oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Privat hjemmehjælp til hver tredje modtager

19. maj 2015

Hjemmehjælp leveret af private leverandører er mest udbredt i Region Hovedstaden og mindst udbredt i Region Midtjylland. Næsten halvdelen af hjemmehjælpsmodtagerne i Region Hovedstaden har fået leveret privat hjemmehjælp i 2014. I Region Midtjylland var den tilsvarende andel på 29 pct. På landsplan fik 37 pct. privat hjemmehjælp i 2014, en stigning fra 35 pct. i 2013. En del af disse borgere modtager også kommunal hjemmehjælp. Det er først og fremmest i forbindelse med den praktiske hjælp, at modtagerne vælger at gøre brug af den private hjemmehjælp. Af de borgere, som udelukkende modtog praktisk hjælp, anvendte halvdelen en privat leverandør i 2014.

Leveret hjemmehjælp  2014

19. maj 2015 - Nr. 243

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Leveret hjemmehjælp

Kontakt

Sofie Biering-Sørensen, tlf. 21 19 91 35

Kilder og metode

I statistikken indgår alene borgere, der allerede er visiteret til varig hjemmehjælp. Det kan ske, der i enkelte kommuner indgår sygeplejeydelser i den leverede hjemmehjælp. I opgørelsen indgår der 82 kommuner, hvor kommunen selv eller Danmarks Statistik har godkendt deres indberetning om leveret hjemmehjælp. For at beregne den leverede hjemmehjælp i regioner og hele landet er forholdet mellem den visiterede hjemmehjælp og den leverede hjemmehjælp beregnet for de indberettende kommuner og ganget med den visiterede hjælp for de manglende kommuner, som herefter er lagt sammen med de indberettende kommuners leverede hjemmehjælp.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ydelser til ældre

Del sidens indhold
Faldende folketal i 35 kommuner

18. maj 2015

Selv om det samlede folketal i Danmark forventes at stige med 4,4 pct. i løbet af de næste ti år, er det langt fra alle kommuner, der kan forvente et stigende folketal. Størst fald i folketallet forventes for Læsø med 12 pct., Lolland med 10 pct. og Bornholm med 9 pct. færre indbyggere i 2025. Yderligere fem kommuner forventes at have mere end 5 pct. færre indbyggere i 2025.

Befolkningsfremskrivninger  2015-2050

18. maj 2015 - Nr. 240

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Befolkningsfremskrivninger

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Yderligere information om fremskrivningen samt den anvendte metode og forudsætninger findes i statistikdokumentationen om
befolkningsfremskrivning, på emnesiden Befolkningsfremskrivning samt på www.dreamgruppen.dk. Anvendt lovgrundlag: Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningsfremskrivning

Del sidens indhold
79 pct. af handicappede på passiv forsørgelse

18. maj 2015

En ny opgørelse af handicapydelser på baggrund af indberetninger fra 13 kommuner viser, at 79 pct. af dem, der modtager handicapydelser, er på passiv forsørgelse. Af de passivt forsørgede er 80 pct. på førtidspension og 15 pct. på kontanthjælp. 8 pct. af det samlede antal modtagere af handicapydelser er uden offentlig forsørgelse - fx personer i beskæftigelse eller personer der er forsørget af samlever/ægtefælle. 7 pct. er på støttet beskæftigelse, fx løntilskud. Opgørelsen omfatter 5.429 personer.

Omsorg for voksne med handicap  marts 2015

18. maj 2015 - Nr. 241

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Omsorg for voksne med handicap

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Kilder og metode

Handicapstatistikken er forholdsvis ny og kvaliteten af den forbedres løbende. I forbindelse med denne femte udgivelse af statistikken er oplysningerne for nogle kommuner derfor korrigeret i forhold til tidligere udgivelser. Statistikken indeholder data fra i alt 80 kommuner. Læs mere om kilder og metode i statistik-dokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Firmaernes salg stiger

13. maj 2015

Firmaernes samlede salg var 1,4 pct. højere i marts end i februar, mens det indenlandske salg var 2,3 pct. højere. Salget er opgjort eksklusive energi mv. og korrigeret for normale sæsonudsving. Stigningen i det samlede salg kommer efter en stigning på 0,4 pct. fra januar til februar. I første kvartal 2015 er det samlede salg steget med 1,9 pct. i forhold til fjerde kvartal 2014.

