oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Tjenestehandlen trak eksporten op i august

10. oktober 2022

I august steg den samlede eksport af varer og tjenester med 2,7 pct. til 175 mia. kr., hvilket især skyldes en stigning i eksporten af tjenester. Den samlede import steg med 1,5 pct. til 140 mia. kr. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget 7,9 pct., mens importen er steget 2,9 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  august 2022

10. oktober 2022 - Nr. 344

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2022

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Overnatninger i 2022 er nu højere end for hele 2021

10. oktober 2022

I de første otte måneder af 2022 har der været 29,9 mio. overnatninger på hoteller, feriecentre, vandrerhjem, campingpladser og i lystbådehavne. Sammenlignet med samme periode i 2019, dvs. det sidste år før COVID-19, som medførte meget store udsving for turismeerhvervet, er det en stigning på 11 pct. I forhold til samme periode i 2021 er der tale om en stigning på 44 pct. Det nuværende høje niveau betyder dermed, at overnatningerne i 2022 allerede ved udgangen af august oversteg antallet af overnatninger i hele 2021.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  august 2022

10. oktober 2022 - Nr. 345

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2022

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Færre timer med uddannede lærere i folkeskolen

7. oktober 2022

I alle år fra 2013 til 2019 skete en stigning i andelen af timer i folkeskolen afholdt af lærere med det underviste fag som linjefag (formel kompetence) eller af lærere med kompetence vurderet tilsvarende af skolelederen (vurderet kompetence). I 2021 var der dog et fald sammenlignet med de senest tilgængelige tal fra 2019. (2020 er ikke medtaget i opgørelsen, da der ikke er blevet indsamlet data.) Det er første gang et fald er observeret i alle de år, hvor tallene har været tilgængelige. Faldet var størst for natur/teknologi samt håndværk og design, hvor andelen faldt med hhv. 5,3 og 4,6 procentpoint fra 2019 til 2021. Det er dog ikke i alle fag, at andelen faldt, idet andelen af idrætstimer med lærere med formel eller vurderet kompetence steg med 1,4 pct. point i 2021 sammenlignet med 2019.

Elever i grundskolen  2021

7. oktober 2022 - Nr. 342

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Elever i grundskolen

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Statistikken er baseret på Danmarks Statistiks lærer-elev-register og inkluderer folkeskoleelever, som i perioden 1. oktober 2013 til 30. september 2019 er registreret med undervisning med en eller flere lærere i et eller flere fag.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Stigning i industriproduktionen i august

7. oktober 2022

Industriens samlede produktionsindeks steg 2,6 pct. fra juli til august. Produktionen kan svinge en del på månedsbasis, men set over perioden juni-august er produktionen steget 2,1 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Udviklingen sker på trods af den globale usikkerhed som følge af Ruslands invasion af Ukraine, samt de stigende råvarepriser og forsyningsvanskeligheder. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I forhold til august 2021 er produktionsindekset steget med 16,3 pct. i ikke-sæsonkorrigerede tal. I denne offentliggørelse ser vi nærmere på en række indikatorer, der tilsammen viser situationen for industrien.

Industriens produktion og omsætning  august 2022

7. oktober 2022 - Nr. 340

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2022

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
782 mia. kr. til sociale udgifter i 2021

7. oktober 2022

De samlede sociale udgifter forbundet med borgerrettet social beskyttelse i Danmark udgjorde 782 mia. kr. før skat i 2021, svarende til 31 pct. af BNP. Efter skat udgjorde udgifterne 673 mia. kr., dvs. efter at ydelsesmodtagerne har betalt skat af de skattepligtige sociale ydelser, fx dagpenge og pension. Størstedelen af de sociale udgifter gik til ydelser inden for området Alderdom, som udgjorde 286 mia. kr. af de samlede sociale udgifter. Udgifter til social beskyttelse inden for Sygdom og sundhed udgjorde 176 mia. kr. før skat, hvoraf 79 pct. af udgifterne gik til hospitaler og offentlig sygesikring. Det offentlige finansierer 77 pct. af de sociale udgifter.

Sociale udgifter  2021

7. oktober 2022 - Nr. 341

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Sociale udgifter

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken Sociale udgifter belyser udgifter forbundet med social beskyttelse. Social beskyttelse omfatter et samfunds sociale ordninger og ydelser, hvis formål er at lette personers eller husholdningers økonomiske byrde i forbindelse med fx sygdom eller arbejdsløshed. Tiltag, der ikke er rettet imod et individ, såsom kampagner, indgår ikke i denne opgørelse. De sociale ydelser kan opdeles i otte hovedformål, der er internationalt bestemt. Hovedformålene fortæller hvad den sociale ydelse har til formål at beskytte imod og sikrer international sammenlignelighed på statistikken for social beskyttelse. Hovedformålene dækker Sygdom og sundhed, Invaliditet, Alderdom, Efterladte, Familier, Arbejdsløshed, Bolig og Øvrige sociale ydelser. Statistikken bruges således også til at sammenligne social beskyttelse internationalt. I udgifterne medtages både kontantydelser og ydelser i naturalier som fx udgifter til sygehusvæsenet og beskæftigelsesforanstaltninger. Statistikken omfatter både offentlige og private udgifter af kollektiv art, som er uden obligatoriske modydelser. Se mere i statistikdokumentationen om Sociale udgifter og på emnesiden om Sociale udgifter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale udgifter
Lidt færre tvangsauktioner i september

6. oktober 2022

Med 103 tvangsauktioner i september mod 122 måneden før, er antallet af tvangsauktioner faldet med 16 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed har der indtil videre i gennemsnit været 111 tvangsauktioner om måneden i 2022. Fortsætter det niveau året ud, skal man 15 år tilbage i tiden for at finde et år med et lavere månedligt gennemsnit. Helt præcis skal man tilbage til inden finanskrisens begyndelse i 2007, hvor der i gennemsnit var 116 tvangsauktioner om måneden.

Tvangsauktioner  september 2022

6. oktober 2022 - Nr. 338

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. november 2022

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Højeste konkursniveau i ti år

6. oktober 2022

Der var 251 erklærede konkurser i september blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 7,6 pct. flere end i august. Konkurserne medførte 1.242 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 39,1 pct. flere end i august. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i tredje kvartal var 3,1 pct. højere end i andet kvartal, mens jobtabet var 22,2 pct. lavere. Konkurser blandt de aktive virksomheder, der har fået momslån, udgjorde 45 pct. af det faktiske antal konkurser i de aktive virksomheder i årets første tre kvartaler. Det har medvirket til, at det gennemsnitlige antal konkurser i aktive virksomheder i årets første ni måneder lå på det højeste niveau siden 2012. I de seneste fire måneder, hvor det gennemsnitlige antal konkurser ikke er set større siden de tilsvarende perioder efter finanskrisen i 2009 og 2010, stod virksomhederne med momslån for 49 pct. af konkurserne.

Konkurser  september 2022

6. oktober 2022 - Nr. 337

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2022

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Svag stigning i modtagne ydelser fra 2018 til 2021

6. oktober 2022

Ændret 30. november 2022 kl. 08:01

Vi har konstateret fejl i opgørelsen af modtagere af udvalgte ydelser efter serviceloven i perioden 2015-2021. Derfor er tallene for antal personer der modtager ydelser, antallet af modtagne ydelser samt tilhørende figurer og beregninger af udviklingen over tid rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I fjerde kvartal 2021 modtog 77.300 personer en eller flere udvalgte ydelser efter serviceloven, det var 3 pct. flere end i fjerde kvartal 2018. De 77.300 personer modtog tilsammen 103.800 ydelser i fjerde kvartal 2021. Det skyldes, at hver person kan modtage flere forskellige ydelser på samme tid (ydelser efter § 82 a og § 82 b blev først medtaget fra tredje kvt. 2020 og er derfor fratrukket). Det samlede antal modtagne ydelser steg svagt fra 102.100 til 103.800 fra fjerde kvt. 2018 til fjerde kvt. 2021, en stigning på under 2 pct. Det gennemsnitlige antal modtagne ydelser pr. ydelsesmodtager var dermed ret stabilt i perioden.

Handicap og udsatte voksne  2021

6. oktober 2022 - Nr. 339

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Handicap og udsatte voksne

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Klaus Birch Lundgaard, tlf. 51 14 62 78

Kilder og metode

Statistikken om handicap og udsatte voksne er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra alle 98 kommuner om udvalgte ydelser givet efter lov om social service. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ydelser til voksne med handicap og udsatte voksne

Del sidens indhold
Ledigheden faldt fra juli til august

30. september 2022

I august faldt antallet af ledige med 1.200 til 77.300 personer, hvorved ledigheden fortsat udgjorde 2,7 pct. af arbejdsstyrken. Faldet skyldes 1.000 færre ikke-aktiverede ledige og 100 færre aktiverede ledige.

Arbejdsløsheden (md.)  august 2022

30. september 2022 - Nr. 332

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Opsparingen faldt i andet kvartal 2022

30. september 2022

Ændret 30. september 2022 kl. 10:30

Efter offentliggørelsen er der konstateret fejl vedrørende de udbetalte feriemidler i andet afsnit. Disse var angivet til hhv. 20,1, og 8,1 og 3,8 mia. kr. i hhv. 4. kvt. 2020 og 1. og 2. kvt. 2021 og skulle have været hhv. 20,1, 9,9 og 4,7 mia. kr. Tallene er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Opsparingsandelen i de danske husholdninger mv. endte på 5,0 pct. af den disponible indkomst i årets andet kvartal, når der ikke korrigeres for ændringer i husholdningernes pensionskassereserver. Dette er lavere end første kvartal 2022, hvor opsparingsandelen var 7,4 pct. I andet kvartal 2022 faldt husholdningernes disponible indkomst med 5,3 pct., når det korrigeres for prisudvikling. Udviklingen skal ses i lyset af, at de udbetalte aktieudbytter var på et højt niveau i første kvartal 2022. Det private forbrug var uændret i forhold til første kvartal 2022. Opgørelsen af nationalregnskabet er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien. Se mere under Særlige forhold.

Sektorfordelt nationalregnskab  2. kvt. 2022

30. september 2022 - Nr. 335

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2022

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Eksportstigning fremmer væksten i andet kvartal

30. september 2022

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,9 pct. i andet kvartal 2022, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Kvartalsvæksten er dermed ikke revideret i forhold til den første offentliggørelse af nationalregnskabet for andet kvartal 2022. Især eksporten, med fremgang i både vare- og tjenesteeksporten, samt hotel- og restaurantionsbranchen var med til at bidrage til den positive kvartalsvækst. Indarbejdelse af både nye og opdaterede kilder for første og andet kvartal har medført, at sammensætningen af væksten på tværs af brancher og efterspørgselskomponenter er revideret i andet kvartal. I første kvartal er BNP-væksten samlet set opjusteret med 0,6 procentpoint til en vækst på -0,5 pct. Revisionerne ses bl.a. inden for de tjenesteydende erhverv, hvor de nyeste tal for Firmaernes køb og salg  er indarbejdet. På arbejdsmarkedet var der fortsat positiv udvikling i andet kvartal med en fremgang på 0,8 pct. i beskæftigelsen og en stigning på 1,5 pct. i de præsterede timer. Opgørelsen af nationalregnskabet er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien. Se mere nedenfor under Særlige forhold.

Nationalregnskab  2. kvt. 2022 revideret

30. september 2022 - Nr. 333

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2022

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Lavere opsparing i 2021 end i 2020 og før COVID-19

30. september 2022

Ændret 30. september 2022 kl. 10:15

Efter offentliggørelsen er der konstateret fejl i første afsnit vedrørende de udbetalte feriemidler. Disse var angivet til hhv. 20,4 og 11,9 mia. og skulle have været 20,1 og 14,6 mia. kr. Tallene er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Danskerne sparede i 2021 en betydelig mindre del af deres rådighedsbeløb op end før COVID-19. Opsparingsandelen i husholdninger mv. lå i 2021 på 1,5 pct., hvilket er den laveste opsparingsandel i ni år og dermed langt mindre end den omvendt historisk høje opsparing i 2020. Dette ses af denne reviderede opgørelse af nationalregnskabet. Opsparingsandelene skal ses i lyset af den ekstraordinære skat på udbetalte indefrosne feriemidler i 2020 og 2021, som udgjorde hhv. 20,1 og 14,6 mia. kr. Uden den ekstraordinære skat ville opsparingsandelen i 2021 være på 2,3 pct., hvilket stadig er den laveste i syv år. Den høje opsparingsandel i 2020 kan forklares af nedlukninger og restriktioner i forbindelse med COVID-19, som sænkede privatforbruget kraftigt. Opsparingsandelen i 2020 var på 6,0 pct. og var den højeste i statistikkens historie. I denne opgørelse af nationalregnskabet er der primært revisioner til indkomstskatterne samt formueindkomst og overførsler i forhold til udlandet, mens BNP og forsyningsbalancens øvrige hovedstørrelser ikke reviderede. Se mere under Særlige forhold.

Nationalregnskab (år)  2020-2021 september-version

30. september 2022 - Nr. 336

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Ejerlejlighedspriserne stiger fortsat

30. september 2022

Ændret 30. september 2022 kl. 14:00

Desværre var der tale om et prisfald på enfamiliehuse og ikke en prisstigning, som blev angivet i første afsnit. Det er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

På landsplan er priserne på ejerlejligheder steget med 1,0 pct. fra første til andet kvartal 2022, når man kigger på de sæsonkorrigerede tal. For enfamiliehuse var der tale om et prisfald på 0,3 pct., mens priserne på sommerhuse faldt med 1,1 pct. når der er korrigeret for sæsonudsving. Boligpriserne har generelt været stigende siden 2012, omend prisudviklingen på ejerlejligheder stagnerede i 2018-2019, og steg igen under COVID-19.

Ejendomssalg (kvt.)  2. kvt. 2022

30. september 2022 - Nr. 334

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Byggeriet har lave forventninger til fremtiden

29. september 2022

I bygge- og anlægsbranchen er der en voksende overvægt af virksomheder, der forventer faldende omsætning, beskæftigelse og tilbudspriser ved licitation. Desuden er vurderingen, at ordrebeholdningen i stigende grad er utilstrækkelig, som det fremgår af figuren nedenfor. På trods af den nedadgående tendens vurderes varigheden af arbejde dækket af den nuværende ordrebeholdning for branchen i gennemsnit at være 6 måneder. Det er på niveau med januar, men dog et fald fra maj måned, hvor det tangerede rekorden på 6,5 måneder. Der ses desuden en svag stigning i andelen af virksomheder, der melder om mangel på efterspørgsel (23 pct.), men den er stadig lavere end manglen på materialer (26 pct.) og arbejdskraft (36 pct.).

Konjunkturbarometer for erhvervene  september 2022

29. september 2022 - Nr. 330

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Aktieselskaber indgår i høj grad i koncerner

29. september 2022

Blandt selskabsformerne, der er inkluderet i koncernstatistikken, indgår 68 pct. af aktieselskaberne i koncerner i 2020. Aktieselskaberne, der indgår i koncerner, repræsenterer 80 pct. af de fuldtidsansatte (ansatte omregnet til fuld tid) i denne virksomhedstype, så de er altså i gennemsnit større end de aktieselskaber, der ikke indgår i en koncern. Denne tendens går igen for de øvrige selskabsformer, dog mest tydeligt for kommanditselskaber. Kun 22 pct. af kommanditselskaberne indgår i en koncern, men disse udgør hele 49 pct. af beskæftigelsen i firmaer med denne selskabsform.

Koncerner i Danmark  2020

29. september 2022 - Nr. 331

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Koncerner i Danmark

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er registerbaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Det Erhvervsstatistiske Register, Generel Firmastatistik og årsregnskaber. Offentlig virksomhed mv. ekskluderes. En koncern er en gruppe af danske firmaer (to eller flere), som er knyttet sammen på baggrund af et direkte eller indirekte ejerskab større end 50 pct., eller hvis der er kontrollerende indflydelse. Danske firmaer, der er forbundet gennem udenlandske firmaer, opfattes således også som koncernforbundne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Koncerner i Danmark

Del sidens indhold
Stigning i den offentlige finansielle nettoformue

28. september 2022

Den offentlige finansielle nettoformue steg med 39,7 mia. kr. i andet kvartal 2022. Nettoformuen udgjorde således 404,6 mia. kr. ved udgangen af kvartalet. Stigningen i den finansielle nettoformue kan hovedsageligt tilskrives negative omvurderinger på statens udestående statsobligationer på 56,3 mia. kr. De store kursfald på de danske statsobligationer skyldes primært det fortsat stigende renteniveau. Derudover var det offentlige overskud på 11,4 mia. kr. ligeledes med til at forøge den offentlige finansielle nettoformue. Omvendt har kursfald på statens beholdning af Ørsted aktier på 21,9 mia. kr. haft en negativ effekt på nettoformuen. Ved udgangen af 2021 lå den finansielle nettoformue på 315,1 mia. kr. Det giver en samlet stigning i den offentlige finansielle nettoformue på 89,4 mia. kr. i første halvdel af 2022.

Offentligt kvartalsregnskab  2. kvt. 2022

28. september 2022 - Nr. 329

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Nedadgående trend i detailsalget fortsætter

28. september 2022

Detailhandlens omsætningsindeks for august steg 0,1 pct. i forhold til juli, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Stigningen i august ses inden for beklædning mv. samt fødevarer og andre dagligvarer som steg med hhv. 0,5 og 1,5 pct. mens andre forbrugsvarer faldt 1,1 pct. Over sommermånederne juni-august ses et fald på 2,4 pct. i forhold til de foregående tre måneder, og dermed fortsætter den nedadgående trend i detailhandlen. Salget ligger dog fortsat over niveauet før COVID-19.

Detailomsætningsindeks  august 2022

28. september 2022 - Nr. 328

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Underretninger om børn og unge er stabiliseret

27. september 2022

Antallet af børn og unge mellem 0-17 år, der er underrettet om, har været stabilt de seneste år, med 79.000 i 2019, 77.300 i 2020 og 78.200 i 2021. Dette adskiller sig fra de foregående år, hvor antallet af underretninger var støt stigende. Ses antallet af 0-17-årige (bemærk, at der underrettes også om ufødte, hvilket ikke medregnes her), der underrettes om, i forhold til alle 0-17-årige i Danmark, ses den samme tendens til, at antallet af børn og unge, der underrettes om, er stabiliseret. I 2017 blev der underrettet om 5,5 pct. af de 0-17-årige, i 2018 var det 5,9 pct. og i 2019, 2020 og 2021 var det hhv. 6,3 pct., 6,2 pct. og 6,2 pct. Antallet af underretninger i 2021 er på samme niveau som i 2019, som i begge år var på 138.000, før covid-19 epidemien ramte Danmark. I 2020 var antallet af underretninger på 136.000. I gennemsnit underrettes der 1,7 gang om hvert barn eller ung, der underrettes om.

Underretninger om børn og unge  2021

27. september 2022 - Nr. 326

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Underretninger om børn og unge

Kontakt

Marko Malic, tlf. 51 70 56 95

Kilder og metode

En underretning er det skriftlige dokument, som en borger sender til kommunen, og som omhandler borgerens bekymring omkring et barn 0-17 år eller et ufødt barns trivsel eller udvikling. Statistikken omfatter data for 2015-2021 fra landets kommuner, der har indsendt og godkendt data om underretninger.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Underretninger om udsatte børn og unge
Stigning i areal med præcisionslandbrug

27. september 2022

Landbrug med præcisionsteknologi dyrkede 76 pct. af det danske landbrugsareal i 2022 mod 73 pct. i 2021. Det er især de store landbrug, som har taget teknologien til sig, da brugerne havde et gennemsnitsareal på 179 hektar mod 87 hektar blandt alle landbrug i 2022. Stigningen i arealet med præcisionslandbrug må antages at hænge sammen med det fortsatte bortfald af mindre bedrifter i landbruget, se www.statistikbanken.dk/bdf11. Præcisionslandbrug indebærer brug af data fra satellitter, sensorer mv. til mere nøjagtig kørsel og målrettet tildeling af gødning m.m.

Præcisionslandbrug  2022

27. september 2022 - Nr. 327

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Præcisionslandbrug

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Undersøgelsen af præcisionslandbrug er medfinansieret af Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø og indsamlet i Landbrugs- og gartneritællingen. 

Resultaterne om præcisionslandbrug baserer sig på svar fra 4.938 bedrifter i en foreløbig opgørelse af Land¬brugs- og gartneritællingen. Opregningsgrundlag: 27.854 bedrifter med dyr¬ket areal (landbrug uden dyrket areal er typisk væksthusgartnerier samt landbrug med fjerkræ). Undersø¬gel¬sens spørgsmål refererer til anvendelse (egen og via konsulenter, driftsledere, maskinstati¬oner o.l.) de seneste 12 måneder i forhold til juni 2024. Anvendelsen kan være sværere at vurdere hos bedrifter, der bruger teknologien indirekte, dvs. via konsulenter, maskinstationer mv. Anvendelsen behøver ikke omfatte alle marker.

RTK forbedrer det almindelige GPS-signal til en nøjagtighed på 1-2 cm ved hjælp af landbaserede signalstatio¬ner. RTK-GPS anvendes primært i traktorer og mejetærskere. Præcisionskørsel sparer tid og brændstof, men er også forudsætning for optimal anvendelse af GPS-relaterede data om fx afgrøders vækst. Alternativer til RTK med min¬dre nøjagtig¬hed (3-20 cm) indgår ikke i undersøgelsen. Sektionsstyring af sprøjter kræver mere præcis na¬vi¬gering end almindelig GPS, men ikke nødvendigvis i form af RTK-GPS. Software til planlægning af kvæl¬stofbehov: Planlægning og dokumentation af varieret kvælstofbehov, fx ud fra dyrkningshistorie, forventede udbytter mv.

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen for Landbrugs- og gartneritællingen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen
Færre offentligt beskæftigede i andet kvartal

23. september 2022

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service faldt med 3.400 fra første til andet kvartal 2022, når der er taget højde for sæsonmønstre og omregnet til fuld tid. Det svarer til et fald 0,4 pct. Faldet i den offentlige beskæftigelse i andet kvartal 2022 kommer efter stigende offentlig beskæftigelse siden første kvartal 2020. Udviklingen skal blandt andet ses i sammenhæng med omfanget af COVID-19-relaterede aktiviteter.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  2. kvt. 2022

23. september 2022 - Nr. 325

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Lønmodtagerbeskæftigelsen faldt med 5.000 i juli

23. september 2022

Efter 17 måneder med stigende lønmodtagerbeskæftigelse faldt antallet af lønmodtagere i juli med 5.000. Det svarer til et fald på 0,2 pct. I juli var der 2.953.000 personer med lønmodtagerjob, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser. Faldet i lønmodtagerbeskæftigelsen skyldes et fald på 5.000 personer i sektoren offentlig forvaltning og service. Antallet af lønmodtagere i virksomheder og organisationer, der havde de største stigninger i de foregående 17 måneder, var i juli på samme niveau som måneden før. Faldet i offentlig forvaltning og service skyldes hovedsageligt et fald i antallet af lønmodtagere på det statslige undervisningsområde, herunder universiteter. Området har de seneste par år været præget af store udsving. Med denne udgivelse revideres statistikken tilbage til 2019, idet bl.a. periodiseringen af ind- og udbetalinger af feriepenge med overgangen til den nye ferielov nu er behandlet konsistent fra og med 2021. Se beskrivelsen af revisionen under Særlige forhold neden for.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juli 2022

23. september 2022 - Nr. 324

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Hver skattepligtig dansker betalte 99.000 kr. i skat

22. september 2022

Den gennemsnitlige skattebetaling for skattepligtige personer udgjorde 98.801 kr. i 2021. Det er en stigning på 5,2 pct. i forhold til året før. De skattepligtige personer i Gentofte, Rudersdal og Hørsholm Kommuner betalte med en gennemsnitlig slutskat over 180.000 kr. mest i skat. Vest for Storebælt var Skanderborg, Middelfart, Silkeborg og Favrskov de eneste kommuner, hvor skattebetalingen oversteg 100.000 kr. Slutskat er summen af indkomstskat, aktieskat og ejendomsværdiskat, og en skattepligtig person er en person med indkomst, der i indkomståret har fast bopæl her i landet eller opholder sig i landet i mere end seks måneder.

Indkomstskat for personer  2021

22. september 2022 - Nr. 323

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2023

Alle udgivelser i serien: Indkomstskat for personer

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på optællinger fra Skattestyrelsens slutligningssystem, og herfra kommer de begreber og værdier, som indgår i statistikken. For indkomståret 2023 og 2024 bygger oplysningerne på data fra oktober 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomstskat for personer

Del sidens indhold
Forbrugertilliden på endnu et historisk lavpunkt

22. september 2022

Forbrugertilliden for september måned ligger på minus 32,1 og er dermed faldet markant siden august, hvor den lå på minus 25,1. Forbrugertilliden har dermed ramt et nyt laveste niveau i statistikkens 48-årige historie. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 25,2. Alle fem indikatorer, der danner forbrugertilliden, er faldet siden sidste måned, dog er det forbrugernes forventninger til Danmarks fremtidige økonomiske situation, samt deres vurdering af familiens nuværende økonomiske situation, der er faldet mest. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  september 2022

22. september 2022 - Nr. 322

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Færre overnatninger i august end sidste år

21. september 2022

Der var i alt 3,8 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse i august måned, hvilket er en nedgang på 6 pct. i forhold til august sidste år.  Nedgangen skyldes, at antallet af danske overnatninger faldt med 48 pct. fra 1,1 mio til 0,6 mio. Dette skal ses i lyset af, at danskerne efter to år med COVID-19 restriktioner havde bedre mulighed for at tage på ferie uden for Danmark i år. Til gengæld gik de udenlandske overnatninger frem med 10 pct. i forhold til sidste år og endte på 3,3 mio., hvoraf 3,0 mio. var tyske.

Feriehusudlejning  august 2022

21. september 2022 - Nr. 320

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Lidt færre børn pr. voksen i daginstitutionerne

21. september 2022

Ændret 24. maj 2023 kl. 07:46

Figur 1. er rettet, da der i øverste venstre hjørne stod pct. i stedet for antal.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2021 var gennemsnittet for normeringerne for de kommunale og selvejende daginstitutioner på landsplan 3,3 børn pr. voksen i dagplejen, 2,9 i vuggestuerne og 5,7 i børnehaverne. Normeringerne har været faldende de seneste år. Til sammenligning med 2017 var normeringerne 3,4 i dagplejen, 3,1 i vuggestuerne og 6,2 i børnehaverne. Faldet har således været størst i børnehaverne, hvor der er blevet 0,5 barn mindre pr. voksen, der skulle passes. I dagplejen har der været et fald i normeringen på 0,1 og i vuggestuerne et fald på 0,2 børn pr. voksen.

Børnepasning før skolestart  2021

21. september 2022 - Nr. 321

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. november 2023

Alle udgivelser i serien: Børnepasning før skolestart

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Normeringstallet er en beregning af de samlede pasningsressourcer på både kommunalt og forældrebestyrelse niveau i forhold til antal børn, og beregnes for kommunale og selvejende daginstitutioner, ved at dividere antal børn med personale, begge i fuldtidsenheder. Det er kun pædagogisk personale som pædagogiske ledere, pædagoger, assistenter mv., der medregnes. Normeringstallet er opgjort som en brutto-normering, hvor personalets samlede opgaver som børnetid, forældresamtaler mv. indgår i opgørelsen, og der tages ikke højde for åbningstider. Hverken for børn eller personale fratrækkes sygdom eller ferie, men for personalet foretages barselskorrektion. Vikarforbrug og støttepersonale indgår også i normeringsberegningen.Tal for privatinstitutioner opgøres separat, og udgives som statistikken PBOERN dog uden normeringsberegning.Læs mere om metoden i statistikdokumentationen. Se også emnesiden

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnepasning før skolestart
Fortsat stigende inflation i Danmark og EU

21. september 2022

Inflationen i Danmark steg i august 2022 til 9,9 pct. fra 9,6 pct. i juli 2022. I samme periode steg inflationen samlet i de 27 EU-lande fra 9,8 pct. til 10,1 pct., mens den i euroområdet steg fra 8,9 pct. til 9,1 pct. I både Danmarks og EU's tilfælde er det den højest målte inflation i den tid, det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks er blevet opgjort, hvilket er siden 1997. I både Danmark og EU er det i høj grad prisstigninger på gas og fødevarer, der trækker inflationen op i august i forhold til juli.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  august 2022

21. september 2022 - Nr. 319

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Arbejdsomkostninger steg mest i USA

20. september 2022

I andet kvartal steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i USA med 5,5 pct. på årsbasis, hvilket var noget mere end i  EU og Danmark. I de 27 EU-lande steg arbejdsomkostningerne pr. time i gennemsnit 4,4 pct. i forhold til andet kvartal 2021. Stigningen i andet kvartal var 3,9 pct. i de 19 lande, der deltager i Eurosamarbejdet. Danmark havde i samme periode med 2,5 pct. den laveste stigning i arbejdsomkostningerne pr. time. Det skal bemærkes, at opgørelserne stadig kan være påvirket af COVID-19 og de afledte effekter af de forskellige statslige hjælpepakker. Se også afsnittet om Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  2. kvt. 2022

20. september 2022 - Nr. 318

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Drivhusgasser fra økonomien på niveau med 1990

19. september 2022

Ændret 05. oktober 2022 kl. 14:10

Ved offentliggørelsen var beregningen af udledningen fra aktiviteter i Danmark forkert angivet i første afsnit til 29,4 mio. ton CO2-ækvivalenter, hvor det skulle have været 29,8 mio. ton. Tallet er ændret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Udledningen af drivhusgasser fra dansk økonomi var næsten den samme i 2021 som i 1990. Udledningen fra aktiviteter i Danmark er faldet med 29,8 mio. ton CO2-ækvivalenter (40 pct.) i perioden, men samtidig er udledningen af drivhusgasser fra danske transportvirksomheder i udlandet steget med 30,5 mio. ton CO2-ækvivalenter. Stigningen hænger sammen med, at der i perioden har været stor vækst i aktiviteterne i de danske virksomheder, som udfører shipping og anden international transport. Klimalovens målsætning om 70 pct. reduktion af udledningen af drivhusgasser fra 1990 til 2030 omfatter ikke danske transportvirksomheder i udlandet, men de tælles med i Emissionsregnskabet som følger nationalregnskabets afgrænsning af den danske økonomi. Se også Klimatemasiden for forskellige metoder til at opgøre drivhusgasser.

Emissionsregnskab  2021

19. september 2022 - Nr. 317

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. september 2023

Alle udgivelser i serien: Emissionsregnskab

Kontakt

Leif Hoffmann, tlf. 23 69 58 63

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Kilder og metode

Opstillingen af emissionsregnskabet foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter, der indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. Drivhusgasemissionen inkluderer udledning af kuldioxid (CO2) inkl. og ekskl. biomasse, metan (CH4), lattergas (N2O) og F-gasser (HFC, PFC og SF6). Data for seneste år er foreløbige, og de er baseret på det seneste Energiregnskab for Danmark samt emissionskoefficienter og ikke-energirelaterede emissioner fra året før, hvor sidstnævnte dog er fremskrevet med indikatorer, fx landbrugets husdyrbestand og produktionsindeks for beton- og teglværksindustrien.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Emissionsregnskab
Markant fald i danske lastbilers transportarbejde

16. september 2022

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler faldt 7 pct. i andet kvartal 2022 sammenlignet med kvartalet før og endte på 3,7 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Faldet er kommet efter en længere periode med et stabilt niveau for transportarbejdet. Faldet ses i både den nationale og internationale transport med fald på hhv. 4 og 21 pct. Vognmændene har set en stigning i det nationale transportarbejde på 2 pct., men på alle andre transporter har der været nedgang.

Godstransport med danske lastbiler  2. kvt. 2022

16. september 2022 - Nr. 316

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2022

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Stor indkomststigning i to år med COVID-19

16. september 2022

Under COVID-19-pandemien i 2020 og 2021 steg den gennemsnitlige indkomst før skat fra omkring 345.800 kr. i 2019 (2021-priser) til 370.900 kr. i 2021. Det svarer til en indkomstfremgang på samlet set 7,3 pct. eller 3,6 pct. pr. år i de to år, der var påvirket af COVID-19, korrigeret for prisudviklingen. Til sammenligning lå de årlige vækstrater for de reale indkomster før skat i perioden 2011-2019 i gennemsnit på 1,4 pct.

Indkomster for personer  2021

16. september 2022 - Nr. 315

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2022

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Færre offentligt forsørgede i andet kvartal

16. september 2022

I andet kvartal lå det samlede antal offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, ekskl. SU-modtagere, på 743.500, svarende til et fald på 22.000 siden første kvartal. Faldet skyldes først og fremmest et markant fald i antallet af sygedagpengemodtagere på 31.100, der skal ses i lyset af det høje niveau i første kvartal som følge af COVID-19 og den deraf følgende lempeligere adgang til sygedagpenge. Fra første til andet kvartal er antallet af SU-modtagere faldet med 2.900 til 299.300.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  2. kvt. 2022

16. september 2022 - Nr. 314

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold