oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Stigning i både import og eksport i november

11. januar 2021

I november 2020 steg eksporten af varer og tjenester samlet med 3,3 pct. i sæsonkorrigerede tal. Stigningen kommer som følge af stigninger i eksporten af såvel varer som tjenester. For perioden januar til november 2020 var der et fald i den samlede eksport på 9 pct. i forhold til samme periode året før, men fra september til november har der været en stigning i eksporten i forhold til de foregående tre måneder. Importen steg i november med 1,6 pct, især som følge af en stigning i vareimporten. Også for den samlede import har der været et fald for perioden januar til november 2020 sammenlignet med samme periode året før, men for de seneste tre måneder har der været en stigning sammenlignet med de foregående tre måneder.

Betalingsbalance og udenrigshandel  november 2020

11. januar 2021 - Nr. 7

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Tobak holder forbrugerprisindekset oppe

11. januar 2021

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,5 pct. i december i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er identisk med stigningen i november. Forbrugerprisindekset for december er stadig påvirket af COVID-19, da bortfaldet af prisobservationer fortsat er lidt større end normalt. For enkelte brancher har det fortsat ikke været muligt at indhente priser, så prisudviklingen er i disse tilfælde blevet estimeret. Det er fortsat prisændringer inden for alkoholiske drikkevarer og tobak, herunder særligt prisstigninger på tobak, der i høj grad holder forbrugerprisindekset oppe. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) har en årsstigning på 1,0 pct. i december, hvilket er et fald fra 1,2 pct. måneden før. Faldet skyldes bl.a. prisændringer på hotelovernatninger og tøj.

Forbruger- og nettoprisindeks  december 2020

11. januar 2021 - Nr. 6

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Ledigheden faldende et halvt år i træk

8. januar 2021

Fra oktober til november faldt bruttoledigheden med 3.200 til 127.700. Samtidig faldt ledighedsprocenten med 0,1 procentpoint til 4,5 pct. af arbejdsstyrken. Det er sjette måned i træk med fald i bruttoledigheden, hvilket efterfølger tre måneder med markante stigninger som følge af COVID-19 nedlukningen i midten af marts (se afsnittet Særlige forhold ved denne offentliggørelse). Hermed ligger brutto-ledigheden for november 24.100 højere, end den gjorde i februar, umiddelbart inden landet blev ramt af COVID-19. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigerede med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  november 2020

8. januar 2021 - Nr. 3

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Produktionen i industrien steg i november

8. januar 2021

Industriens samlede produktionsindeks steg med 5,9 pct. i november. Produktionen svinger dog meget på månedsbasis, og stigningen kommer efter et markant fald i oktober drevet af medicinalindustrien. Set over perioden september-november, så steg produktionen med 2,0 pct. i forhold til juni-august. Stigningen i november var primært drevet af medicinalindustrien. Ses der bort fra denne, så steg produktionen i industrien med 1,7 pct. i november, og set over september-november steg produktionen med 4,2 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  november 2020

8. januar 2021 - Nr. 5

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Færre konkurser i 2020 end i de foregående fire år

8. januar 2021

Med 5.614 erklærede konkurser i 2020, hvoraf de 2.221 var i aktive virksomheder, blev året langt fra det annus horribilis konkursmæssigt set, som der med COVID-19 ellers har været udtalt frygt for og forventning om. Antallet af konkursbegæringer har heller ikke været alarmerende. Vi skal faktisk tilbage til 2015 for at finde færre konkurserklæringer og -begæringer. De forskellige hjælpepakker og støtteordninger har tilsyneladende holdt hånden under mange af de trængte virksomheder, men har dog ikke kunnet hindre en kraftig stigning i antallet af ledige.

Konkurser  december 2020

8. januar 2021 - Nr. 4

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Prisstigning på ejerlejligheder igen i førertrøjen

7. januar 2021

På landsplan var den årlige prisstigning på ejerlejligheder i oktober på 8,0 pct., mens priserne på enfamiliehuse steg 7,4 pct., når prisudviklingen måles i forhold til samme måned året før. Der har været årlige prisstigninger på både ejerlejligheder og enfamiliehuse i alle årets første ti måneder, dog med undtagelse af uændrede priser på enfamiliehuse i marts. For enfamiliehuse skal vi helt tilbage til september 2012 for at finde det seneste årlige prisfald, mens priserne på ejerlejligheder senest faldt i august 2019.