Firmaernes køb og salg  marts 2015

13. maj 2015 - Nr. 238

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Lavere priser på danske varer det seneste år

13. maj 2015

Siden april 2014 er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 4,3 pct. Dette skyldes hovedsageligt, at priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er faldet med 5,6 pct., men også at priserne på danskproducerede varer til eksport er faldet med 3,3 pct. I samme periode er importprisindekset for varer steget med 2,2 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden februar-april med de foregående tre måneder november-januar, steg priserne med 0,4 pct. for det samlede producentprisindeks. I samme periode steg importprisindekset med 1,6 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  april 2015

13. maj 2015 - Nr. 239

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Høj produktivitetsfremgang i industrien

13. maj 2015

Industriens timeproduktivitet er steget med gennemsnitligt 3,6 pct. pr. år siden 2008. Det er en markant højere stigning end for byerhvervenes produktivitet, som i samme periode gennemsnitligt er steget med 1,0 pct. pr. år. Når perioden udvides til 1994-2014 og opdeles i fire konjunkturperioder kan man se, at industriens produktivitetsstigninger er markant større end den private sektor som helhed i samtlige perioder.

Arbejdsproduktiviteten  2014 marts-version

13. maj 2015 - Nr. 237

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsproduktiviteten

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Arbejdsproduktivitet beregnes som udviklingen i markedsmæssig bruttoværditilvækst (i kædede 2010-priser) pr. arbejdstime. Tallene for bruttoværditilvækst i kædede 2010-priser samt antal arbejdstimer stammer fra de løbende offentliggørelser af nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Stadig fald i avisoplag - størst for gratisaviser

12. maj 2015

Avisernes oplagstal fortsætter med at falde - både for landsdækkende, regionale og gratis aviser. Det samlede hverdagsoplag steg fra 2006 til 2008 efter fremkomsten af en række gratisaviser, men siden 2008 er dagbladenes samlede oplag faldet med 40 pct. I denne periode har gratisaviserne haft det største fald på 54 pct., mens de landsdækkende dagblades oplag er faldet 34 pct. og de regionale dagblade 28 pct. I 2014 var det samlede oplag på hverdage 1.106.000, fordelt på 40 pct. landsdækkende dagblade, 32 pct. regionale dagblade og 28 pct. gratisaviser. Dagbladenes samlede oplag faldt med 7 pct. fra 2013.

Dagblade og tidsskrifter  2014

12. maj 2015 - Nr. 236

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juli 2017

Alle udgivelser i serien: Dagblade og tidsskrifter

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Statistikken er baseret på IndexDanmark/Gallup målinger af læsertal.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Dagblade og tidsskrifter
Flere døde i årets første måneder

12. maj 2015

14.375 personer døde i årets første tre måneder, hvilket er 1.202 - eller 9 pct. - flere end året før. Første kvartal sidste år havde dog meget få døde, og dette års antal døde ligger under første kvartal 2013. Specielt marts måned lå højt med 5.041 døde, her skal man tilbage til januar 2013 for at finde et højere antal. For hele kvartalet skal man tilbage til første kvartal 2013, hvor 15.155 personer døde, for at finde et kvartal, hvor antallet var højere end dette.

Befolkningens udvikling  1. kvt. 2015

12. maj 2015 - Nr. 234

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. august 2015

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Flest indvandrede syriske statsborgere

12. maj 2015

I det seneste år har syriske statsborgere tegnet sig for flest indvandringer med 7.512. Umiddelbart herefter fulgte 5.144 rumænere. Igennem længere tid har der været en stigende indvandring af rumænske statsborgere. Det ser nu ud til at været stagneret. Den største stigning i antallet af indvandringer er sket blandt syriske statsborgere, der samtidig nu også er den største indvandringsgruppe.

Ind- og udvandringer  1. kvt. 2015

12. maj 2015 - Nr. 235

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. august 2015

Alle udgivelser i serien: Ind- og udvandringer

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Vi har ændret i opgørelsesmetoden for ind- og udvandringer fra 1. kvt. 2016. Se mere på www.dst.dk/doku/flytninger-til-og-fra-udlandet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Flytninger til og fra udlandet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Lidt lavere stigning i forbrugerpriserne

11. maj 2015

Det samlede forbrugerprisindeks steg i april 0,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Forbrugerprisindekset fratrukket energi og ikke-forarbejdede fødevarer, som er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, steg imidlertid 1,2 pct. i samme periode. Dermed befinder den underliggende inflationstakt sig fortsat på det højeste niveau set over det seneste år. Årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks bliver holdt nede af prisudviklingen på bl.a. fjernvarme, benzin og fyringsolie, som isoleret set har trukket årsstigningen ned med samlet 0,44 procentpoint. I marts var den årlige prisændring i det samlede forbrugerprisindeks 0,6 pct. Lavere årlige prisændringer på bl.a. fjernvarme har trukket årsstigningen ned i forhold til sidste måned.

Forbruger- og nettoprisindeks  april 2015

11. maj 2015 - Nr. 230

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Søtransport trak igen tjenesteeksporten op

11. maj 2015

I første kvartal steg eksporten af tjenester med 1,8 pct., mens importen faldt med 0,7 pct. Stigningen i eksporten af tjenester skyldes især vækst i søtransport på 2,3 pct., men også en stigning på 13,1 pct. på bygge- og anlægstjenester bidrog til væksten. Faldet i importen skete bl.a. som følge af et fald på 1,3 pct. i søtransport og et fald på 20,6 pct. i forsikrings- og finansielle tjenester. Overskuddet på tjenestebalancen var på 15,0 mia. kr. i første kvartal. Det viser tallene, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  1. kvt. 2015

11. maj 2015 - Nr. 233

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. august 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Kraftig vækst i varehandlen med udlandet

11. maj 2015

I marts steg eksporten af varer med 7,1 pct., og importen steg med 4,6 pct., mens overskuddet på handelsbalancen endte på 8,5 mia. kr. Set over de seneste tre måneder er eksporten steget med 5,8 pct., og importen med 3,1 pct. Både eksport- og importstigningerne i marts fordeler sig på næsten alle varegrupper. Det viser tallene eksklusive skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  marts 2015

11. maj 2015 - Nr. 231

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Varehandlen løftede betalingsbalancen

11. maj 2015

I marts var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 12,4 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er 0,5 mia. kr. mere end i februar. Bag denne udvikling ligger en stigning i overskuddet på varer på 3,3 mia. kr., som især skyldes en stor stigning i eksporten på 4,6 mia. kr. De faktiske tal viste i marts et overskud på de løbende poster på 2,9 mia. kr. Den store forskel mellem faktiske og sæsonkorrigerede tal skyldes primært fald i overskuddet på indkomst som følge af udbytte til udenlandske aktionærer, der sædvanligvis udbetales i marts og april.

Betalingsbalancen over for udlandet  marts 2015

11. maj 2015 - Nr. 232

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Industriproduktionen steg i marts

8. maj 2015

Industriproduktionen i marts var 5,5 pct. højere end i februar. Den store månedlige stigning kom efter små fald i januar og februar, og i forhold til fjerde kvartal 2014 steg den samlede industriproduktion med 0,4 pct. i første kvartal 2015. Produktionen i marts var 31,6 pct. højere end lavpunktet i september 2009 - og kun 3,4 pct. lavere, end da produktionen toppede i april 2008. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  marts 2015

8. maj 2015 - Nr. 226

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Flere nye personbiler i husholdningerne i april

8. maj 2015

Der kom 2 pct. flere nye personbiler på gaden i april end i marts, når der er korrigeret for normale sæsonudsving - den største tilgang siden juli 2007. Husholdningernes køb og leasing af nye biler (tilgang) lå 6 pct. højere, mens erhvervenes køb og leasing lå 4 pct. lavere. I februar-april 2015 kom der 1 pct. flere nye biler på gaden end i november 2014 - januar 2015. Tilgangen til husholdningerne i de seneste tre måneder faldt med 7 pct., mens erhvervenes tilgang steg 15 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  april 2015

8. maj 2015 - Nr. 228

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Overnatningerne steg i marts i forhold til sidste år

8. maj 2015

Det faktiske antal overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem steg i marts med 90.000 eller 8 pct. i forhold til samme måned sidste år. Stigningen skyldes blandt andet påskens placering, hvor palmesøndag i år lå i marts, mens hele påsken i 2014 lå i april. Korrigeret for normale sæsonudsving var niveauet i marts 1 pct. lavere end måneden før. Antallet af sæsonkorrigerede hotelovernatninger og vandrerhjemsovernatninger var næsten uændret, mens feriecentrene havde 7 pct. færre overnatninger.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  marts 2015

8. maj 2015 - Nr. 227

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Påsken gav mange gæster i feriehusene

8. maj 2015

Der var 644.000 overnatninger i udlejede danske feriehuse i marts, en stigning på 258.000 eller 67 pct. sammenlignet med samme måned sidste år. Stigningen skal især ses i lyset af, at påsken sidste år udelukkende lå i april, hvor palmesøndag i år lå i marts. Korrigeret for normale sæsonudsving var der i marts i alt 1 pct. færre overnatninger i udlejede feriehuse end måneden før. Danske overnatninger steg 11 pct., mens udlændinge havde 5 pct. færre overnatninger end i februar.

Feriehusudlejning  marts 2015

8. maj 2015 - Nr. 229

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Omkostninger ved asfaltarbejde er faldet

7. maj 2015

Fra fjerde kvartal 2014 til første kvartal 2015 faldt omkostningerne ved asfaltarbejde med 1,9 pct. I samme periode steg jern- og stålkonstruktioner med 0,7 pct., jordarbejde steg med 0,5 pct., mens betonkonstruktioner steg med 0,1 pct. Vejarbejde, som er sammensat af jordarbejde, asfaltarbejde og betonkonstruktioner, faldt med 0,6 pct.

Omkostningsindeks for anlæg  1. kvt. 2015

7. maj 2015 - Nr. 223

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. august 2015

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for anlæg

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Omkostningerne ved at fjerne affald og slam er steget

7. maj 2015

Fra fjerde kvartal 2014 til første kvartal i 2015 er omkostningerne ved slamsugning steget med 2,5 pct., mens dagrenovation er steget med 1,9 pct.

Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning  1. kvt. 2015

7. maj 2015 - Nr. 225

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. august 2015

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Kilder og metode

Indeksene måler udviklingen i omkostningerne forbundet med drift af dagrenovations- og slamsugningsvirksomhed. Indeksene bliver ofte benyttet som indikatorer for belysning af udviklingen i de respektive brancher og til regulering af kontrakter

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Uændret antal tvangsauktioner i april

7. maj 2015

I april blev der bekendtgjort 306 tvangsauktioner mod 298 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Det svarer til en lille stigning på 3 pct. I tre-månedersperioden februar-april var der 874 tvangsauktioner mod 896 i perioden november 2014 - januar 2015. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  april 2015

7. maj 2015 - Nr. 221

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Uændret antal konkurser

7. maj 2015

Der var 399 konkurser i april mod 400 i marts, når der korrigeres for normale sæsonudsving. I perioden februar-april var der 1.129 konkurser mod 1.114 i november-januar. Det er 1 pct. flere. Set i et længere perspektiv ligger antallet af konkurser i de senere år en del højere end i perioden før 2008. Den begrænsede effekt af den anden oliekrise på antallet af konkurser i begyndelsen af 1980'erne hænger bl.a. sammen med en kraftig forringelse af kronekursen, der forbedrede konkurrenceevnen for eksporterhvervene. Faldet i den indenlandske efterspørgsel påvirkede dog byggeriet en del. Kartoffelkuren og skattereformen i 1987 var primært rettet mod det indenlandske forbrug - med effekt på byggeriet - men ikke mod eksporterhvervene.

Konkurser  april 2015

7. maj 2015 - Nr. 222

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Stabil svinebestand

7. maj 2015

Den samlede bestand af svin i Danmark var 1. april 0,5 pct. lavere end ved tællingen 1. januar, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Den faktiske bestand af svin var på 12,5 mio., hvilket er 1,8 pct. flere end samme tidspunkt sidste år. Stigningen skyldtes flere smågrise (fravænnede svin under 50 kg).

Svinebestanden  1. april 2015

7. maj 2015 - Nr. 224

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. august 2015

Alle udgivelser i serien: Svinebestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Svinebestanden bliver opgjort på grundlag af en stikprøvetælling blandt alle landbrugsbedrifter med svin. Bestanden kan være påvirket af forskydninger i slagtningerne i forbindelse med helligdage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Svinebestanden

Del sidens indhold
Lidt flere modtog kontanthjælpsydelser i 2014

6. maj 2015

I 2014 modtog 167.400 helårsmodtagere kontanthjælpsydelser, hvilket er 3.400 flere end i 2013. Stigningen det seneste år dækker over store forskydninger mellem forskellige ordninger som følge af ændringer på kontanthjælpsområdet. Bl.a. har unge under 30 år uden en kompetencegivende uddannelse fra 1. januar 2014 ikke længere kunnet modtage kontanthjælp, men derimod uddannelseshjælp, som er en ny type ydelse. I 2014 modtog 42.200 helårsmodtagere uddannelseshjælp. Enheden helårsmodtagere fremkommer ved, at man lægger alle de dage, hvor ydelserne er modtaget, sammen og deler med 365.

Kontanthjælp mv. (år)  2014

6. maj 2015 - Nr. 218

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælp mv. (år)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Del sidens indhold
Flere gennemfører en videregående uddannelse

6. maj 2015

Andelen af de 35-årige, der har fuldført en videregående uddannelse, er nu på 38 pct. Det er en stigning på 8 procentpoint set i forhold til 2005. Stigningen er sket jævnt over årene og skyldes især en fremgang på de mellemlange på 3 procentpoint og lange uddannelser på 5 procentpoint. Kun på de korte videregående uddannelser har der været et lille fald i gennemførslen for de 35-årige.

Fuldførte videregående uddannelser  2013/2014

6. maj 2015 - Nr. 220

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Fuldførte videregående uddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på uddannelsesinstitutionernes indberetning til Elevregisteret. Uddannelser og kurser taget i udlandet indgår ikke i Elevregisteret og indgår derfor ikke i denne opgørelse. Gruppen af personer med ukendt uddannelsesniveau består hovedsagligt af indvandrere. I nogle tilfælde har en studerende taget flere uddannelser på flere niveauer. Kun den seneste uddannelse er talt med i denne opgørelse. Elevregistret
er et forløbsregister, hvor man kan følge den enkelte studerende gennem dennes uddannelseskarriere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Lille stigning i det samlede påbegyndte byggeri

6. maj 2015

Det samlede påbegyndte etageareal er steget med 5 pct. i første kvartal 2015 i forhold til fjerde kvartal 2014. Det samlede antal påbegyndte boliger er i samme periode faldet med 17 pct. Stigningen i det påbegyndte etageareal skyldes en markant stigning på 28 pct. i erhvervsbyggeriet, mens faldet i det påbegyndte boligbyggeri dækker over en ændret sammensætning af det påbegyndte boligbyggeri med langt færre (især små) etageboliger mod lidt flere (især større) enfamiliehuse. Resultatet er færre boliger, men stort set samme areal til beboelsesbygninger som i fjerde kvartal.

Byggevirksomheden  1. kvt. 2015

6. maj 2015 - Nr. 219

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. august 2015

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Regionernes langfristede gæld steg

5. maj 2015

Regionernes langfristede gæld steg med 0,5 mia. kr. til 18,3 mia. kr. fra fjerde kvartal 2014 til første kvartal 2015. Den langfristede gæld betegner den del af gælden, som løber mere end et år. Kommunernes langfristede gæld faldt med 0,1 mia. kr. til 85,7 mia. kr. i samme periode.

Kommunernes og regionernes finansielle aktiver og passiver  1. kvt. 2015

5. maj 2015 - Nr. 217

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. august 2015

Alle udgivelser i serien: Kommunernes og regionernes finansielle aktiver og passiver

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Ralf Frimand, tlf. 29 39 42 73

Kilder og metode

Data er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra de enkelte kommuner.
De indsendte kvartalsregnskaber er på samme detaljeringsniveau som årsregnskabet, men det er ikke egentlige afsluttede kvartalsregnskaber. Det betyder bl.a., at fejl og manglende konteringer vedrørende et kvartal først findes i et senere kvartal eller ved årsafslutningen, hvor det konteres i supplementsperioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Færre kommuner har kort ventetid på plejebolig

5. maj 2015

I 88 ud af 96 indberettende kommuner var ventetiden på at få en plejebolig fra den generelle venteliste i 2014 mindre end to måneder. I 2013 var der 92 kommuner, der havde ventetid på under to måneder. I 13 kommuner var der ingen ventetid i 2014, hvilket er næsten samme niveau som i 2013, hvor der var 14 kommuner uden ventetid. I 48 kommuner måtte borgerne vente mellem 1 og 30 dage på en bolig, hvilket er færre end i 2013. Der er til gengæld sket en lille stigning i antal kommuner med ventetid på mellem 31 og 60 dage - fra 26 kommuner i 2013 til 27 kommuner i 2014. 8 kommuner har en ventetid på mere end 60 dage.

Ventetid på plejebolig  2014

5. maj 2015 - Nr. 216

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Ventetid på plejebolig

Kontakt

Claus Østberg, tlf. 51 79 31 58

Statistik­dokumentation

Sociale ydelser til ældre

Del sidens indhold
Svagt fald i forbrugerkreditten

4. maj 2015

Den samlede forbrugerkredit, dvs. husholdningernes forbrugslån uden om banker og realkreditinstitutioner, var ved udgangen af første kvartal 2015 på 19,6 mia. kr. Det er 1,0 pct. mindre end i fjerde kvartal sidste år. Faldet skyldes, at købekort faldt med 3,1 pct. til 8,0 mia. kr., mens blankolån og kredit mod sikkerhed samlet set lå relativt stabilt. Til sammenligning udgjorde bankernes udlån til forbrugerkredit til husholdninger 97 mia. kr., mens de samlede udlån til husholdninger udgjorde 430 mia. kr. for bankerne ved udgangen af marts 2015.

Forbrugerkredit  1. kvt. 2015

4. maj 2015 - Nr. 215

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. august 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerkredit

Kontakt

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

Forbrugerkredit omfatter kredit ydet af firmaer, som ikke modtager indlån, fx finansierings-selskaber. Betegnelsen udbydere af forbrugerkredit dækker i denne statistik:
Egentlige finansieringsselskaber og kontoringe, der finansierer køb af varer hos flere forskellige forhandlere og i flere forskellige butikker eller butikskæder.
Forhandlere og butikker, som alene tilbyder deres egne kunder finansiering.
For købekorts vedkommende er fx kreditkort udstedt af indkøbscentre, butikskæder, benzinselskaber samt visse internationale kreditkort med i opgørelsen. Hævekort udstedt af pengeinstitutter er ikke med i opgørelsen.
Selskaber i pengeinstitutsektoren, som ikke modtager indlån, er også omfattet af opgørelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Bruttoledigheden falder lidt

30. april 2015

Bruttoledigheden faldt med 1.500 fra februar til marts. Dermed lå bruttoledigheden på 127.100 fuldtidsledige i marts, svarende til en ledighedsprocent på 4,8 pct. mod 4,9 pct. i februar. Ledighedsprocenten er beregnet som andel af den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  marts 2015

30. april 2015 - Nr. 210

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Vi bruger mest tid uden for arbejdsmarkedet

30. april 2015

I 2013 udgjorde befolkningen ca. 5,6 mio. personer, hvoraf lidt under 2,4 mio. fuldtidspersoner svarende til 42 pct. af befolkningen var i arbejdsstyrken. Omvendt var lidt mere end 3,2 mio. fuldtidspersoner eller ca. 58 pct. af befolkningen uden for arbejdsmarkedet. En person kan i denne opgørelse indgå med en del af sin tid på arbejdsmarkedet og en del af tiden uden for arbejdsmarkedet. Det er i modsætning til traditionelle opgørelser af arbejdsstyrken, hvor en person, der har tilknytning til arbejdsmarkedet, indgår i arbejdsstyrken uanset omfanget af denne tilknytning.

Arbejdsmarkedsregnskab  2013

30. april 2015 - Nr. 211

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arbejdsmarkedsregnskab

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Arbejdsmarkedsregnskabet er en årsstatistik med oplysninger om befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet, hvor arbejdsmarkedsrelaterede aktiviteter vægtes højst.
Med arbejdsmarkedsregnskabet kan befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet for første gang opgøres i fuldtidspersoner. Det skyldes, at der foretages en timenormering, hvor en person i befolkningen indgår med 37 timer om ugen. Det samlede antal fuldtidspersoner i arbejdsmarkedsregnskabet svarer til den gennemsnitlige danske befolkning. 
Samtidigt kan arbejdsmarkedsregnskabet belyse arbejdsmarkedet væsentligt mere nuanceret, end de nuværende enkeltstående statistikker kan, da mange datakilder integreres og harmoniseres i et statistiksystem.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdsmarkedsregnskab (AMR)
Danmark har det største offentlige overskud i EU

30. april 2015

Ændret 30. april 2015 kl. 13:32

Ved offentliggørelsen kl. 9,00 var der desværre fejl i tallet for Danmarks offentlige saldo i 2014 i tabellen. Det var angivet som minus 1,2 pct., hvor det skulle have været 1,2 pct. Teksten var korrekt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Danmark havde sidste år det største offentlige overskud blandt EU-landene. Det danske overskud var på 1,2 pct. af BNP (bruttonationalproduktet). Danmark var sammen med Tyskland, Luxembourg og Estland dermed et af kun fire EU-lande, som havde et overskud. Set under ét havde EU-landene et underskud på 2,9 pct. af BNP, mens eurolandene havde et underskud på 2,4 pct. Ifølge ØMU-kriterierne, der er fastlagt i EU-traktaten, er 3 pct. under normale omstændigheder grænsen for det offentlige underskud (ØMU-saldoen).

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2014 (april-indberetning)

30. april 2015 - Nr. 214

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Billigere pasning af børn i skolealderen

30. april 2015

Fra 2014 til 2015 faldt taksterne i fritidshjem med 14, 1 pct. og i skolefritidsordninger med 11,7 pct. Dog har der været en beskeden stigning i taksterne for daginstitutioner og dagplejer. Samlet set er taksterne for børnepasning generelt faldet mere end det generelle prisniveau, der fra januar 2014 til januar 2015 faldt med 0,1 pct.

Takster for børnepasning  2015

30. april 2015 - Nr. 213

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Takster for børnepasning

Kontakt

Annemarie Schriver, tlf. 40 18 43 54

Kilder og metode

Takster for forældrebetaling er indberettet af kommunerne til Økonomi- og Indenrigsministeriet. Takster i privatinstitutioner indgår ikke i statistikken, da disse takster ikke besluttes af kommunalbestyrelserne. Taksterne dækker en heltidsplads og er opgjort brutto, dvs. før fradrag for hel eller delvis friplads og søskenderabat. De offentliggjorte takster er ekskl. en eventuel særskilt betaling for frokost. Danmarks Statistik beregner årstaksterne ud fra oplysninger om den månedlige takst samt antal betalingsfri måneder. Gennemsnitstaksten for hele landet beregnes på grundlag af kommunernes takster, hvor antallet af børn i pasningsordningerne indgår som vægt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Største udgifter til børn, ældre og handicappede

30. april 2015

Kommunernes udgifter til børn og unge samt voksne med særlige behov (herunder ældre og handicappede) var i 2014 på 159,8 mia. kr. og udgjorde dermed 50,1 pct. af de samlede kommunale udgifter i henhold til regnskaberne for 2014. I regnskab 2013 lå udgifterne til de to områder på 156,9 mia. kr. og udgjorde 49,8 pct. af de kommunale udgifter. Der er altså tale om en stigning på 2,9 mia. kr. Af udgifterne til børn og unge gik 52,7 mia. kr. til skole (folkeskoler, privatskoler, efterskoler, SFO mv.), 27,1 mia. kr. til dagtilbud og 13,5 mia. kr. til dækning af særlige behov. Tilbud til ældre og voksne med særlige behov, bl.a. hjemmehjælp, udgjorde 66,4 mia. kr.

Kommuner og regioners regnskaber  2014 

30. april 2015 - Nr. 212

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. april 2016

Alle udgivelser i serien: Kommuner og regioners regnskaber

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over kommunernes og regionernes regnskaber udarbejdes på grundlag af detaljerede regnskabs oplysninger for de enkelte kommuner og regioner. Flere oplysninger findes på emnesiden og i statistikdokumentationen. Se også nøgletal på kommunekort.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner

Del sidens indhold
Stabil og positiv udvikling i serviceerhvervene

29. april 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhvervene er stort set uændret på 6 i april mod 7 i marts. Således fortsætter den jævne og svagt stigende tendens fra det seneste år. Af indikatorens tre komponenter ligger vurderingen af den faktiske omsætning højest i denne måned, mens forventningerne til den kommende omsætning og vurderingen af forretningssituationen ligger lidt lavere. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  april 2015

29. april 2015 - Nr. 207

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Styrkede forventninger i industrien

29. april 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er steget fra minus 16 i marts til minus 11 i april. Der spores en stigende tendens over de seneste måneder. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Af indikatorens tre komponenter er produktionsforventningerne fortsat positive, mens ordrebeholdningen stadig vurderes negativt - dog mindre end sidste måned. Færdigvarelagrene vurderes fortsat som for store, hvilket også tæller negativt.

Konjunkturbarometer for industri  april 2015

29. april 2015 - Nr. 206

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Faldende tendens i byggeriet

29. april 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er i april uændret på minus 17 som i marts. Dog fortsætter den faldende tendens, der har gjort sig gældende det seneste halvandet år. Af indikatorens to komponenter er beskæftigelsesforventningerne faldet en smule, mens ordrebeholdningen er steget en anelse. Tallene er korrigerede for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  april 2015

29. april 2015 - Nr. 205

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Positive forventninger i detailhandlen

29. april 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er steget til 18 i april fra 10 i marts. Der har været en stigende tendens i årets første fire måneder. Både positive forventninger til den kommende omsætning og positive vurderinger af den faktiske omsætning holder indikatoren oppe. Derimod trækker vurderingen af lagerbeholdningen ned. Indikatorerne er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  april 2015

29. april 2015 - Nr. 208

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Størst prisstigning på ejerlejligheder

29. april 2015

Fra januar til februar steg priserne på både enfamiliehuse og ejerlejligheder. Enfamiliehuse steg 1,0 pct., mens ejerlejligheder steg 2,3 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden december - februar med de foregående tre måneder september-november, steg priserne med 0,9 pct. for enfamiliehuse, mens ejerlejligheder steg 1,6 pct. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Ejendomssalg (md.)  februar 2015

29. april 2015 - Nr. 209

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Højeste antal lønmodtagere siden september 2009

28. april 2015

Lønmodtagerbeskæftigelsen i februar i år var på det højeste niveau siden september 2009. Antallet af lønmodtagere har været støt stigende siden foråret 2013, og i februar var der 53.400 flere personer med et lønmodtagerjob end i lavpunktet i april 2013. I forhold til januar var der 4.100 flere lønmodtagere i februar, hvor 2.594.200 personer havde et lønmodtagerjob. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  februar 2015

28. april 2015 - Nr. 200

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Flere unge tager en ungdomsuddannelse

28. april 2015

I 2014 havde 69 pct. af de 25-årige fuldført en ungdomsuddannelse. Det er en stigning fra 67 pct. i 2013 men et fald sammenlignet med ti år før, hvor 71 pct. af de 25-årige havde taget en ungdomsuddannelse. Med stigningen i 2014 er andelen næsten tilbage på niveauet fra 2006.

Fuldførte ungdomsuddannelser  2013/2014

28. april 2015 - Nr. 203

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2016

Alle udgivelser i serien: Fuldførte ungdomsuddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Elevregistret er et forløbsregister, hvor den enkelte studerende kan følges gennem uddannelseskarrieren.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Fortsat flest medlemskaber i fodboldklubber

28. april 2015

Med i alt 615.000 medlemskaber i 2014 er fodbold fortsat den største sportsgren i den organiserede idræt. Medlemmerne er fordelt med 335.000 i Dansk Boldspil-Union (DBU), 256.000 i Danske Gymnastik- og Idrætsforeninger (DGI) og 24.000 i Dansk Firmaidræt. Det er knap 1 pct. flere medlemskaber end året før. Til sammenligning er gymnastik den andenstørste sportsgren med 505.000 medlemmer, dernæst kommer svømning med 374.000 medlemskaber (antallet er eksklusive Dansk Firmaidræt) og på en fjerdeplads ligger badminton med 218.000 medlemmer i 2014. Bemærk, at samme person kan have flere medlemskaber.

Idræt og fritid  2014

28. april 2015 - Nr. 204

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Idræt og fritid

Kontakt

Søren Østerballe, tlf. 23 42 32 97

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra organisationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten