oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flere påbegyndte boliger og mere erhvervsareal

3. maj 2019

Det samlede påbegyndte etageareal steg med 23 pct. fra fjerde kvartal 2018 til første kvartal 2019. Der er stigninger i alle hovedkategorier af bygningsanvendelse. For bygninger til erhverv ses en pæn stigning på 15 pct., mens stigningen for bygninger til boliger udgør 3 pct. For Øvrige bygninger ses en markant stigning på 96 pct. Det skal understreges, at kategorien dækker over mange anvendelser og ofte svinger meget. Antallet af påbegyndte boliger steg med 5 pct., hvilket primært skyldes en stigning på 12 pct. i Enfamiliehuse. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Denne offentliggørelse er baseret på en ny estimationsmodel, som korrigerer for forsinkelser i indberetningen af byggesager til BBR - se længere nede.

Byggevirksomheden  1. kvt. 2019

3. maj 2019 - Nr. 166

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. august 2019

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Bruttoledigheden også uændret i marts

3. maj 2019

Fra februar til marts steg antallet af bruttoledige personer omregnet til fuld tid med 500 til 103.900. Herefter ligger ledighedsprocenten uændret på 3,7 pct. af arbejdsstyrken for årets tre første måneder. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigeret, med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  marts 2019

3. maj 2019 - Nr. 165

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Flere længere kursusforløb på højskoler

3. maj 2019

I skoleåret 2017/2018 var der 45.100 kursusforløb på de danske højskoler. Dette er en stigning på 2 pct. i forhold til skoleåret 2016/2017, hvor der var 44.300 højskolekursusforløb. 10.100 kursusforløb varede 12 uger eller mere, herefter benævnt som lange kurser. De resterende 35.000 kursusforløb varede mindre end 12 uger, herefter benævnt som korte kurser. De 10.100 lange kursusforløb udgjorde 5.300 årselever. De 35.000 korte kursusforløb udgjorde kun 1.100 årselever.

Højskoler  2017/2018

3. maj 2019 - Nr. 168

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Højskoler

Kontakt

Mikkel Jonasson Pedersen, tlf. 23 60 42 07

Kilder og metode

Kursusdeltagelse er opgjort i kursusforløb, såfremt en person har deltaget i flere kursusforløb, vil personen tælle med flere gange. Statistikken inkludere også frie fagskoler, i omfang udgør disse dog kun få kursusforløb sammenlignet med højskolekurserne og der bliver derfor ikke skelnet mellem de to. 
Højskolestatistikken omfatter alle godkendte udbydere af højskolekurser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højskolekurser
Flere hjem får smart-tv og hjælp til opvasken

2. maj 2019

I de danske hjem bliver det i stigende grad normalt, at man kan gå på internettet med sit tv, og opvaskemaskinerne står oftere klar til at hjælpe med de beskidte tallerkener. I dag har seks ud af ti danske familier et smart-tv, mens syv ud af ti har en opvaskemaskine. Generelt er der ikke de store ændringer i danskernes udvalg af elektronik i hjemmet i 2019 i forhold til 2018, men netop for smart-tv er der sket en stigning på otte procentpoint. Også andelen af familier med opvaskemaskine er steget siden 2018. Med fire procentpoint har stigningen dog været mere moderat.

Elektronik i hjemmet  2019

2. maj 2019 - Nr. 164

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Elektronik i hjemmet

Kontakt

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Vi gennemfører undersøgelsen i april via telefoninterviews og internetbesvarelser (www.dst.dk/interview) med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. Resultaterne for de enkelte år har en stikprøveusikkerhed på 3 procentpoint, mens der er en usikkerhed på 5 procentpoint, når der sammenlignes mellem to år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elektronik i hjemmet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Danske unges ledighed er blandt EU's laveste

1. maj 2019

I fjerde kvartal 2018 var 8,2 pct. af de 15-24-årige i arbejdsstyrken i Danmark ledige. Dette er væsentligt under niveauet for EU som helhed, hvor 14,7 pct. i denne aldersgruppe var ledige. I Sverige var 14,1 pct. i aldersgruppen ledige, mens det i Finland gjaldt for 12,2 pct. Tyskland var med 5,2 pct. det EU-medlemsland med den laveste ledighedsprocent blandt de 15-24-årige. De EU-medlemslande med de højeste ledighedsprocenter blandt de 15-24-årige var Grækenland med 40,0 pct. og Italien og Spanien med hhv. 34,1 og 33,5 pct.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  4. kvt. 2018

1. maj 2019 - Nr. 163

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
På et årti er ejerlejligheder blevet dyrere end huse

30. april 2019

På landsplan steg priserne for enfamiliehuse med 4,0 pct. i februar 2019 i forhold til samme måned 2018. Priserne for ejerlejligheder faldt i samme periode med 0,6 pct. på landsplan. For ti år siden (4. kvt. 2008) var den gennemsnitlige købspris for en ejerlejlighed 90 pct. af gennemsnitsprisen for de enfamiliehuse, der blev handlet på landsplan. I takt med at priserne på ejerlejligheder over de seneste ti år er steget mere end for enfamiliehuse er tallet i dag (4. kvt. 2018) 110 pct., hvilket betyder, at den gennemsnitlige købspris for en ejerlejlighed i dag er 10 pct. højere end gennemsnitsprisen for de handlede enfamiliehuse.

Ejendomssalg (md.)  februar 2019

30. april 2019 - Nr. 161

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Geografiske forskelle i kontakt til almen læge

30. april 2019

Der er geografiske forskelle i andelen af borgere mellem 30-59 år, der havde kontakt til almen læge i 2018. Færrest besøgte lægen i Bornholms Kommune, hvor 74,7 pct. af de 30-59-årige borgere var i kontakt med lægen i 2018, mens flest borgere havde kontakt med lægen i Skive Kommune med 85,8 pct. I Skive havde borgerne i gennemsnit 7,2 kontakter til lægen i 2018, mens borgerne på Bornholm i gennemsnit havde 6,2 kontakter. Kontakt til almen læge dækker både fysiske besøg, e-kommunikation og telefonkonsultationer.

Lægebesøg mv.  2018

30. april 2019 - Nr. 160

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. april 2020

Alle udgivelser i serien: Lægebesøg mv.

Kontakt

Jonas Kirchheiner-Rasmussen, tlf. 61 50 23 80

Camilla Østerballe Nielsen, tlf. 20 28 52 49

Kilder og metode

Statistikken omfatter alene praksissektoren, hvilket betyder, at hverken skolelæge, børne- og ungdomstandpleje, skadestuebesøg eller hospitalsindlæggelser indgår. Medicintilskud og rejsesygeforsikring indgår heller ikke. Kun ydelser, hvor det offentlige dækker udgiften helt eller delvis, indgår. En eventuel egenbetaling indgår ikke. En kontakt er et besøg hos lægen eller en telefonkonsultation, en e-mailkonsultation eller et hjemmebesøg mv. Andre ydelser, fx laboratorieundersøgelser samt tillægsydelser givet i forbindelse med en konsultation, regnes derimod ikke som en kontakt. Det skal bemærkes for tandlægebesøg, at det er det første besøg (med undersøgelse), der er registreret som en kontakt, mens øvrige besøg i samme behandlingsforløb ikke registreres som kontakter. I 2013 reduceredes tilskuddet til tandrensning og kontrol af diagnostisk fund hos tandlæger. Kilder er Sygesikringsdata fra Danske Regioner og andre registre fra Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lægebesøg

Del sidens indhold
Faldende folketal i de små byer og landdistrikter

30. april 2019

I langt de fleste sjællandske, fynske samt i en del jyske kommuner faldt folketallet i kommunernes små byer (inkl. landdistrikterne) med op til 5 pct. pr. 1. januar 2019 sammenlignet med 2010. I Nordjylland, med undtagelse af Aalborg og Rebild Kommuner, og ned langs hele vestkysten, med undtagelsen af Esbjerg og Varde, faldt kommunernes små byers folketal mellem 5 pct. og 16 pct. Folketallet i de små byer i Lolland, Morsø, Langeland, Lemvig, Bornholm og Ærø Kommuner er faldet med mellem 10 og 16 pct. I Aarhus og Odense Kommune og flere kommuner omkring Aarhus og i Hovedstadsregionen samt Stevns og Fanø Kommuner steg folketallet i kommunernes byer med op til 2.000 indbyggere (inkl. landdistrikterne).

Byopgørelsen  1. januar 2019

30. april 2019 - Nr. 162

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2020

Alle udgivelser i serien: Byopgørelsen

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR) og kortdata fra SDFI (Styrelsen for Dataforsyning og Infrastruktur).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byopgørelsen

Del sidens indhold
Museumsgæster er storforbrugere af kultur

29. april 2019

Næsten fire ud af ti på 16 år og opefter besøgte et museum i fjerde kvartal 2018. De deltager generelt mere i kulturaktiviteter end resten af befolkningen. Forskellen er størst for koncerter, hvor 39 pct. af museumsgæsterne var til koncert, mens det kun gælder 19 pct. af den øvrige befolkning. Museumsgæster så også i større omfang film i biografen. 76 pct. af de museumsbesøgende læser skønlitteratur, mens det samme gælder halvdelen af den øvrige befolkning. Halvdelen af museumsgæsterne deltager i én eller flere fritidsaktiviteter, fx aftenskoleundervisning eller foredrag. Tilsvarende går hver tredje i resten af befolkningen til fritidsaktiviteter.

Kulturvaner (tillæg)  4. kvt. 2018 besøg på museer, udstillinger o.l.

29. april 2019 - Nr. 158

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (tillæg)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen, som gennemføres hvert kvartal. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024, men undersøgelsen har været gennemført siden 1964. Der spørges hvert kvartal ca. 15.000 personer blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen over 16 år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Prisen på at få opført enfamiliehuse stiger

29. april 2019

Prisen, man skal betale for at få bygget et nyt enfamiliehus, har gennem de seneste år været støt stigende, og i perioden 2015-2018 er priserne steget med 12 pct. Prisudviklingen på at opføre et nyt enfamiliehus er tilsvarende den, som har været på salg af eksisterende enfamiliehuse offentliggjort i ejendomssalgsstatstikken. Der har i samme periode været en lidt svagere vækst i prisen på at få udført renoverings- og vedligeholdelsesopgaver i boliger og erhvervsejendomme, idet denne er steget med 7 pct.

Producentprisindeks for byggeri  2018

29. april 2019 - Nr. 159

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. april 2020

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for byggeri

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Statistikken om prisudviklingen for enfamiliehuse er baseret på indberettede priser fra typehusfirmaer og oplysninger fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken om prisudviklingen for renoverings- og vedligeholdelsesopgaver udarbejdes på baggrund af indberettede priser fra håndværksfirmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producentprisindeks for byggeri af boliger

Producentprisindeks for renovering og vedligeholdelse
Lille fremgang i erhvervenes forventninger

29. april 2019

Industriens konjunkturindikator er steget svagt fra minus 5 i marts til minus 3 i april. Bygge og anlæg ligger fjerde måned i træk uændret på minus 3. Den samlede tillidsindikator er steget til 106 i april og det er en pæn fremgang siden februar, hvor værdien var nede på 101. I denne udgivelse ses på udviklingen i produktionsbegrænsende faktorer - mangel på efterspørgsel og arbejdskraft.

Konjunkturbarometer for erhvervene  april 2019

29. april 2019 - Nr. 157

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Højere inflation i Danmark - uændret i EU

26. april 2019

I marts steg inflationen i Danmark til 1,2 pct. fra 1,1 pct. i februar, mens den i EU var uændret på 1,6 pct. Den danske kerneinflation (inflation ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer) var i marts 1,1 pct. og dermed lavere end kerneinflationen i EU (1,3 pct.), men højere end i euroområdet (1,0 pct.). Modsat kerneinflationen i EU og Euroområdet steg den danske kerneinflation i marts. Det er i høj grad prisændringer på fødevarer, der forklarer stigningen i den danske kerneinflation i marts. Over de seneste tre måneder er det dermed specielt prisændringer på fødevarer, der har påvirket den danske kerneinflation og bragt denne op på niveau med EU og Euroområdets kerneinflation.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  marts 2019

26. april 2019 - Nr. 156

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. maj 2019

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Danmarks ØMU-gæld blandt EU's laveste

26. april 2019

Danmark havde i 2018 den femtelaveste offentlige bruttogæld (ØMU-gæld) blandt EU-landene, set i forhold til BNP (bruttonationalproduktet). Den danske ØMU-gæld udgjorde 34,1 pct. af BNP. Danmark var sammen med bl.a. Estland, Luxembourg, Bulgarien, Tjekkiet, Rumænien og Sverige blandt de 14 EU-lande, som ved udgangen af 2018 havde en ØMU-gæld under 60 pct. af BNP. Kun 8 ud af de 19 eurolande havde en ØMU-gæld under 60 pct. Ifølge ØMU-kriterierne, der er fastlagt i EU-traktaten, må ØMU-gælden under normale omstændigheder maksimalt udgøre 60 pct. af BNP.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2018 (april-indberetning)

26. april 2019 - Nr. 155

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Uændret antal lønmodtagere i februar

25. april 2019

Antallet af personer med lønmodtagerjob var i februar 2.776.400. Det er dermed stort set uændret siden januar. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  februar 2019

25. april 2019 - Nr. 153

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Detailsalget steg i marts og løftede første kvartal

25. april 2019

Detailsalget steg 0,7 pct. i marts sammenlignet med februar og dermed endte første kvartal i 2019 på stort set samme niveau som fjerde kvartal i 2018. Varegruppernes fordeling i marts viste et fald i varegruppen fødevarer og andre dagligvarer med 0,4 pct. Omvendt steg beklædning mv. med 1,8 pct. og andre forbrugsvarer steg 1,6 pct. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  marts 2019

25. april 2019 - Nr. 152

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Folkeskolen er kommunernes største udgiftspost

25. april 2019

Regnskaberne for landets 98 kommuner for 2018 viser samlede nettodriftsudgifter på 343,2 mia. kr. Folkeskolen var med 55,7 mia. kr. kommunernes største udgiftspost. Posten inkluderer bl.a. skolefritidsordninger, specialskoler og bidrag til staten for elever på private skoler. Udgifterne til personer med særlige behov var 47,7 mia. kr., mens udgifter til ældre udgjorde 42,5 mia. kr. Der er første gang, at disse to poster er opsplittet i kommunernes regnskaber. Andre store udgiftsposter er kontante ydelser som kontanthjælp (34,3 mia. kr.), administrativ organisation som sekretariat og forvaltninger (32,0 mia. kr.), sundhedsudgifter mv. (30,6 mia. kr.) og dagtilbud mv. til børn og unge (26,9 mia. kr.).

Kommuner og regioners regnskaber  2018

25. april 2019 - Nr. 154

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2020

Alle udgivelser i serien: Kommuner og regioners regnskaber

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over kommunernes og regionernes regnskaber udarbejdes på grundlag af detaljerede regnskabs oplysninger for de enkelte kommuner og regioner. Flere oplysninger findes på emnesiden og i statistikdokumentationen. Se også nøgletal på kommunekort.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner

Del sidens indhold
Dæmpede investeringsforventninger i industrien

24. april 2019

Industrien forventer, at investeringerne vil være 2 pct. højere i 2019 end i 2018, viser den seneste stikprøveundersøgelse om investeringsforventningerne, der blev gennemført i marts 2019. Det er lavere end i første måling, gennemført i oktober sidste år, hvor der var en forventning om en stigning på 10 pct. Undersøgelsen viser også, at investeringerne i 2018 forventes at være vokset med 8 pct. i forhold til 2017.

Industriens investeringsforventninger  marts 2019

24. april 2019 - Nr. 151

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
Forbrugertillid uændret

23. april 2019

Forbrugertilliden ligger på 3,7 i april mod 3,8 i marts. Niveauet er således uændret, både når man ser på marts og på gennemsnittet for de seneste seks måneder, som er 3,7. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  april 2019

23. april 2019 - Nr. 150

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen steg i første kvartal

17. april 2019

Byggebeskæftigelsen var på 176.200 personer i første kvartal 2019 mod 173.800 i fjerde kvartal 2018, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed fortsætter byggebeskæftigelsen den stigende trend, der startede i 2013.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  1. kvt. 2019

17. april 2019 - Nr. 149

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Flytninger over Øresund udlignes over tid

16. april 2019

I 2018 var der - som i de foregående år - flere, som flyttede fra Skåne til Østdanmark end den modsatte vej. Der ses dog en tendens til, at forskellen imellem de to flytteretninger udlignes over tid. I 2000'erne gik flyttestrømmen over Øresund overvejende fra Østdanmark til Skåne som følge af de høje boligpriser i Hovedstadsområdet og tilsvarende lave i Skåne. Det kulminerede i 2006, hvor der var et nettooverskud på knap 3.000 personer, som flyttede i denne retning. I 2010 vendte billedet. Nu flyttede flere fra Skåne til Østdanmark. Det kulminerede foreløbigt i 2013, hvor netto ca. 1.400 personer flyttede mod Østdanmark. I de senere år har de to flyttestrømme atter nærmet sig hinanden. I 2018 var forskellen nede på et nettooverskud på 348 personer, der flyttede fra Skåne mod Østdanmark.

Flyttestatistik for Øresundsregionen  2018

16. april 2019 - Nr. 148

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. april 2020

Alle udgivelser i serien: Flyttestatistik for Øresundsregionen

Kontakt

Lonnie Graversgaard Jensen, tlf. 30 35 72 92

Malene Baureis Hansen, tlf. 

Kilder og metode

Denne flyttestatistik udgør en del af Ørestat. Den foreliggende statistik udarbejdes i et samarbejde mellem Danmarks Statistik og Statistiska centralbyrån (SCB) i Sverige. Statistikken bygger på oplysninger hentet fra SCB, der fra og med 1998 har registreret oplysninger om de flyttede personer mellem Sverige og Danmark. I opgørelsen indgår de personer, der er registreret som ind- eller udvandret i det aktuelle år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Faldende årsstigninger i producent- og importpriserne

15. april 2019

Det samlede producentprisindeks for varer er det seneste år steget med 2,0 pct. Det er lavere end den årlige stigning i februar på 3,0 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 1,4 pct., hvilket er 0,1 procentpoint lavere end sidste måneds årlige stigning på 1,5 pct. Siden oktober 2018 har der dog været en nedadgående tendens i både det samlede producent- og importprisindeks. Indeksniveauerne lå på hhv. 107,7 og 103,1 i oktober 2018, sammenlignet med hhv. 104,4 og 102,0 i denne måned.

Producent- og importprisindeks for varer  marts 2019

15. april 2019 - Nr. 147

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Flest tabte arbejdsdage inden for transport i 2018

12. april 2019

I 2018 var der 20.300 tabte arbejdsdage som følge af arbejdsstandsninger på det danske arbejdsmarked. Branchen transport, post og tele stod for hele 16.200 af de tabte arbejdsdage, hvilket svarer til 80 pct. af samtlige tabte arbejdsdage på det danske arbejdsmarked i 2018.

Arbejdsstandsninger  2018

12. april 2019 - Nr. 144

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. april 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsstandsninger

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Arbejdsstandsninger

Del sidens indhold
Leasing af biler er et Øresundsfænomen

12. april 2019

Når man nærmer sig Øresund på sin vej fra Roskilde, stiger den andel, som leasede biler udgør af de nye biler (tilgangen) til husholdningerne siden 2016. De højeste leasingandele (30 pct. og derover) findes i syv kommuner langs Øresundskysten (inkl. Frederiksberg) med Gentofte Kommune som suveræn topscorer med over 45 pct. Samtidig ligger de 17 kommuner, der har de højeste leasingandele, alle øst for Roskilde. Århus Kommune har med 24 pct. leasede biler den højest andel uden for hovedstadsområdet. I 21 kommuner udgør leasing derimod mindre end 10 pct. af biltilgangen. I Lemvig er andelen med kun 5 pct., der leaser, lavest. Den samlede tilgang af nye personbiler til husholdningerne siden januar 2016 er på 436.700, hvoraf privatleasing udgør 84.200 biler eller 19,3 pct. Top-17 kommunerne lægger beslag på 38 pct. af leasingbilerne, mens bund-21 kommunerne står for 6 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  marts 2019

12. april 2019 - Nr. 146

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Uændret trend for firmaernes salg trods lille fald

12. april 2019

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 0,5 pct. fra januar til februar, mens det indenlandske salg ekskl. energi faldt 1,9 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Fra september-november 2018 til december 2018 - februar 2019 steg firmaernes samlede salg ekskl. energi 2,5 pct. Mens "handel" og "industri" faldt, så havde "bygge og anlæg" fremgang.

Firmaernes køb og salg  februar 2019

12. april 2019 - Nr. 145

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Stadig færre modtager offentlig forsørgelse

10. april 2019

Antallet af offentligt forsørgede i alderen 16-64 år er faldet med 24.000 fra 2017 til 2018, hvis man ser bort fra antallet af SU-modtagere. Dermed var der i gennemsnit 702.600 offentligt forsørgede 16-64-årige, eksklusive SU-modtagere i 2018, hvilket er det laveste niveau i statistikkens 12-årige historie. Samtidig faldt antallet af SU-modtagere med 1.800 til 323.300 i 2018. Tallene i denne offentliggørelse er omregnet til fuldtidsmodtagere.

Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)  2018

10. april 2019 - Nr. 142

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Kilder og metode

Denne opgørelse bygger på datagrundlaget for den årlige statistik over Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen fra Danmarks Statistik. Statistikken over offentligt forsørgede dækker alle forsørgelsesydelser for personer der er født 16 år, men endnu ikke har nået deres folkepensionsalder. Fuldtidsmodtagere er beregnet ud fra det samlede antal deltagere på ydelserne og varigheden af den periode, hvor de hver især har modtaget ydelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Antal tvangsauktioner er det laveste siden 2008

10. april 2019

Med 179 tvangsauktioner i marts mod 190 måneden før er antallet af tvangsauktioner faldet med 6 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Faldet bringer dermed antallet af ejendomme, der er sendt på tvangsauktion ned på det laveste antal i mere end et årti. Faktisk skal man helt tilbage til juni 2008 for at finde en måned med færre tvangsauktioner. Det lave antal tvangsauktioner i marts betyder samtidig, at årets tre første måneder har budt på 78 færre tvangsauktioner i forhold til de sidste tre måneder af 2018, hvor der samlet set blev bekendtgjort 627 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  marts 2019

10. april 2019 - Nr. 143

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Fødevarer bidrager til højere forbrugerpriser

10. april 2019

Det samlede forbrugerprisindeks steg 1,2 pct. i marts i forhold til samme måned sidste år. Det er en lille stigning i forhold til februar, hvor den årlige stigning var 1,1 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer samt fritid og kultur, der trækker den årlige stigning i marts op i forhold til februar. Det er hhv. prisændringer på mælk, ost og æg samt charterrejser, der inden for de to grupper trækker mest op i årsstigningen i forhold til måneden før. Boligbenyttelse, elektricitet og opvarmning trækker mindre op i årsstigningen i forhold til februar, hvilket især skyldes prisfald på elektricitet.

Forbruger- og nettoprisindeks  marts 2019

10. april 2019 - Nr. 141

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Færre feriehusovernatninger i februar

9. april 2019

Korrigeret for normale sæsonudsving faldt antallet af overnatninger i udlejede feriehuse i februar med 4,0 pct. sammenlignet med måneden før. De danske overnatninger faldt med 0,4 pct. i forhold til januar, mens de udenlandske overnatninger faldt med 5,3 pct.

Feriehusudlejning  februar 2019

9. april 2019 - Nr. 139

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Atter et rekordår for feriehusudlejningen

9. april 2019

Ændret 09. april 2019 kl. 16:22

Der er desværre opdaget fejl i tredje afsnit af teksten samt den sidste tabel. Rettelserne er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

For tredje år i træk satte feriehusudlejningen rekord i 2018. Den endelige opgørelse viser, at gæsterne hos danske feriehusudlejningsbureauer sammenlagt havde 19,5 mio. overnatninger. Det er en stigning på 277.300 overnatninger eller 1,4 pct. i forhold til 2017. Der har været vækst i antallet af feriehusovernatninger hvert år siden 2013, og i denne periode er overnatningstallet steget med 4,5 mio. overnatninger, dvs. samlet set 30 pct.

Feriehusudlejning (år)  2018

9. april 2019 - Nr. 137

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning (år)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Udlejede hus-uger er antallet af dage, et hus er udlejet, delt med syv. Et feriehus er bredt defineret som enten sommerhus, lejlighed eller anden beboelse der udlejes for en begrænset periode af et feriehusudlejningsbureau. Formålet med opholdet behøver således ikke at være turisme, men kan også være erhvervsmæssigt.
Usikkerhed: Tallene for antal overnatninger er delvist baseret på skøn fra indberetterens side.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Høj eksport trods fald i februar

9. april 2019

Efter en rekordhøj vareeksport i januar faldt eksporten i februar med 4,2 pct. og importen faldt med 1,1 pct. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving. Eksporten er kommet godt fra start i 2019 - i januar og februar var eksporten 9,1 pct. højere end året før. Stigningen skyldes bl.a. øget eksport af lægemidler og vindmølledele. Også importen er højere end året før. Denne er steget 5,5 pct.

Udenrigshandel med varer (md)  februar 2019

9. april 2019 - Nr. 136

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Færre overnattende briter efter Brexit-afstemning

9. april 2019

Sammenligner man 2016, det år Brexit-afstemningen blev afholdt, med 2018, er antallet af britiske overnatninger på danske hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem og lystbådehavne faldet med 17.600 eller 2 pct. I samme periode steg det samlede antal udenlandske overnatninger i Danmark med mere end 1,03 mio., svarende til en fremgang på 9 pct. Briterne bor hovedsageligt på hotel, når de besøger Danmark, og hotellerne havde 47.000 eller 6 pct. færre britiske overnatninger i perioden fra 2016 til 2018. Fra 2009 til 2016 steg britiske overnatninger med 421.300 eller 88 pct. Det samlede antal udenlandske overnatninger steg i samme periode med næsten 3,3 mio. eller 37 pct.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  februar 2019

9. april 2019 - Nr. 138

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Lille stigning i overskuddet i februar

9. april 2019

I februar var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 13,6 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal. Det er en stigning på 0,6 mia. kr. i forhold til januar.

Betalingsbalancen over for udlandet  februar 2019

9. april 2019 - Nr. 140

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Trenden for industriens produktion er uændret

5. april 2019

Produktionsindekset for industrien faldt med 1,2 pct. i februar. Produktionen i industrien varierer typisk en del fra måned til måned og set over perioden december 2018 - februar 2019, er den steget med 2,3 pct. sammenlignet med de foregående tre måneder, når der ses bort fra medicinalindustrien, som var præget af særlige forhold i december (se Nyt fra Danmarks Statistik 2019:37). Industriens produktion og omsætning er den statistik, der tidligst offentliggør tal indberettet af industriens virksomheder. Den giver dermed det første 'hårde' pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  februar 2019

5. april 2019 - Nr. 134

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Danmarks ØMU-gæld falder for fjerde år i træk

5. april 2019

Danmark ligger solidt inden for ØMU-kriterierne for både saldo og gæld i 2018 ved årets første ØMU-indberetning til EU-kommissionen. ØMU-gælden udgjorde 757,4 mia. kr. ved udgangen af 2018, svarende til 34,1 pct. af BNP. Ved udgangen af 2017 udgjorde ØMU-gælden 35,5 pct. af BNP. Faldet i ØMU-gælden skyldes især et fald i den statslige gæld. ØMU-gælden er faldet hvert år siden 2014, hvor den udgjorde 44,3 pct. af BNP. Ifølge EU-traktatens ØMU-kriterier må ØMU-gælden ikke overstige 60,0 pct. af BNP.

ØMU-gæld og ØMU-saldo  2018 (april-version)

5. april 2019 - Nr. 135

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: ØMU-gæld og ØMU-saldo

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Færre konkurser i marts, men flere i første kvartal

4. april 2019

Der var 219 konkurser i marts blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det var 12 pct. lavere end i februar. Konkurserne medførte 1.060 tabte fuldtidsjob i faktiske tal, eller 5 pct. færre end i februar. I første kvartal er antallet af konkurser dog 18 pct. højere end i fjerde kvartal 2018, og det medførte 56 pct. flere tabte job. I denne måned er der fokus på konkurser i vejgodsbranchen.

Konkurser  marts 2019

4. april 2019 - Nr. 130

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Turnéer laver mest scenekunst for børn og unge

4. april 2019

Mens to tredjedele af teatrenes 600 produktioner på egen scene i 2017/2018 var målrettet voksne, gjaldt det blot for en tredjedel af de 400 produktioner, der blev vist på turné. Blandt de turnerende teatre var to tredjedele af produktionerne i stedet målrettet børn og unge under 25 år. Der var i 2017/2018 godt 800 egenproduktioner på danske teatre. Egenproduktionerne blev både vist på teaterproducenternes egne scener og/eller på turné, hvor produktionen opføres på et andet teaters scene.

Scenekunst  2017/2018

4. april 2019 - Nr. 131

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. april 2020

Alle udgivelser i serien: Scenekunst

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra statistikken Scenekunst. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra indberetninger fra 267 aktive og 70 inaktive statsstøttede og ikke-statsstøttede teatre i referenceperioden. Dataindsamlingen pågik mellem oktober 2025 og januar 2026.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Scenekunst

Del sidens indhold
I alt 578.212 personer fik børnecheck i 2018

4. april 2019

I fjerde kvartal 2018 modtog 578.212 personer børnefamilieydelse (børnecheck) for mindst et barn. 186.602 forældre fik ungeydelse for mindst en ung på 15-17 år. Fælles for de to ydelser er, at de tilkommer langt de fleste forældre, idet ydelserne først aftrappes, når personens indkomst overstiger en beløbsgrænse på 765.800 kr. i 2018. For de egentlige børnetilskudsydelser, der kun gives i særlige tilfælde, var antallet af modtagere mindre.

Børnefamilieydelser og børnetilskud  2018

4. april 2019 - Nr. 133

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Børnefamilieydelser og børnetilskud

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om børnefamilieydelser og børnetilskud er baseret på Danmarks Statistiks bør-netilskudsstatistikregister. Oplysningerne hertil er modtaget fra de it-systemer, der admini¬strerer udbetaling af bør¬neydelser hos Udbetaling Danmark og ATP. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnefamilieydelse og børnetilskud

Del sidens indhold
Flere nye førtidspensionister

4. april 2019

Omkring 12.500 nye modtagere af førtidspension kom til i løbet af 2018. Det er ca. 2.800 personer flere end i 2017 og svarer til en stigning på 28 pct. Stigningen er den hidtil mest markante årsvækst siden den kraftige tilbagegang i kølvandet på førtidspensionsreformen, der trådte i kraft 1. januar 2013. I den efterfølgende toårige periode blev antallet af nye førtidspensionister mere end halveret, idet tilgangen gik fra ca. 14.300 personer i 2012 til ca. 6.100 personer i 2014. Det seneste års tilgang af nye førtidspensionister udgjorde dermed 87 pct. af niveauet i 2012, men var samtidig godt en fordobling af de nye modtagere i 2014.

Folke- og førtidspension  2019

4. april 2019 - Nr. 132

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. april 2020

Alle udgivelser i serien: Folke- og førtidspension

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om sociale pensioner er baseret på Danmarks Statistiks pensionsregister. Oplysningerne kommer fra de it-systemer, der administrerer udbetaling af social pension.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Folke- og førtidspension (md.)

Del sidens indhold