Ejendomssalg (md.)  oktober 2020

7. januar 2021 - Nr. 2

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Erhvervene gik ud af 2020 med optimisme

6. januar 2021

De sammensatte konjunkturindikatorer for erhvervene steg ganske pænt i december og erhvervene går således ind i 2021 med optimisme. Dog er størstedelen af data indkommet de første to uger af december, hvorfor skærpelsen af COVID-19-restriktioner i slutningen af december ikke er fuldt reflekteret. Status på 2020 er at indikatorerne for industri, byggeri og detailhandel er tilbage på eller over niveau fra før krisen satte ind i marts. For serviceerhvervene, kniber det med at komme tilbage, hvilket dog især skyldes udsatte brancher som hoteller, restauranter og rejsebureauer, samt rengøring. Erhvervstillidsindikatoren, der sammenvejer de fire erhverv, stiger også i december og er med 96,5 tæt på samme niveau som december sidste år, hvor tallet var 99,7.

Konjunkturbarometer for erhvervene  december 2020

6. januar 2021 - Nr. 1

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Stigende forbrug, men stadig markant opsparing

23. december 2020

Den midlertidige genoplukning af samfundet, der fandt sted i årets tredje kvartal bidrog til en høj vækst i privatforbruget på 4,5 pct., når der korrigeres for prisbevægelser og normale sæsonudsving. Trods stigningen ligger privatforbruget stadig en del under niveauet før COVID-19-krisen. Disponibel bruttoindkomst for husholdninger mv. voksede med 0,9 pct. i årets tredje kvartal, hvor danskerne atter sparede markant op af deres rådighedsbeløb - dog ikke så markant som i årets andet kvartal, der var uden fortilfælde i den periode statistikken er opgjort.

Sektorregnskaber  3. kvt. 2020

23. december 2020 - Nr. 491

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Sektorregnskaber

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

Sektorregnskaberne for dansk økonomi består af nationalregnskabets samlede kontoplan for husholdningerne mv. (husholdningssektoren inkl. nonprofitorganisationer rettet mod husholdningerne), selskabs- og finanssektoren, den offentlige sektor og en samlet sektor for resten af verden, som dansk økonomi er involveret i. Sektorregnskaberne viser således den økonomiske aktivitet i de indenlandske sektorer men også interaktionerne i mellem dem og udlandet. Sektorregnskaberne består af ikke-finansielle og finansielle konti og viser den økonomiske værdiskabelse, indkomst, omfordeling, forbrug, opsparing, formue og investeringer mv. i et samlet kontosystem. Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
BNP steg med 5,2 pct. i årets tredje kvartal

23. december 2020

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 5,2 pct. i tredje kvartal 2020, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. BNP-væksten er dermed justeret op med 0,3 procentpoint i forhold til den seneste offentliggørelse. I årets tre første kvartaler samlet er BNP faldet med 3,9 pct. i forhold til samme periode sidste år Beskæftigelsen steg med 1,3 pct. i tredje kvartal, mens de præsterede timer havde en fremgang på 5,6 pct. I årets tre første kvartaler samlet har beskæftigelsen og præsterede timer haft en tilbagegang på hhv. 0,7 pct. og 3,6 pct. i forhold til samme periode sidste år. Opgørelsen af nationalregnskabet er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien.

Nationalregnskab  3. kvt. 2020 revideret

23. december 2020 - Nr. 490

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Arbejdsomkostninger stiger mest i USA

22. december 2020

I årets tredje kvartal steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i USA med 2,4 pct. på årsbasis. De 27 EU-medlemslande uden Stortritannien havde samlet set en stigning i arbejdsomkostningerne på 1,6 pct. i samme periode. I Euroområdet steg arbejdsomkostningerne med 1,4 pct. i forhold til tredje kvartal 2019, mens stigningen i de danske arbejdsomkostninger i årets tredje kvartal var mindst med 1,3 pct. på årsbasis. Det skal bemærkes, at opgørelserne til en vis grad stadig er påvirket af de nedlukninger af arbejdspladser, der skyldes udbruddet af COVID-19 og de afledte effekter af de forskellige statslige hjælpepakker med henblik på afdæmpning af den deraf følgende økonomiske krise. Opgørelserne er derfor fortsat forbundet med større usikkerhed end sædvanligt. Se også afsnittet om Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  3. kvt. 2020

22. december 2020 - Nr. 487

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Halvdelen af budgettet gik til bolig, mad og tøj

22. december 2020

Hver gang en husstand brugte 1.000 kr. i 2019, gik der 333 kr. til posten boligbenyttelse mv. og 175 kr. til posten fødevarer, beklædning mv. Disse to forbrugsposter udgjorde den største andel og over halvdelen af det samlede forbrug i en dansk husstand i 2019. Det er hovedsageligt husleje, fjernvarme og elektricitet, pengene er gået til under posten boligbenyttelse mv. Under posten fødevarer, beklædning mv. var den største udgift fødevarer med 139 kr., mens de resterende 37 kr. gik til beklædning og sko. På posten fritid, restauranter mv. blev der brugt 161 kr. i gennemsnit, mens der på posten andet blev brugt 166 kr. af de 1.000 kr. Det er i overvejende grad udgifter til forsikringer, og personlig pleje, der gør posten andre varer og tjenester til den tungeste post i posten andet.

Forbrugsundersøgelsen  2019

22. december 2020 - Nr. 488

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

For at lette fortolkningen er forbruget nedskaleret til 1.000 kr., hvilket gør det muligt tydeligere at sammenligne forbrugsmønstre på tværs af husstandstyper. Forbrugsundersøgelsen 2024 er baseret på en stik¬prøve på 2.651 private husstande, og de indsamlede oplysninger er omregnet til pris- og mængdeniveauet i 2024. Yderligere oplysninger om datakilder, metode og beregningsprincipper kan findes i statistikdokumentationen om Forbrugsundersøgelsen samt på emnesiden Forbrugsundersøgelsen. Her kan man også se usikkerhedsberegninger for undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Stigende inflation i Danmark - faldene i EU

22. december 2020

Inflationen i Danmark steg til 0,4 pct. i november 2020 fra 0,3 pct. i oktober 2020. I samme periode faldt inflationen i EU til 0,2 pct. fra 0,3 pct. og i euroområdet var inflationen uændret (minus 0,3 pct.). I Danmark var det prisstigninger på tobak, der trak inflationen mest op i november. I EU var det særligt prisændringer på brændstof, der trak inflationen ned i november. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) steg til 1,2 pct. i november 2020 mod 0,8 pct. i oktober 2020. Kerneinflationen var uændret i både EU (1,0 pct.) og i euroområdet (0,4 pct.). Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  november 2020

22. december 2020 - Nr. 489

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. januar 2021

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
COVID-19 giver fortsat offentligt underskud

22. december 2020

Underskuddet på den offentlige saldo var i tredje kvartal 2020 på 5,2 mia. Dermed er balancen forværret med 21,0 mia. kr. i forhold til samme kvartal 2019, hvor der var et overskud på den offentlige saldo på 15,8 mia. kr. Underskuddet skyldes særligt et fald i statens skatteindtægter på 14,4 mia. kr. og en stigning i udgifter til indkomstoverførsler på 6,7 mia. kr. Udgifterne til COVID-19 hjælpepakker faldt i tredje kvartal pga. genåbningen af Danmark, og det medvirker at underskuddet er mindre end i andet kvartal.

Offentligt kvartalsregnskab  3. kvt. 2020

22. december 2020 - Nr. 486

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Fortsat stigende offentlig beskæftigelse

21. december 2020

Omregnet til fuld tid steg beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service med 1.600 fra andet til tredje kvartal, hvilket svarer til en stigning på 0,2 pct. Den offentlige beskæftigelse har dermed haft en stigende tendens de seneste tre kvartaler. Den er dog stadigvæk væsentligt lavere end for ti år siden, hvor antallet af offentligt beskæftigede var på det højeste niveau nogensinde. I tredje kvartal 2020 var der således 24.200 færre offentligt beskæftigede end i andet kvartal 2010. Alle tallene i denne artikel er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  3. kvt. 2020

21. december 2020 - Nr. 485

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Forbrugertilliden stiger

21. december 2020

Forbrugertilliden for december måned ligger på minus 3,8 og er dermed steget i forhold til november måned, hvor den lå på minus 7,6. Forbrugertilliden ligger på det samme niveau som gennemsnittet for det seneste år, som er minus 4,1, mens gennemsnittet for de seneste seks måneder er lavere og ligger på minus 5,6. Stigningen i forbrugertilliden skyldes primært en markant stigning i forventningerne til Danmarks økonomiske situation om et år sammenlignet med i dag, men også, dog i mindre grad, en stigning i købelysten i øjeblikket fremfor at vente. Alle andre indikatorer, der indgår i beregning af forbrugertilliden, ligger på det samme niveau som i november. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2020

21. december 2020 - Nr. 482

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Lidt flere lønmodtagere i oktober

21. december 2020

Fra september til oktober steg lønmodtagerbeskæftigelsen med 1.600 personer svarende til 0,1 pct. Det er en opbremsning i forhold til de foregående fire måneder, hvor de månedlige stigninger har ligget på mellem 8.900 og 14.600 personer. Stigningen i oktober betyder, at antallet af lønmodtagere er steget med samlet 51.200 personer, efter at COVID-19 gav et fald på i alt 77.900 personer i månederne marts, april og maj. I oktober var der dermed 26.700 færre med et lønmodtagerjob sammenlignet med februar. De ekstraordinære arbejdsmarkedsforhold som følge af COVID-19 betyder, at opgørelsen i perioden med de omfattende nedlukninger i foråret er behæftet med større usikkerhed end sædvanligt. Se afsnittet om Særlige forhold. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  oktober 2020

21. december 2020 - Nr. 484

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Detailsalget forbliver på højt niveau trods fald i november

21. december 2020

Detailomsætningen faldt med 3,1 pct. fra oktober til november, når man korrigerer for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Faldet skal ses i forlængelse af det historisk høje forbrugsniveau i oktober, som kom efter udbetalingen af indefrosne feriepenge. Detailhandlen ligger fortsat langt over normalen, idet detailomsætningsindekset nåede sin næsthøjeste værdi i november - kun overgået af oktober i år. Det samlede detailsalg i perioden september-november er endvidere 2,5 pct. højere end i perioden juni-august.

Detailomsætningsindeks  november 2020

21. december 2020 - Nr. 483

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Forskning og udvikling udgør 2,9 pct. af BNP

18. december 2020

Nye tal om forskning og udvikling (FoU) viser, at de samlede udgifter i 2019 var 68,0 mia. kr., hvilket svarer til 2,9 pct. af BNP. Niveauet i 2019 for BNP brugt på FoU i Danmark var næsten uændret i forhold til 2017 og 2018. I 2019 bidrog erhvervslivet med 42,5 mia. kr. og den offentlige sektor med 25,5 mia. kr. De samlede FoU udgifter er steget med 1,7 pct. i forhold til 2018 (målt i løbende priser). Realvæksten, som dækker stigningen målt i faste priser, var samlet på 0,9 mia. kr. svarende til 1,3 pct. Realvæksten af FoU udgifter kom hovedsageligt fra den offentlige sektor.

Forskning og udvikling  2019

18. december 2020 - Nr. 479

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2021

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på de to statistikker om hhv. FoU i den offentlige sektor og FoU i erhvervslivet. Faste priser beregnes med udgangspunkt i prisniveauet i det senest offentliggjorte år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet
Danmark har de højeste forbrugerpriser i EU

18. december 2020

Med et prisniveau på 37 pct. over EU-28-gennemsnittet havde Danmark langt de højeste forbrugerpriser i EU i 2019. EFTA-landene Schweiz, Island og Norge havde dog endnu højere priser. De lå på hhv. 60, 54 og 40 pct. over EU-gennemsnittet. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU i 2019 fandtes i Irland, Luxembourg, Finland og Sverige, som alle lå mellem 31 og 19 pct. over EU-gennemsnittet. Tyskland lå 4 pct. over EU-gennemsnittet, mens Italien, Spanien, Portugal, Grækenland og alle nye medlemslande efter 2004 lå under EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats prissammenligningsundersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2019

18. december 2020 - Nr. 478

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2021

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Mindre stigning i udgifterne til miljøbeskyttelse

18. december 2020

Den offentlige sektors samlede udgifter til miljøbeskyttelse var 31,6 mia. kr. i 2019. Det er en stigning på ca. 2 pct. i forhold til 2018. Stigningen kan henføres til de offentligt ejede virksomheder, hvis udgifter til miljøbeskyttelse steg med ca. 1 mia. kr. i 2019. De offentligt ejede virksomheders miljøbeskyttelsesudgifter ligger inden for områderne affaldshåndtering og spildevand og udgjorde i 2019 13,5 mia. kr. til affald og 10,5 mia. kr. til spildevand. Den offentlige sektor består af stat, kommuner, regioner og offentligt ejede virksomheder. De offentligt ejede virksomheder tæller de offentlige selskabslignende virksomheder og de offentlige selskaber.

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte  2019

18. december 2020 - Nr. 480

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Kontakt

Jonas Foged Svendsen, tlf. 21 34 73 19

Kilder og metode

Statistikken benytter samme udgifts- og indtægtsbegreber, som anvendes for den offentlige sektor i nationalregnskabet. Tallene er opgjort i løbende priser. I statistikdokumentationen er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder. Beregningerne er baseret på de enkelte identificerede udgifts- og indtægtsposter og klassificeret efter nationalregnskabsprincipper i henhold til ESA 2010 via oplysningerne i statsregnskabet samt kommunale og regionale regnskaber. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte
Dansk forbrug er på vesteuropæisk niveau

18. december 2020

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i Danmark i 2019 lå 14 pct. over gennemsnittet for EU-28-landene. Dermed lå Danmark på samme niveau som en række andre vesteuropæiske lande, men dog noget lavere end vores naboland Tyskland, som lå 20 pct. over EU-gennemsnittet. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, en husholdning forbruger. Det faktiske individuelle forbrug måler husholdningernes velfærd, hvad enten den er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse, mens dette ikke nødvendigvis er tilfældet i andre lande. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2019

18. december 2020 - Nr. 481

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2021

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Lastbilernes nationale transportarbejde stiger

17. december 2020

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler var samlet set uændret i tredje kvartal sammenlignet med kvartalet før og endte på 3,6 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Den nationale transport steg med 2 pct., mens den internationale transport faldt 11 pct. Det nationale transportarbejde udgør 87 pct. af de danske lastbilers transportarbejde. Det er fortsat firmakørsel, der bidrager mest til stigningen i det nationale transportarbejde.

Godstransport med danske lastbiler  3. kvt. 2020

17. december 2020 - Nr. 475

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Unge flytter senest hjemmefra i de store byer

17. december 2020

Gennemsnitsalderen for de unge, der flytter hjemmefra, varierer kommunerne imellem med op til 1,8 år i forskel på de unges alder. På Læsø flytter de unge tidligst hjemmefra ved en gennemsnitsalder på 20,8 år, og i Gentofte flytter de senest hjemmefra ved en gennemsnitsalder på 22,6 år.

Flytninger  2019

17. december 2020 - Nr. 477

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. september 2021

Alle udgivelser i serien: Flytninger

Kontakt

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Den 26. juni 2025 er der offentliggjort seks nye tabeller om unges flytninger, som alle starter i 2007, da det er første år efter den seneste kommunalreform. Alle tabeller indeholder variablen flyttetype, således at man for de 15-29-årige kan se om flytningen enten vedrører flytninger fra forældre, flytninger til forældre, flytninger med/mellem forældre eller øvrige flytninger. Flyttetypen flyttet fra forældre omfatter flytninger, hvor unge i alderen 15-29 år flyttede fra en adresse, hvor mindst én forælder boede til en ny adresse, hvor ingen af personens forældre boede. Dette kan ses som et udtryk for antallet af flytninger, hvor unge flyttede hjemmefra. Se alle statistikbanktabeller vedr. flytninger i Danmark i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Teknisk videnskab er det største forskningsområde

17. december 2020

Næsten halvdelen (49 pct.) af erhvervslivets udgifter til egen forskning og udvikling (FoU) gik til forskning i teknisk videnskab, herunder især elektronik, energiteknik og maskinteknik samt medicoteknik. Til sammenligning udgjorde teknisk videnskab 17 pct. af den offentlige sektors udgifter til egen FoU. Sundhedsvidenskab er med 30 pct. det næststørste forskningsområde for erhvervslivet, hvoraf medicinsk bioteknologi udgjorde størstedelen med 20 pct. af de samlede udgifter til FoU i 2019. I den offentlige sektor udgjorde sundhedsvidenskab det største forskningsområde (35 pct.). Egen FoU er den FoU, der udføres internt i virksomheden i modsætning til købt FoU.

Forskning og udvikling i erhvervslivet  2019

17. december 2020 - Nr. 476

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2022

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen. Danske data er dermed sammenlignelige med de øvrige EU- og OECDlandes.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet

Del sidens indhold
Størst andel med erhvervsfaglig uddannelse

16. december 2020

Der var 166.150 registrerede bestyrelsesmedlemmer i danske virksomheder i 2019. Af dem havde 150.730 oplyst uddannelse, mens 15.420 (9 pct.) havde uoplyst uddannelse. Størstedelen af bestyrelsesmedlemmer havde en erhvervsfaglig uddannelse (27 pct.) og næst flest havde en lang videregående uddannelse (24 pct.). Dermed ligger andelen af bestyrelsesmedlemmer med erhvervsfaglig uddannelse som højest fuldførte uddannelse på niveau med andelen for alle 15-69-årige i 2019 (29 pct.), se statistikbanken. Bestyrelsesmedlemmer med lang videregående uddannelse er væsentligt overrepræsenteret i forhold til andelen i befolkningen mellem 15-69 år, hvor personer med lang videregående uddannelse udgør 11 pct. Fra 2014 til 2019 steg andelen af bestyrelsesmedlemmer med en lang videregående uddannelse fra 22 pct. i 2014 til 24 pct. i 2019. Andelen af bestyrelsesmedlemmer med erhvervsfaglig uddannelse eller grundskole som højest fuldførte uddannelse er faldet i samme periode.

Medlemmer af bestyrelser og direktioner  2019

16. december 2020 - Nr. 471

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Medlemmer af bestyrelser og direktioner

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på Erhvervsstyrelsens deltagerregister, hvor selskaber er forpligtede til selv at rapportere informationer om personer mv., der har tilknytning til selskabet, hvorfor der bør være fuld dækning af alle selskabers ledelsesorganer.
Statistikken er afgrænset til private selskaber af typen anparts-, aktie- og iværksætterselskaber over Danmarks Statistiks bagatelgrænse. 
Personer kan indgå flere gange i statistikken. Såfremt en person indgår både i en virksomheds direktion, samt i dennes bestyrelse, vil vedkommende tælle i begge roller. Endvidere tæller en person flere gange, hvis vedkommende fx er medlem af bestyrelsen i flere selskaber.
Der er en række personer, hvor det ikke er muligt at identificere baggrundsoplysninger som køn, uddannelse mv., fx fordi bestyrelsesmedlemmet ikke er en del af den danske befolkning. For variablen køn har Danmarks Statistik reduceret omfanget af ¿uoplyst køn¿, gennem en kodning af køn på baggrund af personnavne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Flest får socialpædagogisk støtte i eget hjem

16. december 2020

I fjerde kvartal 2019 modtog 35.700 personer en eller flere udvalgte ydelser i Serviceloven. Ved udgivelsen af 2019-data er det 45 kommuner, som har godkendt data for hele perioden 2015 til 2019. Socialpædagogisk støtte i eget hjem efter § 85 er den ydelse som flest personer med handicap og udsatte voksne blev visiteret til. Det drejer sig om 18.600 personer, svarende til 52 pct. af det samlede antal modtagere. Socialpædagogisk støtte kan fx være hjælp til praktiske opgaver i hjemmet eller støtte til uddannelse og beskæftigelse. Den ydelse som næstflest modtog, var aktivitets- og samværstilbud efter § 104. Denne ydelse modtog 7.400 personer.

Handicap og udsatte voksne  2019

16. december 2020 - Nr. 474

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2021

Alle udgivelser i serien: Handicap og udsatte voksne

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Klaus Birch Lundgaard, tlf. 51 14 62 78

Kilder og metode

Statistikken om handicap og udsatte voksne er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra alle 98 kommuner om udvalgte ydelser givet efter lov om social service. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ydelser til voksne med handicap og udsatte voksne

Del sidens indhold
Asylindvandringer er på historisk lavt niveau

16. december 2020

Da flygtningekrisen toppede i 2015 indvandrede 10.415 personer med asyl som opholdsgrundlag. Det er det hidtidige højeste antal i Danmarks Statistiks opgørelse, der går tilbage til 1997. Siden da er antallet faldet markant, og i 2019 indvandrede 761 personer med tilladelse til asyl. Det er det laveste antal årlige indvandringer med asyl som opholdsgrundlag i perioden 1997 til 2019.

Indvandrere i Danmark  2020

16. december 2020 - Nr. 473

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Indvandrere i Danmark

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Statistik­dokumentation

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)

Del sidens indhold
Økonomisk fremgang i alle landsdele før COVID-19

16. december 2020

De seneste tre års vækst i dansk økonomi var bredt funderet i hele landet, før COVID-19 gjorde sit indtog i Danmark. I perioden 2017-2019 oplevede alle landsdele en pæn fremgang i bruttonationalproduktet (BNP). Højest var væksten i Københavns Omegn, hvor BNP i gennemsnit steg med 3,8 pct. årligt. I landsdelene Byen København, Nordsjælland, Vest- og Sydsjælland, Østjylland og Vestjylland var den gennemsnitlige årlige BNP-vækst omkring 3,0 pct. I de øvrige landsdele lå de tilsvarende vækstrater mellem 1,0 og 2,0 pct.

Regionale regnskaber  2019

16. december 2020 - Nr. 472

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Regionale regnskaber

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Kilder og metode

De regionale regnskaber omfatter en opgørelse af bruttonationalproduktet og andre natio-nalregnskabsvariable for regioner og landsdele samt for kategorien uden for region. I kategorien uden for region placeres aktiviteter, der ikke kan henføres til en enkelt region, primært udvinding af olie og naturgas.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber
Juridisk bistand fortsatte væksten i 2019

15. december 2020

Virksomheder inden for branchegruppen juridisk bistand omsatte for 15 mia. kr. i 2019. Det er en stigning på 4 pct. sammenlignet med 2018 og en fortsættelse af en lignende stigning på 6 pct. fra 2017 til 2018. Erhvervsrådgivning var med en andel på 38 pct. den klart største serviceydelse inden for juridisk bistand. Rådgivning vedr. fast ejendom var den næststørste ydelse med 13 pct. af den samlede omsætning. Kun 4 pct. af den samlede omsætning inden for juridisk bistand ligger inden for ydelsen strafferet.

Serviceydelser for serviceerhverv  2019

15. december 2020 - Nr. 470

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2021

Alle udgivelser i serien: Serviceydelser for serviceerhverv

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Serviceydelser for serviceerhverv er en årlig spørgeskemaundersøgelse, der fra tællingsåret 2023 udgør totaltælling for virksomheder med mindst 20 ansatte inden for en række serviceerhverv. Tidligere har der været tale om en stikprøvebaseret tælling, der blev opregnet til hele populationen i Regnskabsstatistikken for private byerhverv. Virksomhederne bliver bedt om at angive en fordeling af omsætningen på de enkelte serviceydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceydelser for serviceerhverv

Del sidens indhold
Producent- og importpriser falder fortsat

15. december 2020

Det samlede producentprisindeks for varer er i november 2020 faldet med 2,6 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet i producentprisindekset er 0,3 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset faldt med 2,9 pct. I denne måned ses fald for alle hovedgrupper; energiforsyning, råstofindvinding og industri på hhv. 15,4, 19,7 og 0,9 pct. Importprisindekset for varer er faldet med 2,8 pct. i forhold til samme måned sidste år. Dette fald er det samme som sidste måned, hvor indekset også faldt med 2,8 pct. Udviklingen i importprisindekset er primært drevet af et fald på 2,0 pct. i industri, der udgør den største del af indekset. Fald i råstofindvinding og energiforsyning på hhv. 26,7 pct. og 63,5 pct. trækker indekset yderligere ned.

Producent- og importprisindeks for varer  november 2020

15. december 2020 - Nr. 469

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold