oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Befolkningstilvækst fortsat i de ældste aldersgrupper

4. juni 2025

Af 2025-fremskrivningens forventede befolkningsudvikling fremgår det, at den største vækst fortsat forventes at finde sted blandt de ældste aldersgrupper. Hvor aldersgruppen på 80 år og ældre ved indgangen til 2025 udgjorde 5,7 pct. af befolkningen, forventes denne andel at stige til mere end 8 pct. i 2039. De øvrige aldersgruppers andele ændres i mindre grad hen over fremskrivningsperioden.

Befolkningsfremskrivninger  2025-2070

4. juni 2025 - Nr. 158

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2026

Alle udgivelser i serien: Befolkningsfremskrivninger

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Yderligere information om fremskrivningen samt den anvendte metode og forudsætninger findes i statistikdokumentationen om
befolkningsfremskrivning, på emnesiden Befolkningsfremskrivning samt på www.dreamgruppen.dk. Anvendt lovgrundlag: Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningsfremskrivning

Del sidens indhold
Højere beskæftigelse for alle uddannelsesgrupper

4. juni 2025

Tendensen med stigende beskæftigelse har været gældende på tværs af uddannelsesgrupper. Ser man på dimittendårgang 2021, var 79 pct. af de erhvervsfagligt uddannede i job tre måneder efter endt uddannelse. Det er en stigning på 5 procentpoint sammenlignet med 2020, hvor tallet var 74 pct. For dem med en mellemlang videregående uddannelse var det for dimittendårgangen 2021 i alt 66 pct., som kom i arbejde tre måneder efter uddannelse, hvilket udgør en stigning på 8 procentpoint sammenlignet med 2020. For gruppen med en kort videregående uddannelse var 49 pct. i beskæftigelse tre måneder efter endt uddannelse, hvilket er 7 procentpoint mere end året før, hvor 42 pct. var kommet i arbejde.

Fra uddannelse til arbejdsmarked  2023

4. juni 2025 - Nr. 159

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Fra uddannelse til arbejdsmarked

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Tallene stammer fra afgangsregistret, hvor udgangspunktet er en afgangspopulation fra overgangsregistret. I overgangsregistret ses på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser og uddannelsesskift indenfor en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. 
Adgangsgivende uddannelsesforløb indgår ikke i gruppen af gymnasiale uddannelser i beregningerne. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Afgangsregistret

Del sidens indhold
3.300 personer boede på krisecenter i 2024

3. juni 2025

3.300 personer opholdt sig på et krisecenter i løbet af 2024. Dette er en stigning på ca. 10 pct. fra 2023 til 2024, hvor omkring 3.000 personer opholdt sig på et krisecenter. Udviklingen skal dog ses i lyset af, at målgruppen for krisecentre drevet efter § 109 i serviceloven er udvidet, da mænd fra den 1. juli 2024 har ret til ophold på et krisecenter på lige fod med kvinder. I 2024 var 3.106 af personerne kvinder, mens 129 var mænd; for de resterende 56 er kønnet ukendt. I 45 pct. af opholdene havde personen på krisecentret ét eller flere børn med, og der blev i alt medbragt 2.600 børn på krisecentrene i 2024. 2 pct. af personerne, og 1 pct. af børnene opholdt sig på et krisecenter hele året. I den anden ende af spektret var det ligeledes en mindre andel, svarende til 5 pct. af personerne og 3 pct. af børnene, der kun opholdt sig på et krisecenter i op til ét døgn. Der var flest, der havde ophold på mellem 31 og 119 døgn, hvilket gjaldt for 39 pct. af personerne og 42 pct. af børnene.

Krisecentre  2024

3. juni 2025 - Nr. 155

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juni 2026

Alle udgivelser i serien: Krisecentre

Kontakt

Silas Turner, tlf. 21 54 42 57

Kilder og metode

Personer og børn på krisecentre omfatter ophold på krisecentre efter § 109 i serviceloven. Hvert krisecenter har indberettet antal personer, antal børn og opholdslængde på indskrivninger fra 1. januar 2017 og frem. I statistikken for 2024 er 5 pct. af personerne og 4 pct. af børnene enten anonyme eller uden et validt CPR-nummer. For disse personer og børn har Danmarks Statistik ikke baggrundsoplysninger såsom bopælskom¬mune, alder, køn og herkomst. Hvis personen er anonym, er det heller ikke muligt at se, om den samme person har haft flere ophold i løbet af året. Fra 2022 er krisecentrene blevet bedt om at godkende deres data på summarisk niveau inden udgivelse. I 2024 har 94 indberettere godkendt deres data. Tre har ikke godkendt deres data, da tilbuddene er ophørt i perioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Krisecentre

Del sidens indhold
Dansk idræt modtog rekord mange medaljer i 2024

3. juni 2025

Der blev vundet 165 internationale medaljer af de danske atleter under specialforbundene i 2024, hvilket er det højeste antal i den periode, statistikken dækker. Ud over medaljer vundet ved verdensmesterskaber (VM) og europamesterskaber (EM) inden for forskellige sportsgrene og discipliner indeholdt medaljehøsten også podiepladser ved de Olympiske Lege (OL) og de Paralympiske Lege (PL) i Paris, hvilket var en medvirkende årsag til de mange medaljer.

Idræt  2024

3. juni 2025 - Nr. 156

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2026

Alle udgivelser i serien: Idræt

Kontakt

Trine Jensen, tlf. 20 13 88 17

Kilder og metode

Idrætsstatistikken er baseret på mange forskellige kilder. Medalje-opgørelsen er baseret på Danmarks Idrætsforbunds årlige offentliggørelse af antallet af danske medaljer ved officielle internationale mesterskaber svarende til verdensmesterskaber, europamesterskaber, Olympiske Lege, Paralympiske Lege og European Games. De danske medaljer bliver årligt indrapporteret af specialforbundene. Foreningsidrættens medlemstal er baseret på det Centrale Foreningsregister, som drives af DIF, DGI og Dansk Firmaidrætsforbund. Resultater vedrørende befolkningens motions- og sportsvaner modtages i form af særtræk fra Idrættens Analyseinstitut.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Idrætsudøvelse

Idrætsforeninger og idrætsfaciliteter

Idrættens økonomi og beskæftigelse

Del sidens indhold
Stort offentligt overskud i 2024

3. juni 2025

I 2024 var der et overskud på 130,5 mia. kr. på de offentlige finanser. I 2023 var overskuddet på 95,6 mia. kr. Samlet set steg udgifterne med 63,8 mia. kr. til 1.385,3 mia. kr., mens indtægterne steg med 98,7 mia. kr. til 1.515,8 mia. kr. i 2024. Indtægterne fra pensionsafkastskatten er opgjort til 43,1 mia. kr. i 2024 og er sammen med stigningen i personskatter og selskabsskatter en af forklaringerne på det store overskud.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2022-2024 juni-version

3. juni 2025 - Nr. 157

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Lønningerne er steget 4,8 pct. det seneste år

2. juni 2025

Lønningerne er steget med 4,8 pct. i første kvartal 2025 i forhold til første kvartal 2024. År-til-år lønstigningerne har ligget på 4,8 pct. de seneste tre kvartaler.

Lønindeks  1. kvt. 2025

2. juni 2025 - Nr. 154

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. september 2025

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
NEET-gruppen har mere kontakt til hospitalet

2. juni 2025

Unge uden for beskæftigelse og uddannelse (NEET-gruppen: Not in Employment, Education, or Training) er i højere grad i kontakt med hospitalet, end den øvrige gruppe af 16-24-årige er. I 2023 var 42,6 pct. af NEET-gruppen i kontakt med et hospital, mens det tilsvarende tal for de aktive unge var 34,4 pct. Forskellen fandtes blandt ambulante kontakter og akut-ambulante kontakter, men den største forskel var blandt indlæggelser. Blandt NEET-gruppen blev 8,8 pct. indlagt i 2023, mens det var 3,1 pct. blandt den øvrige gruppe af unge.

Sårbare gruppers sundhed  2023

2. juni 2025 - Nr. 153

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. oktober 2026

Alle udgivelser i serien: Sårbare gruppers sundhed

Kontakt

Line Neerup Handlos, tlf. 26 64 03 00

Kilder og metode

Sundhed blandt unge uden job og uddannelse (NEET) omfatter hele befolkningen (16-24 år), idet der skelnes mellem NEETs og den øvrige gruppe af aktive unge. Opgørelsestidspunktet er den sidste uge i november, og en person kategoriseres som ikke-aktiv, hvis vedkommende er uden for beskæftigelse i denne uge og samtidig i samme uge samt de foregående tre uger heller ikke har været under uddannelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sundhed blandt unge uden job og uddannelse (NEET) (eksperimentel statistik)

Del sidens indhold
Borgere i Vestdanmark gik mest til lægen i 2024

28. maj 2025

I 2024 havde borgerne i Norddjurs Kommune og Nordfyns Kommune i gennemsnit flest kontakter til alment praktiserende læge. Hver borger havde i gennemsnit 8,3 kontakter i løbet af året. En kontakt kan være et fysisk besøg, en telefon-, video- eller e-konsultation. Modsat var antallet af kontakter lavest i Egedal Kommune og Københavns Kommune. Her havde borgerne et gennemsnitligt antal lægekontakter på hhv. 5,9 og 6,1 kontakter. Landsgennemsnittet var 7,2 kontakter pr. borger.

Lægebesøg mv.  2024

28. maj 2025 - Nr. 151

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Lægebesøg mv.

Kontakt

Jonas Kirchheiner-Rasmussen, tlf. 61 50 23 80

Camilla Østerballe Nielsen, tlf. 20 28 52 49

Kilder og metode

Statistikken omfatter alene praksissektoren, hvilket betyder, at hverken skolelæge, børne- og ungdomstandpleje, skadestuebesøg eller hospitalsindlæggelser indgår. Medicintilskud og rejsesygeforsikring indgår heller ikke. Kun ydelser, hvor det offentlige dækker udgiften helt eller delvis, indgår. En eventuel egenbetaling indgår ikke. En kontakt er et besøg hos lægen eller en telefonkonsultation, en e-mailkonsultation eller et hjemmebesøg mv. Andre ydelser, fx laboratorieundersøgelser samt tillægsydelser givet i forbindelse med en konsultation, regnes derimod ikke som en kontakt. Det skal bemærkes for tandlægebesøg, at det er det første besøg (med undersøgelse), der er registreret som en kontakt, mens øvrige besøg i samme behandlingsforløb ikke registreres som kontakter. I 2013 reduceredes tilskuddet til tandrensning og kontrol af diagnostisk fund hos tandlæger. Kilder er Sygesikringsdata fra Danske Regioner og andre registre fra Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lægebesøg

Del sidens indhold
Ledigheden faldt lidt i april

28. maj 2025

Fra marts til april faldt ledigheden med 400 fuldtidspersoner. Ledigheden i april var 86.600 fuldtidspersoner, hvilket svarer til en uændret ledighedsprocent på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Ledighedsprocenten har været uændret 17 måneder i træk. Den seneste måned er antallet af aktiverede ledige steget med 300, mens antallet af ikke-aktiverede ledige er faldet med 700. Samtlige ledighedstal i denne artikel er sæsonkorrigeret, omregnet til fuldtidspersoner og afrundet til hele 100.

Arbejdsløsheden (md.)  april 2025

28. maj 2025 - Nr. 152

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Antallet af sygedagpengemodtagere faldt lidt i 2024

27. maj 2025

I 2024 modtog 448.000 personer sygedagpenge. Det er et fald på 8.000 personer fra 2023 til 2024. Det relativt konstante niveau de seneste to år kommer efter tre år, der i høj grad var præget af højt sygefravær og midlertidige ordninger, der blandt andet gav udvidet ret til sygedagpenge som følge af COVID-19.

Sygedagpenge  2024

27. maj 2025 - Nr. 150

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Sygedagpenge

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Kilder og metode

Statistikken dannes på baggrund af data om sygedagpengesager fra Kommunernes Sygedagpengesystem (KSD) og indeholder dermed de personer, der i løbet af et givent år har søgt om sygedagpenge i forbindelse med sygefravær. I den første del af en sygeperiode vil der som regel ikke blive udbetalt sygedagpenge, og denne del af sygefraværet indgår dermed ikke i denne statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sygedagpenge

Del sidens indhold
Detailsalget steg i april

27. maj 2025

Det samlede detailsalg steg 0,4 pct. fra marts til april, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Den samlede stigning skyldes fremgang i varegruppen andre forbrugsvarer, hvor salget steg 1,3 pct., mens salget af beklædning mv. samt fødevarer og andre dagligvarer faldt hhv. 2,9 pct. og 0,2 pct. I denne offentliggørelse er der fokus på udviklingen i detailhandel via internet.

Detailomsætningsindeks  april 2025

27. maj 2025 - Nr. 149

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Stadigt flere tager videregående uddannelser

26. maj 2025

Andelen af de 25-45 årige, der har gennemført en videregående uddannelse efter skolegang i Danmark, var 53 pct. i 2024. Dette er en stigning på 12 procentpoint fra 2014, hvor 41 pct. af de 25-45 årige havde taget en videregående uddannelse. I samme tidsrum har andelen, som er i gang med eller har afbrudt deres videregående uddannelse ligget stabilt på omtrent 3 pct. og 5 pct.

18-45 åriges status på uddannelse  2023/2024

26. maj 2025 - Nr. 148

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2026

Alle udgivelser i serien: 18-45 åriges status på uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Elevregistret er et forløbsregister, hvor den enkelte studerende kan følges gennem uddannelseskarrieren.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Antal ledige stillinger er steget fem kvartaler i træk

26. maj 2025

Antallet af ledige stillinger i den private sektor er steget de seneste fem kvartaler. Denne tendens følger en lang periode med et faldende antal ledige stillinger. Den samlede stigning fra fjerde kvartal 2023 til og med første kvartal 2025 udgør 5.400, når der korrigeres for sæsonudsving. Den største stigning i denne periode ligger i første kvartal 2025, hvor antallet af ledige stillinger steg med 1.900 til 55.200

Ledige stillinger  1. kvt. 2025

26. maj 2025 - Nr. 147

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. september 2025

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Flere støttende indsatser til børn iværksat i 2024

23. maj 2025

I løbet af 2024 blev der iværksat 63.400 støttende indsatser til børn og unge. Det er en stigning på 1,9 pct. i forhold til 2023, hvor der blev iværksat 62.300 støttende indsatser. Kommunen kan tilbyde børn, unge og familier en støttende indsats, når barnets trivsel eller udvikling vurderes at være i fare. Stigningen i iværksættelser fra 2023 til 2024 dækker over to modsatrettede udviklinger. De fleste støttende indsatser til børn og unge gives på baggrund af en børnefaglig undersøgelse. I 2024 var der 43.300 iværksættelser af indsatser på baggrund af en børnefaglig undersøgelse, hvilket er 6,9 pct. flere end i 2023, hvor tallet lå på 40.500 iværksættelser. Tidligt støttende indsatser dækker over de indsatser, der gives uden forudgående børnefaglig undersøgelse, og derfor kan iværksættes forholdsvis hurtigt. Der var et fald i iværksættelser af disse indsatser fra 21.200 i 2023 til 19.600 i 2024, hvilket svarer til 7,8 pct. færre iværksættelser af tidligt støttende indsatser. Antallet af iværksatte støttende indsatser efter lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet lå stabilt på ca. 500 i perioden. Til sammenligning var antallet af iværksatte anbringelser relativt stabilt omkring 3.500 iværksættelser i 2023 og 2024 med et fald svarende til 2,2 pct.

Støtte til udsatte børn og unge  2024

23. maj 2025 - Nr. 146

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juni 2026

Alle udgivelser i serien: Støtte til udsatte børn og unge

Kontakt

Anne Morsing, tlf. 21 82 17 60

Siri Dencker, tlf. 21 45 34 92

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra landets kommuner om børn og unge mellem 0-22 år, der fik sociale støtteforanstaltninger pr. 31. december.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Anbringelser af børn og unge

Indsatser og støtte til børn og unge

Del sidens indhold
Varde topper i udenlandsk ejet landbrugsjord

22. maj 2025

Tre procent af det danske landbrugsareal har udenlandsk ejerskab. Det svarer omtrent til det samlede areal af Bornholm og Møn eller ca. 100.000 foldboldbaner. Syv af de ti kommuner, hvor den største andel af landbrugsarealet er i udenlandsk eje, ligger i Region Syddanmark. I toppen af listen er Varde, hvor ca. 9 pct. af landbrugsjorden i 2024 er ejet af udenlandske personer eller virksomheder. Uden for denne region er Randers kommune i Region Midtjylland og de to østdanske kommuner Odsherred og Slagelse, som også er blandt kommunerne med mest landbrugsjord i udenlandsk eje.

Ejerskab af landbrugsjord  2024

22. maj 2025 - Nr. 145

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Ejerskab af landbrugsjord

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på eksisterende registre, og omfatter al landbrugsjord indeholdt i Landbrugsstyrelsens register over ansøgninger om arealstøtte med tilhørende markplaner, der kobles med Geodatastyrelsens oplysninger fra Matriklen og Ejerfortegnelsen samt oplysninger fra Det Centrale Virksomhedsregister (CVR) og adresse registre, hvorved ejerens nationalitet kan bestemmes    Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejerskab af landbrugsjord i Danmark
Toldkrigen påvirker flere, men alvorsgraden daler

21. maj 2025

79 pct. af virksomhederne i industrien forventer at blive påvirket af USA's toldkrig, hvilket er en stigning fra 71 pct. i april. Andelen, der forventer at blive påvirket af eksporttold, er steget fra 66 pct. til 71 pct., mens andelen, der forventer at blive påvirket af importtold er faldet fra 59 pct. til 37 pct. 29 pct. forventer at blive påvirket af begge dele, hvilket er et fald fra 54 pct. Blandt de virksomheder, der forventer at blive påvirket, er det nu mellem 80 og 90 pct., der forventer at blive lidt negativt påvirket. Det er en større andel end i sidste måned, hvor det var mellem 40 og 60 pct. af de påvirkede, der var det i lav grad. I denne måned har virksomhederne vurderet om påvirkningen er negativ eller positiv. For eksporttold er der 1,5 pct. af virksomhederne, der forventer at blive lidt eller meget positivt påvirket, mens det samme tal er 0,3 pct. for importtold. Branchefordelte resultater kan findes i dette dataark med ekstraspørgsmål 2025. De ekstra spørgsmål om toldkrigen tager nu en pause, men Danmarks Statistik følger udviklingen og er klar til med kort varsel igen at inkludere spørgsmål om den aktuelle geopolitiske situation i det månedlige konjunkturbarometer.

Konjunkturbarometer for erhvervene  maj 2025

21. maj 2025 - Nr. 143

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
3.200 flere lønmodtagere i marts

21. maj 2025

Ændret 21. maj 2025 kl. 10:10

Der var desværre en fejl i andet afsnit. Der stod februar, hvor der skulle stå marts. Det er nu rettet og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse steg i marts med 3.200 personer. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. i forhold til februar. I marts havde 3.050.200 personer et lønmodtagerjob. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 2.600 personer højere end i februar, svarende til en stigning på 0,1 pct. I sektoren offentlig forvaltning og service steg antallet af lønmodtagere i marts med 600 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  marts 2025

21. maj 2025 - Nr. 144

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Tilbagegang i BNP på 0,5 pct. i første kvartal

20. maj 2025

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 0,5 pct. i første kvartal 2025, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Faldet i første kvartal skyldes især tilbagegang i medicinalindustrien. Når der ses bort fra medicinalindustrien gik den samlede økonomi dog frem med 1,0 pct. målt ved bruttoværditilvæksten (BVT). Medicinalindustriens BVT faldt med 17,3 pct., mens BVT for den samlede økonomi faldt med 0,6 pct. På trods af tilbagegang i første kvartal 2025 er BNP det seneste år vokset med 3,6 pct. Næsten halvdelen af det seneste års fremgang kan tilskrives medicinalindustrien. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse under afsnittet Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Nationalregnskab  1. kvt. 2025

20. maj 2025 - Nr. 142

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Tilbagegang i forbrugertilliden for 4. måned i træk

20. maj 2025

Forbrugertillidsindikatoren er i maj på minus 18,4, hvilket er en tilbagegang i forhold til sidste måned, hvor den var minus 17,0. Tilbagegangen skyldes primært forbrugernes vurdering af Danmarks nuværende økonomiske situation, som er faldet markant. Samtidig er indikatorerne om forventningerne til familiens og Danmarks fremtidige økonomiske situation gået frem. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  maj 2025

20. maj 2025 - Nr. 141

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Rekordmange fagforeningsmedlemmer i 2024

19. maj 2025

I løbet af 2024 steg antallet af medlemmer af lønmodtagerorganisationerne med tilknytning til arbejdsmarkedet med 21.900 til 1.960.900 pr. 31. december 2024. Stigningen kan ses i lyset af, at det samlede antal lønmodtagere er steget med 33.600 i løbet af 2024. Det samlede medlemstal er steget hvert år siden 2013, og medlemsantallet i 2024 er det højeste siden statistikkens start i 2007.

Lønmodtagerorganisationernes medlemstal  31. december 2024

19. maj 2025 - Nr. 140

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Lønmodtagerorganisationernes medlemstal

Kontakt

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter hovedorganisationerne og fagforbund uden for hovedorganisationerne. Indberetningen er frivillig. Statistikken omfatter ikke selvstændigt erhvervsdrivende, studerende, efterlønsmodtagere eller pensionister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønmodtagerorganisationers medlemstal

Del sidens indhold
Fortsat flere museumsbesøg i 2024

16. maj 2025

I 2024 blev museernes udstillinger besøgt 17,5 mio. gange, hvilket er det højeste antal i de 40 år, hvor Danmarks Statistik har udgivet museumsstatistikken. Se mere i sidste års Fremgang i museumsbesøgene i 2023 (Nyt fra Danamarks Statistik 2024:134). Særligt de kulturhistoriske museer tiltrak mange gæster i 2024. Med 10 mio. besøgende og en stigning på 250.000 siden året før stod denne museumskategori for 57 pct. af alle museumsbesøg. I 2024 stod kunstmuseerne med 4,6 mio. for 26 pct. af besøgene. De naturhistoriske museer stod for 3 pct., mens museumslignende institutioner (fx kunsthaller og videnspædagogiske aktivitets- og science centre) havde 13 pct. af gæsterne.

Museer  2024

16. maj 2025 - Nr. 139

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juni 2026

Alle udgivelser i serien: Museer

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Museumsstatistikken omfatter alle statsanerkendte museer (godkendt af Kulturarvsstyrelsen jf. museumsloven) og statsejede museer. Derudover indeholder opgørelsen en række museer, der er ejet af en museumsforening eller i privateje. De zoologiske anlæg, botaniske haver og akvarier indberetter tilsvarende årlige oplysninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Museer

Del sidens indhold
Flere fuldførte byggerier i første kvartal

15. maj 2025

Ændret 28. maj 2025 kl. 08:41

Der er desværre fundet fejl i anden figur. Enheden stod som "Samlet etageareal, mio. m2", hvor det skulle være "Samlet etageareal, 1.000 m2". Fejlen nu rettet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I alt 2,02 mio. m2 fuldført etageareal stod klar i første kvartal 2025. Det er en stigning på 11 pct. i forhold til seneste kvartal og det højeste niveau siden fjerde kvartal 2023. Mere jævnt så det ud for både det påbegyndte og det tilladte byggeri. Det påbegyndte byggeri steg med 1 pct. til 1,68 mio. m2 i samme periode, mens det tilladte faldt med 1 pct. til 1,56 mio. m2. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, hvilket primært påvirker det påbegyndte byggeri og i mindre grad det tilladte og fuldførte byggeri. Korrektionen bliver lavet på baggrund af en estimationsmodel, baseret på det historiske forsinkelsesmønster.

Byggeaktivitet  1. kvt. 2025

15. maj 2025 - Nr. 136

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. august 2025

Alle udgivelser i serien: Byggeaktivitet

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten
Producentprisindeks stiger fortsat

15. maj 2025

Producentprisindeks for varer steg i april med 10,3 pct. i forhold til samme måned sidste år. Forrige måned steg indekset med 13,2 pct. på årsbasis. Stigningen er drevet af stigninger i hovedgrupperne industri og energiforsyning på hhv. 10,3 pct. og 28,9 pct. Derimod trækker råstofindvinding indekset ned med et fald på 22,7 pct. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 86,6, 8,8 og 4,0 pct. af det samlede producentprisindeks. De danskproducerede varer til eksport trækker op med en stigning på 13,7 pct., mens priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er steget med 4,7 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 1,3 pct. Forrige måned steg importprisindekset med 0,2 pct. på årsbasis. Faldet er hovedsageligt drevet af fald i råstofindvinding og energiforsyning på hhv. 18,7 pct. og 6,5 pct. Derimod trækker industri indekset op med en stigning på hhv. 0,2. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 5,8 pct., 2,7 og 91,5 pct. af det samlede importprisindeks.

Producent- og importprisindeks for varer  april 2025

15. maj 2025 - Nr. 138

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
De store virksomheder har stigende betydning

15. maj 2025

Det er især de store virksomheder - dem med over 250 fuldtidsansatte - der har stor og stigende økonomisk betydning i det private byerhverv i Danmark. Af de 247.900 virksomheder i det private byerhverv i 2023 har 92 pct. mellem 0 og 9 årsværk. Til sammenligning er antallet af store virksomheder kun 621, svarende til ca. 0,3 pct., men de har stor betydning, da de står for ca. 34 pct. af de samlede årsværk og ca. 44 pct. af værditilvæksten i det private byerhverv. Deres økonomiske betydning er steget siden 2019, hvor de store virksomheders andel af værditilvæksten lå på ca. 38 pct.

Regnskabsstatistik for private byerhverv  2023

15. maj 2025 - Nr. 137

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for private byerhverv

Kontakt

Jeppe Strandgaard Herring, tlf. 24 44 43 06

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

For regnskabsåret 2022 blev der udsendt et spørgeskema til en stikprøve på ca. 9.000 firmaer inden for det private erhvervsliv, herunder til alle firmaer med mindst 50 ansatte. Desuden anvendes oplysninger fra Erhvervs-registeret, SKAT og selskabernes årsrapporter. Bemærk at statistikken kun omfatter markedsaktivitet, dvs. statistikken omfatter ikke firmaer inden for offentlig forvaltning og service mv. Beløbene opgøres i løbende priser. Værditilvækst (pct.) er værditilvækst i pct. af summen af omsætning og andre driftsindtægter. Bruttoavance er bruttofortjeneste i pct. af omsætning. Bruttofortjenesten beregnes som omsætning minus vareforbrug og køb af lønarbejde og underentrepriser. Soliditetsgraden er et udtryk for forholdet mellem egenkapitalen og aktivernes sum. Overskudsgraden er målt som ordinært resultat i pct. af driftsindtægter og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer. Egenkapitalens forrentning er målt som resultat efter selskabsskat i pct. af den gennemsnitlige egenkapi-tal i løbet af året og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Del sidens indhold
Vækst i andel af landbrug drevet som selskaber

14. maj 2025

I landbruget drives det store flertal af bedrifterne som enkeltmandsvirksomheder, hvor én person ejer bedriften og leder det daglige arbejde. Ikke desto mindre er der i de seneste år sket en vækst i andelen af bedrifter, som drives i selskabsform. I 2014 udgjorde selskaberne 4 pct. af bedrifterne. Denne andel var i 2024 ti år senere steget til næsten 8 pct.

Landbrugs- og gartneritællingen  1. juni 2024

14. maj 2025 - Nr. 135

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Landbrugs- og gartneritællingen

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Landbrugs- og gartneritællingen er en stikprøvetælling med deltagelse af landbrug i Danmark. Siden 1995 er oplysninger om afgrøder og forpagtning hentet fra landmændenes ansøgning om arealstøtte. Før den tid blev disse oplysninger indhentet ved spørgsmål på spørgeskemaet. Tællingerne i 1982, 1983, 1985, 1987, 1989, 1999, 2010 og 2020 var totaltællingerne med deltagelse af alle landbrugs- og gartneribedrifter i Danmark, og de øvrige tællinger stikprøver med en varierende udvalgsandel, typisk omkring 25-30 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Aktiviteten i danske havne steg kun svagt i 2024

14. maj 2025

Såvel passager- som godstrafikken gennem danske havne var stort set uændret i 2024 i forhold til 2023. I alt gik 41,1 mio. passagerer gennem de 77 danske færgehavne i 2024, hvilket var en stigning på 0,2 pct. Godsmængderne i de 114 godshavne steg 0,4 pct. til 93,8 mio. ton gods. De 23 største godshavne, der håndterede over 1 mio. ton gods, stod for 82 pct. af den samlede godsmængde.

Skibsfart (år)  2024

14. maj 2025 - Nr. 133

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Flere bor i større byområder

14. maj 2025

En stigende andel af befolkningen bor i hovedstadsområdet samt i byområder med 50.000 indbyggere og derover. Andelen af befolkningen, der bor i disse byområder, er vokset fra 37 pct. i 2015 til 42 pct. i 2025. Det svarer til en samlet vækst på 376.192 personer. Den største vækst på 180.854 personer er sket i byområder med 50.000 til 99.000 indbyggere, hvor der har været tilgang af byerne Roskilde, Herning og Silkeborg, der i perioden har passeret 50.000 indbyggere. Hovedstadsområdet er vokset med 132.810 indbyggere fra 1.263.698 indbyggere i 2015 til 1.396.508 i 2025, mens byområderne med 100.000 indbyggere og derover (Aarhus, Odense og Aalborg) samlet er vokset med 62.528 indbyggere i perioden til 608.407 personer i 2025.

Byopgørelsen  1. januar 2025

14. maj 2025 - Nr. 134

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Byopgørelsen

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR) og kortdata fra SDFI (Styrelsen for Dataforsyning og Infrastruktur).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byopgørelsen

Del sidens indhold
Der er nu over 400.000 elbiler på de danske veje

13. maj 2025

Der er pr. 30. april 2025 indregistreret 402.000 elbiler i Danmark. Det er 167.000 flere end på samme tidspunkt sidste år. I samme periode er bestanden af fossile biler faldet med 128.000 biler. Det er dog stadig de fossile biler, som fylder mest på de danske veje med hhv. 1,73 mio. og 624.000 benzin- og dieselbiler.  Der er for hybridbiler indregistreret 128.000 sammenlignet med 126.000 på samme tidspunkt sidste år.

Nyregistrerede motorkøretøjer  april 2025

13. maj 2025 - Nr. 132

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Indikator tyder på stort set uændret ledighed

12. maj 2025

Ledighedsindikatoren viser et lille fald på 200 personer i ledigheden fra marts til april. Det lille fald skyldes hovedsagligt færre ledige på kontanthjælp. Samtlige ledighedstal i denne udgivelse er afrundet til nærmeste 100, omregnet til fuldtidsledige og sæsonkorrigerede.

Ledighedsindikator  april 2025

12. maj 2025 - Nr. 131

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Inflationen er uændret i april

12. maj 2025

I april steg det samlede forbrugerprisindeks med 1,5 pct. i forhold til samme måned året før. I marts var den tilsvarende stigning ligeledes 1,5 pct. Det er produktgruppen boligbenyttelse, elektricitet og opvarmning, der bidrager mest til inflationen. Under nævnte produktgruppe er det særligt husleje, der bidrager til inflationen i april. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,7 pct. i april, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I marts havde kerneinflationen en årsstigning på 1,6 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  april 2025

12. maj 2025 - Nr. 130

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Importen af varer faldt i marts

9. maj 2025

I marts faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 1,0 pct. til 174,3 mia. kr. Den samlede import faldt med 2,3 pct. til 147,2 mia. kr. Ser man på udviklingen i første kvartal, er den samlede eksport faldet med 3,6 pct., mens importen er faldet med 2,8 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  marts 2025

9. maj 2025 - Nr. 128

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Påskeløs marts gav 25 pct. færre overnatninger

9. maj 2025

I marts 2025 var der i alt 2,8 mio. turistovernatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem og i feriehuse, hvilket er 25 pct. færre end i marts 2024. Nedgangen skal ses i lyset af, at påsken i 2025 ligger i april, mens den i 2024 lå i marts. Der var fald for alle overnatningsformer. Hotellerne havde, med 45.000 eller 3 pct. færre overnatninger, det mindste fald, mens feriehusene, med 609.000 eller 42 pct. færre overnatninger, havde det største fald i marts. Sammenligner man turistovernatningerne i marts 2025 med marts 2023, som begge var uden påske, er nedgangen i turistovernatninger på 3 pct. Hvorimod der var 2 pct. flere overnatninger i marts 2025 end i marts 2022, der også var uden påske.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  marts 2025

9. maj 2025 - Nr. 129

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Industriens produktion faldt i marts

8. maj 2025

Industriens samlede produktion faldt 3,2 pct. fra februar til marts, og set over hele første kvartal faldt produktionen 7,6 pct. sammenlignet med fjerde kvartal 2024. Ses der bort fra medicinalindustrien, så faldt produktionen med 3,0 pct. fra februar til marts og med 1,1 pct. i første kvartal sammenlignet med det foregående kvartal. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  marts 2025

8. maj 2025 - Nr. 127

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Lidt flere konkurser, men færre tabte job i april

7. maj 2025

Der var 203 erklærede konkurser i april 2025 blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 2,3 pct. flere end i marts. Konkurserne medførte 735 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 41,9 pct. færre end i marts. I perioden februar-april var antallet af konkurser i aktive virksomheder 1,7 pct. lavere end i perioden november-januar, mens jobtabet var 10,3 pct. højere. Der er i denne artikel fokus på konkursbegæringer og tvangsopløsninger som tidlige indikatorer for omfanget af kommende konkurser.

Konkurser  april 2025

7. maj 2025 - Nr. 126

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold