oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flere offentligt beskæftigede i tredje kvartal

20. december 2019

Omregnet til fuld tid steg beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service med 1.100 ansatte fra andet til tredje kvartal 2019, hvilket svarer til en stigning på 0,2 pct. Den samlede offentlige beskæftigelse har været stigende uafbrudt siden andet kvartal 2017. Alle tallene i denne artikel er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  3. kvt. 2019

20. december 2019 - Nr. 486

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
November er blevet en stor handelsmåned

20. december 2019

November er pt. den største handelsmåned i 2019. Sådan var det ikke i 2014, hvor maj var den største handelsmåned af årets 11 første måneder. Det høje niveau i november skyldes i høj grad, at Black Friday er blevet udbredt siden 2014.

Detailomsætningsindeks  november 2019

20. december 2019 - Nr. 484

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
BNP steg med 0,4 pct. i tredje kvartal

20. december 2019

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,4 pct. i tredje kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. BNP-væksten er dermed revideret op med 0,1 procentpoint i forhold til den seneste offentliggørelse. Det er især en højere vækst i de finansielle brancher og i mindre grad i bygge og anlæg, der medfører en opjustering i tredje kvartal. I forhold til tredje kvartal 2018 er BNP vokset med 2,3 pct. Beskæftigelsen steg med 0,3 pct. i tredje kvartal og er steget med 1,1 pct. siden tredje kvartal 2018.

Kvartalsvist nationalregnskab  3. kvt. 2019 revideret

20. december 2019 - Nr. 482

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Arbejdsomkostninger steg mere i EU end i USA

19. december 2019

I tredje kvartal 2019 steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor mere i de 28 EU-medlemslande samlet set end i hhv. USA, Euroområdet og Danmark. I EU-28 var stigningen på 3,1 pct. i forhold til samme kvartal 2018. USA og de 19 europæiske lande, der deltager i Eurosamarbejdet, fulgte efter med en samlet stigning i arbejdsomkostningerne pr. time på hhv. 2,7 og 2,6 pct. i samme periode. I Danmark var stigningen i arbejdsomkostningerne pr. time i årets tredje kvartal 2,5 pct. på årsbasis og dermed en smule under niveau for de 19 Eurolande og USA.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  3. kvt. 2019

19. december 2019 - Nr. 481

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. april 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Stort overskud på de offentlige finanser

19. december 2019

Med et overskud på de offentlige finanser i tredje kvartal på 9,9 mia. kr. er det samlede overskud for de første tre kvartaler i 2019 på 49,3 mia. kr. Dette overskud er 36,7 mia. kr. højere end i samme periode i 2018. Det store overskud skyldes i høj grad forventede indtægter fra pensionsafkastskatten (PAL-skatten), der af Skatteministeriet vurderes til at ligge 34,2 mia. kr. højere for årets tre første kvartaler end for samme periode sidste år.

Offentligt kvartalsregnskab  3. kvt. 2019

19. december 2019 - Nr. 480

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Øget pensionsalder giver flere offentligt forsørgede

19. december 2019

Fra andet til tredje kvartal af 2019 er antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, ekskl. SU-modtagere, steget med 3.700 personer. Det betyder, at der nu er 705.700 offentligt forsørgede. Stigningerne i 2019 skyldes den øgede folkepensionsalder fra og med januar 2019. De små stigninger i 2019 følger efter en årrække med fald. Således faldt antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, ekskl. SU-modtagere, med 150.400 personer fra starten af 2010 til afslutningen af 2018, svarende til et fald på 18 pct. Samtlige personopgørelser i artiklen er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  3. kvt. 2019

19. december 2019 - Nr. 479

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Danmark har fortsat de højeste forbrugerpriser i EU

18. december 2019

Med et prisniveau på 37 pct. over EU-28-gennemsnittet havde Danmark langt de højeste forbrugerpriser i EU i 2018. EFTA-landene Island, Schweiz og Norge havde dog endnu højere priser. De lå på hhv. 58, 51 og 47 pct. over EU-gennemsnittet. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU i 2018 fandtes i Irland, Luxembourg, Finland og Sverige, som alle lå mellem 29 og 20 pct. over EU-gennemsnittet. Tyskland lå 4 pct. over EU-gennemsnittet, mens Spanien, Portugal, Grækenland og alle nye medlemslande efter 2004 lå under EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats prissammenligningsundersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2018

18. december 2019 - Nr. 475

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2020

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
35 pct. færre tvillingefødsler end for ti år siden

18. december 2019

I 2018 fødtes 928 sæt tvillinger. Antallet af tvillingefødsler toppede i 2008 med 1.431, og med undtagelse af en stigning fra 2015 til 2016 er det faldet siden. Dermed var der 503 færre tvillingefødsler i 2018 end i 2008, hvilket svarer til et fald på 35 pct. Det præcise antal tvillingefødsler varierer fra år til år, hvorfor det kan give mening at se på gennemsnittet over flere år. I løbet af de seneste fem år blev der i gennemsnit født 1.005 sæt tvillinger. Det er et fald på 28 pct. i forhold til de 1.404 tvillingefødsler, der udgjorde gennemsnittet i den 5-årige periode forud for 2008. Faldet i antal tvillingefødsler kan formentlig tilskrives udviklingen inden for fertilitetsbehandling.

Fertilitetsdatabasen  2018

18. december 2019 - Nr. 477

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Fertilitetsdatabasen

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregningerne af fertilitet er udtræk fra Fertilitetsdatabasen. Se statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fertilitetsdatabasen (Afsluttet)
Dansk forbrug er på vesteuropæisk niveau

18. december 2019

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i Danmark i 2018 lå 14 pct. over gennemsnittet for EU-28-landene. Dermed lå Danmark på samme niveau som en række andre vesteuropæiske lande, men dog noget lavere end vores naboland Tyskland, som lå 20 pct. over EU-gennemsnittet. Det faktiske individuelle forbrug måler husholdningernes velfærd, hvad enten den er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, en husholdning forbruger. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse, mens dette ikke nødvendigvis er tilfældet i andre lande. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2018

18. december 2019 - Nr. 476

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2020

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Bekæmpelse af forurenet vand og jord koster mest

18. december 2019

Staten, kommunerne og regionerne brugte i 2018 1,5 mia. kr. på forureningsbekæmpelse, hvilket svarer til en femtedel af deres samlede udgifter til miljøbeskyttelse. To tredjedele af udgifterne til forureningsbekæmpelse gik til vand- og jordforurening, som især består af beskyttelse af vandløb, søer og grundvand.

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte  2017 og 2018

18. december 2019 - Nr. 478

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Kontakt

Jonas Foged Svendsen, tlf. 21 34 73 19

Kilder og metode

Statistikken benytter samme udgifts- og indtægtsbegreber, som anvendes for den offentlige sektor i nationalregnskabet. Tallene er opgjort i løbende priser. I statistikdokumentationen er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder. Beregningerne er baseret på de enkelte identificerede udgifts- og indtægtsposter og klassificeret efter nationalregnskabsprincipper i henhold til ESA 2010 via oplysningerne i statsregnskabet samt kommunale og regionale regnskaber. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte
Fald i danske lastbilers transportarbejde

17. december 2019

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler faldt 7 pct. i tredje kvartal sammenlignet med kvartalet før og endte på 3,7 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Faldet skyldes primært, at den internationale transport faldt med hele 25 pct., mens den nationale transport faldt 2 pct. Faldet betyder, at den opadgående trend, der har været i danske lastvognes transportarbejde siden tredje kvartal sidste år, er knækket og nu går ned. EU blev i sidste uge enige om en ny aftale om cabotagekørsel, så vi ser lidt nærmere på cabotage i både Danmark og EU.

Godstransport med danske lastbiler  3. kvt. 2019

17. december 2019 - Nr. 474

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Højest vækst i indkomsterne i de store byer

17. december 2019

I 2018 voksede den gennemsnitlige disponible indkomst med 6.200 kr. i Hovedstadsområdet svarende til 3,3 pct. og med 5.600 kr. i Østjylland svarende til 3,2 pct. På landsplan var væksten 2,9 pct., hvilket svarer til 5.100 kr. Det er således i områderne omkring Danmarks to største byer, København og Aarhus, at indbyggerne har oplevet den største fremgang i indkomsterne i forhold til 2017.

Regionale regnskaber  2018

17. december 2019 - Nr. 473

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2020

Alle udgivelser i serien: Regionale regnskaber

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Kilder og metode

De regionale regnskaber omfatter en opgørelse af bruttonationalproduktet og andre natio-nalregnskabsvariable for regioner og landsdele samt for kategorien uden for region. I kategorien uden for region placeres aktiviteter, der ikke kan henføres til en enkelt region, primært udvinding af olie og naturgas.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber
Salget i industrien stiger i oktober

16. december 2019

Firmaernes samlede salg steg 3,2 pct. fra september til oktober. Fremgangen er en konsekvens af, at salget til udlandet er steget. Firmaernes samlede salg er ekskl. energi, korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  oktober 2019

16. december 2019 - Nr. 471

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Producent- og importpriserne falder fortsat på årsbasis

16. december 2019

Det samlede producentprisindeks for varer er i november faldet med 2,6 pct. set i forhold til samme måned sidste år. Faldet er 0,4 procentpoint lavere end sidste måned, hvor indekset faldt med 3,0 pct. Tendensen i indekset har siden november 2018 været aftagende og er nu negativ for syvende måned i træk. Faldet i årsudviklingen i denne måned skyldes bl.a. et fald i råstofindvinding på 25,3 pct. Årsudviklingen i råstofindvinding har ligeledes været aftagende siden november 2018 og negativ de seneste syv måneder. Råstofindvinding har således været en medvirkende årsag til faldet i producentprisindekset de sidste seks måneder.

Producent- og importprisindeks for varer  november 2019

16. december 2019 - Nr. 472

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Stigende omsætning på internetannoncer i 2018

13. december 2019

Reklamevirksomheder omsatte for ca. 9 mia. kr. ved salg af reklameplads eller reklametid i 2018. Fordelt på medier udgjorde internet hele 44 pct. af omsætningen, hvilket er en stigning på 6 procentpoint i forhold til 2017. Salg af reklameplads eller reklametid i tv står for den næststørste andel med 21 pct., hvilket er en nedgang på 6 procentpoint sammenlignet med 2017.

Serviceydelser for serviceerhverv  2018

13. december 2019 - Nr. 469

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2020

Alle udgivelser i serien: Serviceydelser for serviceerhverv

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Serviceydelser for serviceerhverv er en årlig spørgeskemaundersøgelse, der fra tællingsåret 2023 udgør totaltælling for virksomheder med mindst 20 ansatte inden for en række serviceerhverv. Tidligere har der været tale om en stikprøvebaseret tælling, der blev opregnet til hele populationen i Regnskabsstatistikken for private byerhverv. Virksomhederne bliver bedt om at angive en fordeling af omsætningen på de enkelte serviceydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceydelser for serviceerhverv

Del sidens indhold
Stort fald i danskproduceret biomasse

13. december 2019

Tørken i sommeren 2018 betød en dårlig høst, som førte til en markant lavere indvinding af dansk biomasse. Således faldt indvindingen med 17 pct. i forhold til året før. Indvindingen af biomasse omfatter blandt andet høst, hugst og fiskeri. Korn og foderafgrøder var de mest ramte materialetyper med en reduktion på hhv. 30 pct. og 21 pct. i 2018 sammenlignet med 2017. Den lavere danske indvinding af biomasse blev delvis erstattet med import af korn og kornprodukter samt andre produkter hovedsagelig af biomasse. Importen af korn voksede med 391 tusinde tons i forhold til 2017, svarende til en stigning på 42 pct. Importen indeholder også træpiller, som ikke har direkte tilknytning til tørken i 2018. I perioden 2017 - 2018 er importen af træpiller vokset med 782 tusinde tons (24 pct.), som forklarer en tredjedel af stigningen i den samlede biomasseimport. Eksporten opgjort i vægt af varer med biomasseindhold var stort set uændret i perioden.

Materialestrømsregnskab  2018

13. december 2019 - Nr. 470

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2020

Alle udgivelser i serien: Materialestrømsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på en række statistikker om dansk ressourceudvinding samt udenrigshandelsstatistikken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Materialestrømsregnskab
Markedsværdien er langt over ejendomsvurderingen

12. december 2019

I Region Hovedstaden var markedsværdien på enfamiliehuse i gennemsnit 48 pct. højere end den aktuelle offentlige ejendomsvurdering ved udgangen af 2018. I resten af landet lå markedsværdien 25 til 27 pct. over ejendomsvurderingen. Forskellen mellem Region Hovedstaden og de andre regioner er øget siden 2013, hvor nye offentlige ejendomsvurderinger blev suspenderet.

Husholdningernes formue i fast ejendom  2018

12. december 2019 - Nr. 467

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Husholdningernes formue i fast ejendom

Kontakt

Mathias Spindler Juhl Bundgaard, tlf. 21 45 37 78

Mikkel Bjerre Trolle, tlf. 29 36 68 25

Kilder og metode

Husholdningernes formue i fast ejendom er baseret på Danmarks Statistiks registerbaserede boligmodel, der estimerer markedsværdien af fast ejendom på baggrund af faktiske salg. Opgørelsen af markedsværdi vurderes at være mere usikker for ejendomme beliggende i yderområder. Gældskomponenter og dermed beregnet friværdi er ikke tilgængelige for det seneste år og er derfor udeladt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husholdningernes formue i fast ejendom

Del sidens indhold
Boligbenyttelse udgør den største forbrugspost

11. december 2019

Hver gang en husstand bruger 1.000 kr., går de 329 kr. til boligbenyttelse mv., dermed udgør det en tredjedel af det samlede forbrug. Blandt de tungeste poster i boligbenyttelse mv. er husleje, ejendomsskat for ejerbolig samt udgifter til elektricitet og varme. Fødevarer, beklædning mv. udgør den næsttungeste post i de danske husstande. For hver 1.000 kr. anvendte en gennemsnitshusstand 178 kr. i denne kategori, hvor udgiften til fødevarer alene udgjorde 120 kr. På posten fritid, restauranter mv. blev der brugt 159 kr. i gennemsnit. Husstande med enlige med eller uden børn bruger relativt flere penge på boligbenyttelse, hvorimod husstande med flere voksne bruger relativt flere penge på transport.

Forbrugsundersøgelsen  2018

11. december 2019 - Nr. 465

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2020

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

For at lette fortolkningen er forbruget nedskaleret til 1.000 kr., hvilket gør det muligt tydeligere at sammenligne forbrugsmønstre på tværs af husstandstyper. Forbrugsundersøgelsen 2024 er baseret på en stik¬prøve på 2.651 private husstande, og de indsamlede oplysninger er omregnet til pris- og mængdeniveauet i 2024. Yderligere oplysninger om datakilder, metode og beregningsprincipper kan findes i statistikdokumentationen om Forbrugsundersøgelsen samt på emnesiden Forbrugsundersøgelsen. Her kan man også se usikkerhedsberegninger for undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Laveste antal kontanthjælpsydelsesmodtagere i 11 år

11. december 2019

I september var der 121.300 modtagere af kontanthjælpsydelser i alt. Det er et fald på 800 modtagere i forhold til måneden før. Siden starten af 2016 har antallet af kontanthjælpsydelsesmodtagere været jævnt faldende med gennemsnitlige månedlige fald på omkring 1.200 modtagere. Antallet af kontanthjælpsydelsesmodtagere ligger nu på det laveste niveau siden december 2008. De tal, som omtales i artiklen, er korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  3. kvt. 2019

11. december 2019 - Nr. 466

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Efterårsferiemåneden satte ny overnatningsrekord

10. december 2019

Oktober er for mange lig med efterårsferie, og igen i år var der ny overnatningsrekord. Der var næsten 2,4 mio. overnatninger på de danske hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem i efterårsferiemåneden - en stigning på 90.000 eller 4 pct. i forhold til den hidtidige oktober-rekord i 2018. Rekorden skyldes især en stigning i overnatninger på hoteller i Region Hovedstaden. Her steg både udenlandske og danske overnatninger med 7 pct. i forhold til året før i form af hhv. 30.000 flere udenlandske og 25.000 flere danske overnatninger. Overordnet var oktober 2019 den bedste oktober nogensinde for overnatninger i Danmark. Tilsvarende slog måneden ny rekord for overnatninger i danske feriehuse, se emnesiden.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  oktober 2019

10. december 2019 - Nr. 463

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Energi øger stigningen i forbrugerpriserne

10. december 2019

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,7 pct. i november i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er større end i oktober, hvor den årlige stigning var 0,6 pct. Det er især hovedgrupperne transport og bolig, der trækker indekset op i november i forhold til oktober. Isoleret set trækker de to hovedgrupper årsstigningen i forbrugerprisindekset op med knap 0,1 procentpoint i forhold til måneden før. Inden for transport er det primært prisændringer på brændstof, og for bolig er det mest elektricitet og naturgas, der bidrager til den højere årsstigning.

Forbruger- og nettoprisindeks  november 2019

10. december 2019 - Nr. 461

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Stigende salg af el- og hybridbiler

10. december 2019

Der er siden 2016 registreret 8.100 nye elbiler og 7.900 nye hybridbiler. Antallet af nye elbiler er steget kraftigt i 2019, mens antallet af nye hybridbiler steg i 2018. Med stigningen udgør elbilerne over 2 pct. af de nye biler i 2019 mod under 1 pct. i de forudgående år. Bestanden af elbiler er i dag på ca. 14.600. Leasingmarkedet er væsentligt for elbilerne, idet 40 pct. eller 3.200 af de nye elbiler siden 2016 er leaset, heraf 2.900 som erhvervsleasing. I denne måned sætter vi fokus på finanslovaftalen, der bl.a. udskyder de varslede stigninger i registreringsafgiften for elbiler fra 2020 til foreløbigt 2021. Afgiften for elbiler til mere end 400.000 kr. skulle ellers være steget fra 20 pct. til 40 pct. Samtidig forlænges den lave afgift på den såkaldte processtrøm til opladning af elbilerne, som virksomheder, men ikke private, kan opnå via refusion af elafgiften. Den generelle udvikling i bilsalget fra oktober til november er omtalt længere nede i artiklen.

Nyregistrerede motorkøretøjer  november 2019

10. december 2019 - Nr. 462

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Tyskere gav efterårsferierekord i feriehusene

10. december 2019

Tyskere havde en stigning på 212.900 eller 14 pct. flere overnatninger i danske feriehuse i oktober. Det skabte en ny samlet oktober-rekord med 2,3 mio. overnatninger i udlejede feriehuse, der slår den hidtidige rekord fra 2016. Rekorden blev skabt ved en fremgang på 186.600 overnatninger eller 9 pct. i forhold til oktober sidste år. De danske overnatninger faldt til gengæld med 32.700 overnatninger eller 7 pct. For de øvrige overnatningsformer (hotel, feriecenter, camping mv.) var oktober også en rekordmåned med 2,4 mio. overnatninger, hvilket bringer det samlede overnatningstal for oktober måned op på 4,7 mio. overnatninger. Disse tal kan ses i Nyt fra Danmarks Statistik 2019:463.

Feriehusudlejning  oktober 2019

10. december 2019 - Nr. 464

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Flere ledige job i det private i 3. kvt.

9. december 2019

Antallet af ledige stillinger i den private sektor var i tredje kvartal 2019 på 36.100, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er 700 mere end kvartalet før og tæt på topniveauet i fjerde kvartal 2018, hvor der var 36.200 ledige stillinger. Andelen af ledige stillinger var 2,0 pct. og dermed uændret i forhold til kvartalet før. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger. I samme periode var ledigheden uændret, ifølge Arbejdskraftundersøgelsen (AKU), på 5,0 pct. af arbejdsstyrken. Sammenhængen mellem andelen af ledige stillinger og AKU-ledigheden er illustreret i nedenstående Beveridge-kurve.

Ledige stillinger  3. kvt. 2019

9. december 2019 - Nr. 459

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
52.000 børn og unge er udsatte

9. december 2019

31. december 2018 modtog 51.613 udsatte børn og unge mindst én social støtteforanstaltning fra kommunen. Det svarer til 3,4 pct. af alle 0-22-årige i Danmark. Niveauet er 0,3 pct. lavere end i 2017. De sociale støtteforanstaltninger kan enten være en forebyggende foranstaltning eller en anbringelse. De forebyggende foranstaltninger kan deles op i familie- og personrettede foranstaltninger. Antallet af familierettede foranstaltninger er steget 2,2 pct. fra 2017 til 2018, mens de personrettede er faldet med 1,4 pct. I samme periode er antallet af anbragte børn og unge faldet med 1,4 pct.

Støtte til udsatte børn og unge (tillæg)  2018 forebyggende foranstaltninger

9. december 2019 - Nr. 460

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Støtte til udsatte børn og unge (tillæg)

Kontakt

Sofie Mandrup Hansen, tlf. 24 43 54 57

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra alle landets 98 kommuner. Indberetningerne omhandler dels børn og unge, der i løbet af året har modtaget forebyggende støtte, dels indberetninger til Ankestyrelsen om børn anbragt uden for hjemmet. Det følger heraf, at udsatte børn og unge i statistikken er begrænset til at indeholde de børn og unge, som er anbragt, eller får en eller anden form for kommunal ydelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Importen af varer er faldet i efteråret

9. december 2019

Importen af varer faldt i oktober med 0,9 pct. og er nu faldet fire måneder i træk. Fra juni til oktober er importen faldet 2,3 pct., hvilket især skyldes importen af maskiner. Eksporten af varer er næsten uændret. Det viser tallene for Udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving. Både eksport og import var højere i de første ti måneder af 2019 end samme periode sidste år. Eksporten er steget 7,5 pct., og importen er steget 4,6 pct.

Udenrigshandel med varer (md)  oktober 2019

9. december 2019 - Nr. 457

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Historisk højt overskud på betalingsbalancen

9. december 2019

I oktober var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 23,6 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er det højeste overskud i nyere tid. Siden september er der sket en stigning på 7,8 mia. kr., hvilket især skyldes en stigning i overskuddet på tjenester. Varerene står dog for over halvdelen af det samlede overskud på de løbende poster i oktober med 14,2 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  oktober 2019

9. december 2019 - Nr. 458

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Lille fald i byggeomkostningerne i tredje kvartal

6. december 2019

Med et fald på 0,4 pct. er omkostningerne ved at bygge en bolig en smule lavere i tredje kvartal 2019, når man sammenligner med kvartalet før. Faldet i de samlede byggeomkostninger skyldes et fald i både arbejdsomkostningerne på 1,0 pct. og et lidt mindre fald på 0,1 pct. i omkostningerne til materialer. Også ved opførelsen af både enfamiliehuse og etagebyggeri er materialeomkostningerne så godt som uændrede. For de to boligtyper trækker fald i arbejdsomkostningerne på 0,9 pct. desuden de samlede byggeomkostningerne nedad.

Byggeomkostningsindeks for boliger  3. kvt. 2019

6. december 2019 - Nr. 456

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Industriens produktion faldt svagt i oktober

6. december 2019

Det samlede produktionsindeks for industrien faldt i oktober med 0,6 pct. Generelt svinger produktionen noget fra måned til måned, og faldet i oktober kommer da også efter en stigning i september. Set i et tremåneders perspektiv er produktionen i august-oktober stort set uændret i forhold til de tre foregående måneder. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  oktober 2019

6. december 2019 - Nr. 455

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Eksporten af økologiske varer bremser op

6. december 2019

Eksporten af økologiske varer faldt 2 pct. fra 3,0 mia. kr. i 2017 til 2,9 mia. kr. i 2018. En del varegrupper havde stigende eksport, mens der var fald af især foderstoffer, 'andre næringsmidler' samt mejeriprodukter og æg. Importen forsatte tidligere års vækst og steg 15 pct. fra 3,9 mia. kr. i 2017 til 4,4 mia. kr. i 2018. Især indkøb af økologisk frugt og grønsager var med til at trække importen op.

Udenrigshandel med økologiske varer  2018

6. december 2019 - Nr. 454

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med økologiske varer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Udenrigshandel med økologiske varer er baseret på indberetninger fra bedrifter og virksomheder, som er godkendt af Fødevarestyrelsen eller Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø til handel med økologiske varer. Statistikken vedrører fødevarer og foderstoffer, der kan være økologiske. Opgørelsen er gennemført siden 2003. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har bidraget til finansiering af undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med økologiske varer

Del sidens indhold
Niveauet for tvangsauktioner er fortsat lavt

5. december 2019

Med 190 tvangsauktioner i november mod 193 måneden før, er antallet af tvangsauktioner faldet med 2 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Antallet af tvangsauktioner har i 2019 generelt ligget historisk lavt, og har de seneste fire måneder ligget stabilt på mellem 190 og 193 tvangsauktioner om måneden. Hvis man ser bort fra indeværende år, skal man helt tilbage til juni 2008 for at finde et lavere niveau end det, som den seneste tid har budt på.

Tvangsauktioner  november 2019

5. december 2019 - Nr. 453

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Tendens til flere konkurser

5. december 2019

Der var 235 konkurser i november blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 11 pct. færre end i oktober. Konkurserne medførte 1.483 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 19 pct. flere end i oktober. I perioden september-november var der 22 pct. flere konkurser end i juni-august, og jobtabet var 35 pct. højere. Det skal ved vurderingen af jobtabet og den konkursramte omsætning tages i betragtning, at en enkelt konkurs i november var ansvarlig for 566 tabte job og 4,88 mia. kr. ud af en samlet konkursramt omsætning på 5,75 mia. kr. Der er i denne artikel fokus på enkeltmandsvirksomheder som ejerform.

Konkurser  november 2019

5. december 2019 - Nr. 452

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Virksomheders udgifter til miljøbeskyttelse falder

4. december 2019

Industriens direkte miljøbeskyttelsesudgifter var 3,2 mia. kr. i 2018, hvilket er et fald på 7 pct. i forhold til 2017. Miljøbeskyttelsesudgifter er for eksempel udgifter til affalds og spildevandshåndtering. Faldet skyldes primært færre investeringer inden for forureningsbekæmpende og forureningsforebyggende formål, som faldt fra lidt over 1 mia. til 850 mio. kr. Driftsudgifter til miljøbeskyttelse faldt marginalt, men var på omtrent samme niveau i 2018 og 2017. Driftsudgifter består af interne udgifter, der primært dækker løn samt køb af varer og tjenester til miljøbeskyttelse.

Industriens miljøbeskyttelsesudgifter  2018

4. december 2019 - Nr. 451

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. december 2021

Alle udgivelser i serien: Industriens miljøbeskyttelsesudgifter

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at belyse de direkte miljøbeskyttelsesudgifter for brancher inden for råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed og forsyning. Statistikken er et krav i EU-forordninger inden for henholdsvis regnskabsstatistik og miljøøkonomiske regnskaber. Resultaterne er baseret på en dataindsamling blandt ca. 1.000 virksomheder med generelt mere end 50 ansatte, suppleret med en imputering for mindre virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens miljøbeskyttelsesudgifter

Del sidens indhold
Hver skattepligtig dansker betalte 85.000 kr. i skat

3. december 2019

Den gennemsnitlige slutskat for skattepligtige personer udgjorde 84.624 kr. i 2018. Det er en stigning på 0,9 pct. i forhold til året før. De skattepligtige personer i Gentofte, Rudersdal og Hørsholm Kommuner betalte med en gennemsnitlig slutskat på over 150.000 kr. mest i skat. Vest for Storebælt var Skanderborg med et gennemsnit på 95.705 kr. eneste kommune, hvor skattebetalingen oversteg 90.000 kr. Slutskat er summen af indkomstskat, aktieskat og ejendomsværdiskat, og en skattepligtig person er en person med indkomst, der har fast bopæl her i landet eller opholder sig her i mere end seks måneder.

Indkomstskat for personer  2018

3. december 2019 - Nr. 450

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2020

Alle udgivelser i serien: Indkomstskat for personer

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på optællinger fra Skattestyrelsens slutligningssystem, og herfra kommer de begreber og værdier, som indgår i statistikken. For indkomståret 2023 og 2024 bygger oplysningerne på data fra oktober 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomstskat for personer

Del sidens indhold