oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Efterskoleelever fuldfører ofte ungdomsuddannelse

3. april 2019

89 pct. af de 25-årige, der har afsluttet deres grundskole på en efterskole, havde fuldført en ungdomsuddannelse i 2018. For elever, der afsluttede på en folkeskole, var det 81 pct., der havde fuldført en ungdomsuddannelse. Knap 88 pct. af eleverne fra fri- og privatskoler fuldførte en ungdomsuddannelse. Tilbage i 2005 var der ikke de store forskelle mellem andelen af elever fra efterskoler, folkeskoler og friskoler og private grundskoler, der havde fuldført en ungdomsuddannelse. På daværende tidspunkt var det 78 pct. af folkeskoleelever, 79 pct. af efterskoleelever og 81 pct. af frie grundskoler. Men hvor andelen af folkeskoleelever, der fuldfører en ungdomsuddannelse kun er steget med 3 procentpoint siden 2005, er andelen fra frie grundskoler og efterskoler steget med hhv. 7 og 10 procentpoint.

Fuldførte ungdomsuddannelser  2017/2018

3. april 2019 - Nr. 129

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. april 2020

Alle udgivelser i serien: Fuldførte ungdomsuddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Elevregistret er et forløbsregister, hvor den enkelte studerende kan følges gennem uddannelseskarrieren.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Fortsat høj landingsværdi for fiskeriet i 2018

2. april 2019

Den samlede landingsværdi for dansk fiskeri blev på 3,5 mia. kr. i 2018, en stigning på 3 pct. i forhold til 2017. Bedre priser for næsten alle fiskearter gav et samlet forøget bruttoudbytte trods et 16 pct. fald i de landede mængder. De seneste fire år har fiskeriet indbragt ca. 3,5 mia. kr., hvilket er 500 mio. kr. mere end niveauet for den foregående fire års periode.

Fiskeriets struktur og landinger  2018

2. april 2019 - Nr. 127

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. april 2020

Alle udgivelser i serien: Fiskeriets struktur og landinger

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Grundlaget for fartøjsstatistikken er Fiskeristyrelsens (FST) register over fiskerfartøjer pr. 31. december. Landingsstatistikken udarbejdes på basis af FST's register for handel med fisk, krebs- og bløddyr i første omsætningsled, suppleret med data fra fartøjernes logbøger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske fiskerfartøjer
Kvinder ser skuespil og mænd ser stand-up

2. april 2019

I kulturvaneundersøgelsen spørges danskerne blandt andet til, hvilken type scenekunst de har overværet. De tre mest populære genrer inden for scenekunst er teater eller skuespil (18 pct.), stand-up (18 pct.) og musical eller teaterkoncert (15 pct.). Kvinder og mænd vælger imidlertid forskelligt. Hver fjerde kvinde (23 pct.) har overværet teater eller skuespil, mens det kun gør sig gældende for hver syvende mand (14 pct.). Omvendt svarer hver femte mand (20 pct.), at de ser stand-up mod hver syvende kvinde (15 pct.). Blandt kvinder og mænd ses også en forskel på musical eller teaterkoncerter på hhv. 17 og 12 pct., mens der er lige mange mænd og kvinder, som ser revy eller kabaret med 8 pct. I alt har 49 pct. af kvinderne og 43 pct. af mændene set en eller anden form for scenekunst i fjerde kvartal 2018.

Kulturvaner (tillæg)  4. kvt. 2018 scenekunst

2. april 2019 - Nr. 128

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2019

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (tillæg)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen, som gennemføres hvert kvartal. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024, men undersøgelsen har været gennemført siden 1964. Der spørges hvert kvartal ca. 15.000 personer blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen over 16 år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
2018 var et godt år for danske biograffilm

1. april 2019

Danske film var i høj kurs blandt biografpublikum i 2018, og årets danske film solgte tilsammen 3,7 mio. billetter svarende til 30 pct. af det samlede billetsalg. Det er knap 1,2 mio. flere billetter end i 2017 og svarer til en stigning på hele 46 pct. i forhold til året før. Det svinger år for år, om der er store danske film på plakaten. Hvor 2017 ikke havde nogen store danske blockbusters, så bød 2018 på flere populære danske film. I alt blev der solgt 12,5 mio. biografbilletter i 2018 mod 11,9 mio. i 2017. Ifølge kulturvaneundersøgelsen 2018 har 28 pct. af befolkningen været i biografen i fjerde kvartal.

Biografer og film  2018

1. april 2019 - Nr. 126

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. april 2020

Alle udgivelser i serien: Biografer og film

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Kilder og metode

Statistikken omfatter spillefilm, som har været vist ved offentlige forestillinger i Danmark. Lukkede forestillinger, forestillinger i forskellige klubber mv. (fx pensionistklubber og børnefilmklubber) er ikke med i opgørelserne. Opgørelsen omfatter ikke Færøerne og Grønland.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Biografer og film

Del sidens indhold
Færre idømmes samfundstjeneste

1. april 2019

Ændret 02. april 2019 kl. 15:10

Der har desværre været fejl i formuleringen i denne offentliggørelse. Fra tredje afsnit er "domme" rettet til "afgørelser", som dækker over fældende afgørelser, frifindelser samt påtaleopgivelser. Desuden er "tiltalte" rettet til "sigtede", og tredje afsnit er præciseret. Rettelserne er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af domme med vilkår om samfundstjeneste for overtrædelse af straffeloven er faldet siden 2016, hvor antallet var på sit højeste. Antallet steg fra 2014 til 2016 med 62 pct., og udviklingen dengang skal sandsynligvis ses i sammenhæng med en ændring af straffeloven, der trådte i kraft 1. maj 2015. Formålet med ændringen var blandt andet, at samfundstjeneste i højere grad skal bruges som et alternativ til ubetinget fængsel. Alligevel har antallet været faldende de to sidste år. Domme med vilkår om samfundstjeneste er faldet fra at udgøre 32 pct. i 2016 af det samlede antal ubetingede frihedsstraffe og samfundstjenestedomme for overtrædelse af straffeloven til at udgøre 28 pct. i 2018.

Domme for kriminalitet  2018

1. april 2019 - Nr. 125

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Domme for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Domme

Del sidens indhold
Uændret bruttoledighed

29. marts 2019

Fra januar til februar steg antallet af bruttoledige personer, omregnet til fuld tid, med 100 fra 103.000 til 103.100. Herefter ligger ledighedsprocenten uændret på 3,7 pct. af arbejdsstyrken for såvel januar som februar. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigeret, med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  februar 2019

29. marts 2019 - Nr. 121

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Pæn stigning i industriens produktivitet

29. marts 2019

Industriens timeproduktivitet steg med 2,0 pct. fra 2017 til 2018. Det viser foreløbige beregninger. Stigningen er resultatet af en økonomisk vækst i industrien på 2,8 pct. og en stigning i antallet af arbejdstimer på 0,8 pct. I perioden 2012-2018 steg industriens timeproduktivitet med gennemsnitligt 2,5 pct. pr. år, hvilket er lidt lavere end i de foregående konjunkturperioder 2004-2007 (3,5 pct.) og 2008-2011 (3,9 pct.).

Arbejdsproduktiviteten  2018 marts-version

29. marts 2019 - Nr. 124

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arbejdsproduktiviteten

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Arbejdsproduktivitet beregnes som udviklingen i markedsmæssig bruttoværditilvækst (i kædede 2010-priser) pr. arbejdstime. Tallene for bruttoværditilvækst i kædede 2010-priser samt antal arbejdstimer stammer fra de løbende offentliggørelser af nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Priserne på huse stiger mest i Syddanmark

29. marts 2019

På landsplan steg priserne for enfamiliehuse med 2,2 pct. i januar 2019 i forhold til samme måned 2018. Dette dækker imidlertid over regionale forskelle, idet priserne i Region Syddanmark steg dobbelt så meget (4,1 pct.) som landgennemsnittet, mens priserne i Region Midtjylland var uændret (minus 0,1 pct.). I modsætning til priserne på landsplan for enfamiliehuse faldt priserne for ejerlejligheder i samme periode med 0,7 pct.

Ejendomssalg (md.)  januar 2019

29. marts 2019 - Nr. 123

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. april 2019

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Økonomisk vækst på 0,8 pct. i fjerde kvartal

29. marts 2019

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,8 pct. i fjerde kvartal 2018, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser den reviderede, men ikke endelige, beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for fjerde kvartal. Væksten i fjerde kvartal er dermed revideret op med 0,1 procentpoint i forhold til den tidligere opgørelse. Årsvæksten i BNP er opgjort til 1,4 pct. og er dermed revideret op med 0,2 procentpoint. Beskæftigelsen steg med 1,8 pct. i 2018 og de præsterede timer steg med 0,9 pct. i 2018. Usikkerheden på BNP-væksten kan generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint, baseret på hidtidige erfaringer.

Kvartalsvist nationalregnskab  4. kvt. 2018 revideret

29. marts 2019 - Nr. 122

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. maj 2019

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Stabilisering i erhvervenes konjunkturindikatorer

28. marts 2019

Industriens konjunkturindikator faldt temmelig brat i andet halvår af 2018, men er inde i en stabilisering med et niveau på minus 5 eller 6 de seneste fire måneder. I marts er nettotallet minus 5. Byggeriets konjunkturindikator holder sig også stabilt og ligger på minus 2 i marts. Den samlede tillidsindikator for alle erhvervene samt forbrugerforventningerne er steget til 105. Tendensen er dog stadig nedadgående. I denne udgivelse fokuseres på regionale forskelle i de sammensatte konjunkturbarometerindikatorer.

Konjunkturbarometer for erhvervene  marts 2019

28. marts 2019 - Nr. 119

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2019

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Dansk industri vækster både ude og hjemme

28. marts 2019

Antallet af ansatte i danskejet industri i udlandet steg med 5.200 til i alt 389.700 fra 2016 til 2017, mens industribeskæftigelsen herhjemme steg med 5.000 til i alt 314.500. Dermed var væksten i dansk industri den samme ude og hjemme i 2017 målt på ansatte. Med en stigning på 73.000 voksede dansk industri fra 2010 til 2017 dog primært i udlandet, mens industribeskæftigelsen i Danmark først i 2017 nåede 2010-niveauet. Det var især produktion af smykker, vindmølledele og containere samt slagterier, der drev fremgangen for dansk industri i udlandet 2010 til 2017.

Danske datterselskaber i udlandet  2017

28. marts 2019 - Nr. 120

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Danske datterselskaber i udlandet

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kamilla Elkjær, tlf. 23 45 44 37

Kilder og metode

Statistikken er spørgeskemabaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Nationalbanken, virksomhedernes årsregnskaber og kommercielle registre. Statistikken omfatter udenlandske kontrol, hvis den direkte/indirekte ejer mere end 50 pct. eller har kontrollerende indflydelse.Statistikken over danske virksomheders udenlandske datterselskaber er årlig og er af relativ bevægelig karakter. Der kan forekomme store ændringer i omfanget af datterselskaber og ansatte. De årlige udsving skal derfor fortolkes varsomt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske datterselskaber i udlandet

Del sidens indhold
Uændret antal asylansøgere i 2018

27. marts 2019

3.559 personer søgte om asyl i Danmark i 2018, hvilket er stort set det samme som i 2017. Der er dog store udsving for de enkelte lande. Statsborgere fra Eritrea ligger i top med flest asylansøgninger i 2018, hvor 680 søgte asyl i Danmark. Det er en stigning på 84 pct. i forhold til året før. På andenpladsen ligger syriske statsborgere med 604 asylansøgninger, hvilket er et fald på 30 pct. i forhold til 2017. Som nummer tre kommer georgiske statsborgere med 402 asylansøgninger i 2018. Det er mere end en firdobling af antallet i 2017.

Asylansøgninger og opholdstilladelser  2018

27. marts 2019 - Nr. 116

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Asylansøgninger og opholdstilladelser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen. I denne offentliggørelse anvendes ordet opholdstilladelse som en samlet betegnelse for de forskellige legale muligheder for ophold i Danmark, dvs. opholdstilladelse og EU/EØS-registreringsbevis. Se også emnesiden Indvandrere og efterkommere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
Nye biler lever 0,8 år kortere end for ti år siden

27. marts 2019

Gennemsnitsalderen for personbiler er 8,8 år - den yngste bilpark siden 2001. Middellevetiden for de 0-årige biler er 15,1 år, hvilket er en anelse højere end sidste år, men 0,8 år lavere end i 2009. Antallet af personbiler var ved årsskiftet 2018-2019 nået op på 2,594 mio. eller 64.400 flere end for et år siden. I 1962 var der 470.000. Bestanden vil passere 2,9 mio. biler i løbet af 2023, hvis der fortsat nyregistreres ca. 218.000 biler om året og den aldersbetingede afgang er som i 2018.

Motorparken (tillæg)  bestanden af personbiler 1. januar 2019

27. marts 2019 - Nr. 117

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Motorparken (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Den aldersbetingede afgang er den afgang, der sker fra det ene år til det næste af den rest af den oprindelige tilgang, der er tilbage af en given aldersgruppe. Fx er der primo 2024 87,4 pct. tilbage af de 10-årige (registreret i 2014), mens der primo 2023 var 90,2 pct. tilbage af de nye biler fra 2013. Det skal bemærkes, at afgangen er upåvirket af den oprindelige tilgang af nye biler.
Den forholdsvis store og stigende afgang af 0- og 1-årige biler over de seneste 15 år hænger bl.a. sammen med bevægelserne på leasing- og udlejningsmarkedet, hvor bilerne efter en relativ kort leasingperiode afmeldes for enten senere (i det nye år) at blive solgt og genregistreret eller at blive eksporteret.
Fremskrivningen af nyregistreringerne er lavet med eksponentiel regression, hvor år og antallet af personer over 20 år er brugt som regressorer. Befolkningstallene er hentet fra statistikbankstabellerne www.statistikbanken.dk/BEFOLK2 og FRDK124. 
I fremskrivningen af bestanden for de kommende år beregnes restbestanden af en given aldersgruppe i en given årgang ud fra den afgang, som årgangen før havde for den tilsvarende aldersgruppe. Eksempelvis er afgangen af 10-årige i årgang 2024 fra 2024 til 2025 sat til den samme som afgangen af 10-årige i årgang 2014 fra 2023 til 2024.
I fremskrivningen er det forudsat, at det aktuelle afgangsforløb betinget af bilernes alder fortsætter uændret. Der er ikke taget hensyn til, om eventuelle reguleringer fx ny afgiftsstruktur, skrotpræmier eller anden regulering vil påvirke forbrugernes adfærd og virke fremmende på udfasningen. Der er heller ikke taget hensyn til, om teknologiske ændringer fx billigere batterier og skalafordele i elbilproduktionen vil påvirke forbrugernes adfærd via ændrede prisrelationer mellem fossildrevne biler og elbiler.
Bilernes gennemsnitsalder beregnes som et gennemsnit af alle bilernes alder, der i sig selv beregnes som 1. januar (opgørelsesår) fratrukket første registreringsdato.
Tallet for middellevetiden angiver det gennemsnitlige antal år, som en 0-årig kan forventes at leve under den forudsætning, at de nuværende afgange/dødshyppigheder holder sig på det samme niveau i al fremtid.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Fra zap til klik

27. marts 2019

Danskernes traditionelle adgang til at se film og serier, fx almindelige tv-kanaler, bliver udfordret af den digitale udvikling. Næsten alle mellem 16 og 24 år streamer film og serier. Adgang til film og serier via nettet er mere udbredt end traditionelle tv-kanaler i alle aldersgrupper op til 45 år. Jo ældre man er, desto mindre skifter man tv-kanalerne ud med internettet.

Kulturvaner (tillæg)  4. kvt. 2018 film og serier

27. marts 2019 - Nr. 118

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. april 2019

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (tillæg)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen, som gennemføres hvert kvartal. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024, men undersøgelsen har været gennemført siden 1964. Der spørges hvert kvartal ca. 15.000 personer blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen over 16 år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Lille fald i offentlig finansiel nettoformue

26. marts 2019

Ved udgangen af fjerde kvartal 2018 var den offentlige finansielle nettoformue 32,4 mia. kr. Det er et fald på 2,1 mia. kr. i forhold til kvartalet før. Faldet i nettoformuen skyldes bl.a. et underskud på de offentlige finanser på 2,4 mia. kr. Faldet i den finansielle nettoformue svarer til 0,1 pct. af BNP.

Offentligt kvartalsregnskab  4. kvt. 2018

26. marts 2019 - Nr. 114

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Beklædning trak detailsalget op i februar

26. marts 2019

Detailsalget steg 0,2 pct. i februar sammenlignet med januar. Beklædning mv. steg med 1,9 fra januar til februar, mens fødevarer og andre dagligvarer var uændret og andre forbrugsvarer faldt med 0,1 pct. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  februar 2019

26. marts 2019 - Nr. 113

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. april 2019

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Stigning i STEM-kurser på videregående niveau

26. marts 2019

Set over en femårig periode er andelen af kursusdeltagelse i STEM (Science, Technology, Engineering og Mathematics) efteruddannelser på videregående niveau steget fra skoleåret 2013/2014 til skoleåret 2017/2018. Kursusdeltagelsen kan opgøres på tre forskellige måder, og uanset opgørelsesmetoden er der sket en stor stigning. Andelen af STEM-kursusforløb på det videregående niveau er steget fra 4 pct. til 6 pct., hvilket svarer til en stigning på 50 pct. fra skoleåret 2013/2014 til 2017/2018. Der er ligeledes en vækst i andelen af STEM-kursusdeltagelse, hvis den opgøres i årselever, hvor andelen stiger fra 3 pct. til 5 pct., svarende til en vækst på 66 pct. Antallet af årselever viser kursusdeltagelsen omregnet til fulde studieår på baggrund af omfanget af aktiviteten på kurset. Ses der på STEM-kursusdeltagelse opgjort i antal personer, er der ligeledes en stigning, hvor STEM-kursusdeltagelsen er steget fra 4 pct. til 8 pct., svarende til en vækst på 100 pct.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse  2017/2018

26. marts 2019 - Nr. 115

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2020

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Kilder og metode

Kursistregister. Kursusaktiviteten målt som årselever opgøres ved at sammenlægge kursusomfanget til hele årsværk

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Arbejdsomkostningerne steg fortsat mest i USA

22. marts 2019

I fjerde kvartal 2018 steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor stadig mest i USA. Her var stigningen på 3,0 pct. i forhold til samme kvartal 2017. De 28 medlemslande i EU fulgte efter med en samlet stigning i arbejdsomkostningerne pr. time på 2,7 pct. i samme periode. I Euroområdet steg arbejdsomkostningerne i den periode med 2,3 pct., noget mindre end i EU samlet set. I Danmark var stigningen på årsbasis i arbejdsomkostningerne pr. time i fjerde kvartal helt tilsvarende stigningen i Euroområdet og udgjorde ligeledes 2,3 pct. i forhold til samme kvartal 2017.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  4. kvt. 2018

22. marts 2019 - Nr. 112

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Dårligt aktieår reducerer det offentlige overskud

22. marts 2019

I 2018 var der et overskud på 11,3 mia. kr. på de offentlige finanser. Det er 20,3 mia. kr. mindre end overskuddet på 31,6 mia. kr. i 2017. Det faldende overskud skyldes især, at statens indtægter fra pensionsafkastskatten er faldet fra 32,3 mia. kr. i 2017 til 12,5 mia. kr. i 2018.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2018 (marts-version)

22. marts 2019 - Nr. 111

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Vallensbæk har de yngste biler, Ærø de ældste

22. marts 2019

Den laveste gennemsnitsalder for husholdningsejede biler findes i Vallensbæk Kommune med 7,7 år, mens Ærø har den højeste med 13,6 år. De yngste biler i øvrigt findes i dele af Københavns omegn, Østsjælland, Nordsjælland og i Århus. Den gennemsnitlige personbil er 8,8 år gammel ved årsskiftet, hvilket er uændret ift. sidste år og 0,4 år yngre end for fem år siden. Husholdningernes biler er i gennemsnit 9,3 år, mens erhvervenes biler, herunder biler til leasing, er 3,7 år.

Motorparken  1. januar 2019

22. marts 2019 - Nr. 110

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Motorparken

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Lille dyk i boligpriserne på landsplan

22. marts 2019

På landsplan faldt priserne fra tredje til fjerde kvartal 2018 for både ejerlejligheder og enfamiliehuse. Ejerlejligheder faldt med 0,8 pct., mens priserne på enfamiliehuse faldt med 0,3 pct. Det største prisfald på ejerlejligheder var i Region Midtjylland med 3,7 pct., mens den største og eneste prisstigning var i Region Syddanmark med 4,2 pct. Det største prisfald på enfamiliehuse var i Region Midtjylland med 1,6 pct., mens den største prisstigning var i Region Syddanmark med 0,8 pct. Udover prisfald på boliger er antallet af handler også lavere, fx er antallet af handlede ejerlejligheder i fjerde kvartal sammenlignet med samme kvartal i 2017 16,7 pct. lavere, mens enfamiliehuse er 2,5 pct. mindre.

Ejendomssalg (kvt.)  4. kvt. 2018

22. marts 2019 - Nr. 109

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
8.100 flere lønmodtagere i januar

21. marts 2019

I årets første måned var antallet af personer med lønmodtagerjob 2.776.000, hvilket er 8.100 flere lønmodtagere end i december 2018. Det svarer til en stigning på 0,3 pct. Den store stigning skal ses i lyset af, at lønmodtagerbeskæftigelsen var næsten uændret fra november til december 2018. I januar havde 48.200 flere personer et lønmodtagerjob end 12 måneder tidligere. Det svarer til en årlig stigning på 1,8 pct. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  januar 2019

21. marts 2019 - Nr. 108

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. april 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden er stabil

21. marts 2019

Forbrugertilliden ligger på 3,8 i marts mod 3,3 i februar. Niveauet er således uændret, både når man ser på marts og på gennemsnittet for de seneste seks måneder, som er 3,9. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  marts 2019

21. marts 2019 - Nr. 107

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. april 2019

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Små ændringer i inflationen i Danmark og EU

20. marts 2019

I februar faldt inflationen i Danmark til 1,1 pct. fra 1,2 pct. i januar. I EU steg inflationen i februar til 1,6 pct. fra 1,5 pct. i januar. Den danske kerneinflation (inflation ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer) var i februar 0,9 pct. og dermed lavere end kerneinflationen i EU (1,4 pct.) og i euroområdet (1,2 pct.). I januar steg den danske kerneinflation markant fra 0,6 pct. i december til 1,4 pct., mens den i februar faldt tilbage til 0,9 pct. Det er i høj grad prisændringer på fødevarer, tøj og møbler, som forklarer, at kerneinflationen steg kraftigt i januar og faldt tilbage igen i februar.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  februar 2019

20. marts 2019 - Nr. 106

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. april 2019

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Fortsat fald i antallet af offentligt forsørgede

19. marts 2019

Fra tredje til fjerde kvartal 2018 faldt antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige eksklusive SU-modtagere med 6.800 personer til i alt 692.700, svarende til et fald på 1,0 pct. Antallet af offentligt forsørgede eksklusive SU-modtagere toppede i første kvartal 2010 og er siden faldet støt med i alt 151.700, svarende til 18,0 pct. Det seneste kvartal er antallet af SU-modtagere faldet med 500 til 321.400 i fjerde kvartal. Kvartalets beskedne fald i antallet af SU-modtagere følger efter et fald på 2.600 fra andet til tredje kvartal. Inden da lå antallet af SU-modtagere meget konstant omkring 325.000 personer siden starten af 2015. Samtlige personopgørelser i artiklen er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  4. kvt. 2018

19. marts 2019 - Nr. 104

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Sverige som partnerland har stigende betydning

19. marts 2019

Danske lastvognes største partnerlande i såvel ud- som indgående transporter er Sverige, Norge, Tyskland, Frankrig, Italien og Nederlandene. I 2018 udgjorde transportarbejdet til og fra disse lande 91 pct. af danske lastvognes internationale transportarbejde. I 2010 var det 89 pct. I perioden har transportarbejdet til de øvrige skandinaviske lande fået større vægt, idet andelen af transportarbejdet til og fra Sverige er steget fra 32 pct. til 38 pct., mens det er steget fra 16 pct. til 19 pct. for Norge. Fra 2010 til 2018 er danske lastvognes internationale transportarbejde mellem Danmark og udlandet faldet 28 pct.

Godstransport med danske lastbiler  4. kvt. 2018

19. marts 2019 - Nr. 105

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Rekordhøjt provenu fra selskabsskatten

18. marts 2019

Provenuet fra selskabsskatten satte med 71,9 mia. kr. rekord i 2017. I forhold til 2016 er der tale om en stigning på 11,7 mia. kr., svarende til 19 pct. Stigningen hænger sammen med en stigning i selskabernes skattepligtige indkomst på 51,6 mia. kr. fra 2016 til 2017, svarende til 17 pct. De skattepligtige indkomster, der med små forskelle svarer til selskabernes overskud før skat, udgjorde i alt 348,9 mia. kr. i 2017. Selskabskattesatsen er gradvist sat ned fra 30 pct. i 2004, men den var uændret på 22 pct. i både 2016 og 2017.

Selskabsbeskatning  i indkomståret 2017

18. marts 2019 - Nr. 103

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Selskabsbeskatning

Kontakt

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Selskabsskatter
Alder ingen hindring på erhvervsuddannelserne

18. marts 2019

Ændret 12. september 2019 kl. 12:30

Der er desværre konstateret fejl i antallet af studerende med uoplyst herkomst i offentliggørelsen. Der manglede 5.605 studerende i årgang 2013. Berørte tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Ældre studerende gennemfører i højere grad erhvervsuddannelser end deres yngre medstuderende. Det er modsat alle andre uddannelsestyper, hvor andelen, der gennemfører, falder, jo ældre de studerende er. I 2018 havde 67 pct. af de studerende, der var fyldt 30 år, da de startede på en erhvervsuddannelse fem år tidligere, fuldført. Tilsvarende havde kun 47 pct. af dem, der var under 30 år, fuldført. Til sammenligning var billedet omvendt blandt bachelorstuderende. Her gennemførte 70 pct. af aldersgruppen under 30 år og 46 pct. af aldersgruppen over 30 år inden for fem år. På de lange videregående uddannelser havde de, som var fyldt 30 år, da de startede i 2013, en fuldførelsesprocent på 68 pct., mens den var 88 pct. for dem under 30 år.

Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper  2017/2018

18. marts 2019 - Nr. 102

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Tallene stammer fra overgangsregistret, som er en bearbejdet version af Elevregistret. Overgangsregistret ser på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser. Uddannelsesskift inden for en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. Uddannelsesstatus opgøres i gruppen efter et og fem år i forhold til studiestart i gruppen. Opgøres frafaldet over en længere periode, vil andelen af studerende, der gennemfører eller falder fra derfor ændre sig. I forbindelse med den årlige opdatering af tallene vil der erfaringsmæssigt ske ændringer i tallene tilbage i tiden. Fx kan studerende som har afbrudt en uddannelsesgruppe skifte status fra afbrudt til igangværende, når der indberettes nye tal næste år. Særligt de seneste år må derfor betragtes som foreløbige.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overgangsregistret
Stigende producent- og importpriser på årsbasis

15. marts 2019

Det samlede producentprisindeks for varer er det seneste år steget med 3,0 pct. Det er på niveau med forrige måneds årlige stigning på 3,2 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 1,5 pct., hvilket er 0,8 procentpoint højere end forrige måneds årlige stigning på 0,7 pct. Stigningen i både producent- og importprisindeksene skyldes hovedsageligt stigende priser inden for industri.

Producent- og importprisindeks for varer  februar 2019

15. marts 2019 - Nr. 101

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. april 2019

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Firmaernes salg er atter i fremgang

15. marts 2019

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 3,0 pct. fra december til januar, mens det indenlandske salg ekskl. energi steg 5,2 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. I denne offentliggørelse er der fokus mod "bygge og anlæg" samt "landbrug skovbrug og fiskeri".

Firmaernes køb og salg  januar 2019

15. marts 2019 - Nr. 100

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. april 2019

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Kommunale forskelle på vækst i bygningsareal

15. marts 2019

Antallet af bygninger i Danmark er samlet set steget med 42.500 bygninger eller 1,0 pct. fra 2018 til 2019. Bygningsarealet er i forhold til sidste år steget med 4,9 mio. m2. eller 0,6 pct. Ser man på bygningsarealet over de sidste fem år fra 2014 til 2019, så er dette steget med 20,150 mio. m2 eller 2,5 pct. Der er dog forskelle i udviklingen fra kommune til kommune. Størt vækst ses i Lejre, Aarhus og i Hovedstadsområdet. Enkelte kommuner har oplevet nedgang i bygningsarealet. Øst for Storebælt er disse Vordingborg, Guldborgsund og Lolland, mens det vest for Storebælt er Langeland, Faaborg-Midtfyn og Samsø. Dette kan ses i lyset af en generel tendens til, at jobs og befolkning trækker ind mod de tættere befolkede områder i Danmark.

Bygningsopgørelse  1. januar 2019

15. marts 2019 - Nr. 99

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Bygningsopgørelse

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Opgørelsen over bygningsbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bygningsopgørelsen
Flere undervisere og forskere i staten end i 2008

13. marts 2019

Omregnet til fuld tid var der i 2018 7.700 flere statsansatte end for ti år siden, men i denne tiårsperiode er sammensætningen af den statslige beskæftigelse ændret betydeligt. I 2018 var der i alt 80.500 statsansatte inden for områderne undervisning og grundforskning, hvilket er 11.500 flere end for ti år siden. Heraf steg den statslige beskæftigelse inden for undervisning med 6.700 og med 4.800 inden for grundforskning. Stigningen på disse områder skete frem til 2015. Fra 2015 til 2018 er antallet af statsansatte omregnet til fuld tid inden for undervisning og grundforskning faldet med 3.100. Omvendt var der i 2018 i alt 94.400 statsansatte på de øvrige statslige områder. Dette er 3.900 færre end i 2008, men også på disse områder er udviklingen vendt fra 2015.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  4. kvt. 2018

13. marts 2019 - Nr. 95

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Flest lønmodtagere fra Polen

13. marts 2019

I fjerde kvartal 2018 udgjorde personer med oprindelse i Polen den største gruppe af indvandrere med lønmodtagerjob. 25.500 indvandrere fra Polen havde i fjerde kvartal 2018 et lønmodtagerjob i Danmark. Det er en stigning på 7.200 på fem år - siden fjerde kvartal 2013. Den største absolutte stigning i antallet af lønmodtagere i perioden er for indvandrere med oprindelse i Rumænien. Gruppen af rumænske lønmodtagere steg med 8.700, så i alt 18.300 indvandrere fra Rumænien havde et lønmodtagerjob i Danmark i fjerde kvartal 2018.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  4. kvt. 2018

13. marts 2019 - Nr. 96

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Over halvdelen af de unge er nye i jobbet

13. marts 2019

Jo yngre lønmodtagere er, desto mere jobmobile er de. I fjerde kvartal 2018 havde 53 pct. af de kvindelige lønmodtagere mellem 15 og 24 år påbegyndt deres arbejde inden for det seneste år. For de yngste mænd gjaldt det for 51 pct. Særligt for denne unge aldersgruppe kan jobbet ofte være det første job. I den ældste aldersgruppe på 55-64 år havde omkring hver tiende påbegyndt deres arbejde inden for det seneste år. Blandt samtlige lønmodtagere var det knap hver fjerde.

Arbejdskraftundersøgelsen (tema)  4. kvt. 2018

13. marts 2019 - Nr. 97

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (tema)

Kontakt

Wendy Takacs Jensen, tlf. 51 79 47 14

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper i alle europæiske lande. Der er siden 2010 blevet spurgt ind til sort arbejde i Arbejdskraftundersøgelsen én gang årligt. Metoden til at afgrænse sort arbejde er i overensstemmelse med Nationalregnskabets metode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
For tredje år i træk stiger antallet af ofre for vold

12. marts 2019

For tredje år i træk stiger antallet af ofre for vold mod privatperson. Der var 13.863 ofre for vold i 2018, mens tallet var 12.848 i 2017. Udviklingen svarer til en stigning på 8 pct. Kvinder udsættes i mindre grad end mænd for vold, og der var i 2018 5.246 kvinder, der var ofre for denne type forbrydelse, mod 8.561 mænd (56 ofre var med uoplyst køn). Alligevel var det andelen af kvinder, der var udsat for vold, som steg mest fra 2017 til 2018 med 10 pct., mens antallet af mandlige voldsofre steg 7 pct. Mænd og kvinders andel af vold mod privatperson i alt har ændret sig, siden Danmarks Statistik begyndte at lave statistik om ofre i 2001. Hvor fordelingen dengang var ca. 70-30, er den i 2018 nærmere 60-40. Vold mod privatperson er en sum af simpel vold, alvorligere vold og særlig alvorlig vold (§§ 244, 245 og 246 i Straffeloven).

Ofre for kriminalitet  2018

12. marts 2019 - Nr. 92

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Ofre for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Ofre for anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold