stadig 27.800 højere, end den gjorde i februar, umiddelbart inden landet blev ramt af COVID-19. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigerede med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  oktober 2020

30. november 2020 - Nr. 443

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Grundskolernes andel af de samlede udgifter stiger

30. november 2020

Uddannelsesinstitutionernes samlede udgifter udgjorde 115,6 mia. kr. i 2018. Heraf afholdt grundskolerne 50,3 pct. af udgifterne og ungdomsskolerne afholdt 16,4 pct. De resterende 33,3 pct. stod de videregående uddannelser for at afholde. I perioden 2016-2018 steg grundskolernes andel med 1,9 procentpoint, mens de videregående uddannelsers andel faldt med 1,4 procentpoint.

Udgifter til uddannelse  2018

30. november 2020 - Nr. 444

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. november 2021

Alle udgivelser i serien: Udgifter til uddannelse

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken giver en sammenhængende beskrivelse af finansiering og udgifter til uddannelse. Derfor medtages offentlige, private virksomheder og husholdningernes udgifter til uddannelse. De offentlige kilder består af Statsregnskabet, kommunale og regionale regnskaber samt data vedr. SU fra Uddannelses- og Forskningsministeriet. Oplysninger om husholdninger, private virksomheder og private uddannelsesinstitutioner kommer fra Undervisningsministeriets regnskabsportal, fondsstatistikken og årsrapporter. Få kilder for seneste år er endnu ikke tilgængelige og er derfor estimeret på baggrund af det foregående år. Det medførere en usikkerhed for seneste år der især har betydning for posten Forskning og Udvikling. Dele af statistikken er stadig under udvikling, hvilket betyder, at der kan blive foretaget revisioner tilbage til 2016.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udgifter til uddannelse (UOE Finance)

Del sidens indhold
Høj værditilvækst i danske firmaer

27. november 2020

I årene op til at COVID-19 pandemien ramte Danmark i 2020, havde de danske firmaer en høj værditilvækst. Siden 2014 var den årlige værditilvækst steget fra 923 mia. til 1.181 mia. i 2019, hvilket svarer til en stigning på 28 pct. Der var ligeledes sket en stigning i resultatet efter skat, hvilket steg med 38 pct. fra 250 mia. i 2014 til 345 mia. i 2019. Sammenlignet med 2018 er resultatet faldet, men det skal ses i lyset af det ekstraordinært store resultat, firmaerne genererede i 2018, som følge af frasalg og omstruktureringer i den danske del af enkelte betydende globale koncerner. Se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:257.

Regnskaber for private byerhverv, erhvervsdemografi mv. (foreløbige tal)  2019

27. november 2020 - Nr. 441

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. november 2021

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for private byerhverv, erhvervsdemografi mv. (foreløbige tal)

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Regnskaber for private byerhverv, erhvervsdemografi mv. er en samlet opgørelse af fire centrale erhvervsstatistikker; Regnskabsstatistik for private byerhverv, Firmastatistik, Erhvervsdemografi og Nye højvækstvirksomheder.
Regnskabsstatistik for private byerhverv: Statistikken er baseret på en stikprøve inden for det private byerhverv, herunder alle firmaer med mindst 50 ansatte. Desuden anvendes oplysninger fra Erhvervsregisteret, SKAT og selskabernes årsrapporter. Der er foretaget en initial fejlsøgning af de indsamlede data til den foreløbige statistik.
Firmastatistik: Statistikken omfatter alle reelt aktive firmaer, således indgår hobbylignende firmaer med ingen eller meget lille aktivitet ikke i statistikken. Regnskabsstatistikken for private byerhverv er en central kilde til statistikken, der desuden baseres på statistikken Firmaernes køb og salg.
Erhvervsdemografi: Statistikken belyser reelt nye firmaer, der afgrænses som firmaer, der første gang får en aktivitet, der mindst svarer til aktivitetsgrænsen for aktive firmaer i Firmastatistikken. Et firma, der har haft meget lille aktivitet i en periode, men kommer over aktivitetsgrænsen i et givet år, betragtes som nyt i det pågældende år. Et firma, der opstår som følge af hel eller delvis overtagelse eller udskillelse af allerede igangværende aktiviteter, anses ikke for nyt.
Nye højvækstvirksomheder: Højvækstvirksomheder er virksomheder, der har haft en gennemsnitlig årlig vækst i antal fuldtidsansatte på mindst 20 pct. over en treårig periode, og som havde fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden. Opgørelsen af nye højvækstvirksomheder i perioden 2018-2021 tager udgangspunkt i populationen af alle virksomheder, der var reelt nye i 2016 eller 2017, og havde fem eller flere ansatte i 2018.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Erhvervsdemografi

Generel firmastatistik

Højvækstvirksomheder i Danmark
Erhvervenes forventninger holder niveauet

27. november 2020

De sammensatte konjunkturindikator for erhvervene holder omtrentligt niveauerne fra de seneste par måneder. Bygge og anlæg og serviceerhverv stiger begge med 2 point fra oktober til november, mens industri falder med 3 point. Størst er detailhandlens fald med 4 point fra nettotallet 11 til 7, hvilket skal ses i lyset af det meget høje niveau detailhandlen har ligget på de seneste måneder, hvor indenlandsk ferie og udbetaling af ekstra feriepenge nok har sat sit præg. Erhvervstillidsindikatoren falder en anelse i november men ligger på omtrent samme niveau som i oktober.

Konjunkturbarometer for erhvervene  november 2020

27. november 2020 - Nr. 439

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Indkomstfremgang i 2019

27. november 2020

Ændret 20. august 2021 kl. 08:00

Der var desværre en fejl i datagrundlaget bag opgørelsen af gini-koefficienten, angivet i sjette afsnit. Tallet for 2019 er ændret fra 29,8 til 29,6 i 2019, og derudover er anden figur ændret.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2019 var den gennemsnitlige disponible indkomst på 243.400 kr. for alle i Danmark over 15 år, der har boet i landet hele året. Det er efter korrektion for prisudviklingen en vækst på 6.400 kr. eller 2,7 pct. i forhold til 2018. Det bringer 2019 ind på tredjepladsen over år med højest indkomstvækst siden årtusindeskiftet. Væksten kommer efter en årrække med en relativ stabil indkomstfremgang på mellem 1,2 og 2,4 pct. For gruppen af 65-69-årige steg indkomsten med 4,1 pct., hvilket delvist kan tilskrives senere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet pga. den hævede pensionsalder.

Indkomster for personer  2019 indkomstfordeling

27. november 2020 - Nr. 440

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2021

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Beskæftigelsen stiger for syriske indvandrere

26. november 2020

Blandt 25-64-årige indvandrere fra Syrien er beskæftigelsesfrekvensen steget fra 12,2 pct. i 2015 til 43,2 pct. i 2019. Stigningen kommer efter et fald i de syriske indvandreres beskæftigelsesfrekvens fra 29,1 pct. til 12,2 pct. fra 2010 til 2015, hvilket skal ses i sammenhæng med, at der i samme periode kom mange syriske flygtninge til Danmark. Den efterfølgende stigning skal ses i lyset af, at beskæftigelsen blandt flygtninge er påvirket af, hvor lang tid de har opholdt sig i Danmark, og hvor mange der kommer til landet.

Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet  november 2019

26. november 2020 - Nr. 437

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2021

Alle udgivelser i serien: Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet ud fra 'Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). RAS er en totalopgørelse af befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS)

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)
Fire af fem offentlige arbejdssteder er innovative

26. november 2020

I perioden 2018-2019 var fire ud af fem offentlige arbejdssteder innovative og indførte nye eller væsentligt ændrede arbejdsprocesser, kommunikationsmetoder, produkter eller serviceydelser. For kommunale og statslige arbejdssteder var andelen med innovation på samme niveau i 2019 som i 2016 (hhv. 80 pct. og 84 pct.), mens andelen af innovative regionale arbejdssteder er steget fra 80 pct. i 2016 til 85 pct. i 2019. Samlet set var andelen af innovative offentlige arbejdssteder uændret fra 2016 til 2019. Det viser resultaterne af en spørgeskemaundersøgelse blandt offentlige arbejdssteder. Undersøgelsen er gennemført inden COVID-19 krisen.

Innovation i den offentlige sektor  2018-2019

26. november 2020 - Nr. 438

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2023

Alle udgivelser i serien: Innovation i den offentlige sektor

Kontakt

Helle Månsson, tlf. 23 47 32 96

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført i samarbejde med Center for Offentlig Innovation. Formålet er at belyse innovation på offentlige arbejdssteder. Tallene er baseret på frivillig indsamling af oplysninger fra en stikprøve på ca. 4.500 offentlige arbejdssteder med tre eller flere ansatte. Undersøgelsen følger i store træk de retningslinjer fra EU og OECD for innovationsstatistik som beskrevet i den såkaldte Oslo-manual. Det er tredje gang Danmarks Statistik og Center for Offentlig Innovation gennemfører undersøgelsen af innovation i den offentlige sektor, for hhv. 2013-2014, 2015-2016 og 2018-2019

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Innovation i den offentlige sektor
Vandindvinding tilbage til normal efter tørkeår

26. november 2020

I 2019 blev der indvundet 708 mio. m3 grundvand, hvilket var 19 pct. mindre end i 2018. Det meste grundvand indvindes af vandværkerne og af landbruget. I 2019 var det helt overvejende landbruget, som indvandt mindre vand end i 2018. Landbrugets indvinding i 2019 var 230 mio. m3, som er 38 pct. mindre end i 2018, hvor indvindingen var 372 mio. m3. Det store fald skyldes et ekstraordinært stort forbrug af grundvand til markvanding i 2018, som følge af den varme og tørre sommer. Gennemsnitsnedbøren for hele landet var i 2018 595 mm vand og i 2019 905 mm, mens det ifølge DMI's vejrarkiv i gennemsnit var 783 mm i perioden 2011 til 2019.

Vandregnskab  2019

26. november 2020 - Nr. 436

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2021

Alle udgivelser i serien: Vandregnskab

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

Vandregnskabet bygger på data indsamlet af Miljøstyrelsen, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Dansk Vand- og Spildevandsforening (DANVA) samt en række virksomhedsoplysninger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Vand og spildevand

Del sidens indhold