oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Boligprisstigninger på årsbasis på vej ned

7. januar 2022

Efter en periode med tocifrede prisstigninger på enfamiliehuse og ejerlejligheder er de årlige prisstigninger nu under 10,0 pct. Prisudviklingen for ejerlejligheder steg med 9,7 pct. i oktober målt i forhold til samme måned året før, mens huspriserne steg med 8,9 pct. i samme periode. Det er de laveste årlige prisstigninger siden omkring årsskiftet 2020/2021, men stadig på et højere niveau end perioden før COVID-19. Det var særligt fra efteråret 2020 til og med foråret 2021, at der var store prisstigninger på enfamiliehuse og ejerlejligheder. Siden februar 2020 er huspriserne på landsplan steget med ca. 17 pct., mens ejerlejlighedspriserne er steget med ca. 15 pct.

Ejendomssalg (md.)  oktober 2021

7. januar 2022 - Nr. 3

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Ledigheden faldt til 2,8 pct. i november

7. januar 2022

Fra oktober til november faldt ledigheden med 6.900 til 80.600 personer. Det svarer til et fald i ledighedsprocenten fra 3,0 til 2,8 pct. af arbejdsstyrken, hvilket er det laveste niveau siden november 2008. Faldet i ledigheden skyldes 6.400 færre ikke-aktiverede og 600 færre aktiverede ledige.

Arbejdsløsheden (md.)  november 2021

7. januar 2022 - Nr. 2

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Ingen effekt af COVID-19 på antallet af konkurser

7. januar 2022

Antallet af konkurser i aktive virksomheder (ansatte og/eller en omsætning ¿ 1 mio. kr.) er ikke påvirket negativt af COVID-19 i hverken 2020 eller 2021. De omkring 2.200 konkurser i hvert af de to år er ikke set lavere siden 2014-2015. Samtidig er de 9.200 tabte fuldtidsjob i 2021 det laveste i denne statistiks levetid. Stigningen fra 2020 til 2021 i det totale antal konkurser skyldes alene flere konkurser i nulvirksomheder (ingen ansatte og omsætning < 1 mio. kr.). Den væsentligste forklaring herpå er forskydningen af konkurser fra 2020 til 2021 som følge af den udskudte afleveringsfrist for virksomhedernes årsrapporter i 2020. I 2022 skal udskudt moms og A-skat tilbagebetales, hvilket kan få betydning for antallet af konkurser senere på året. Konkurser blandt COVID-19-kompenserede virksomheder er behandlet i analysen: COVID-19 konkurser blandt kompenserede virksomheder. Konkursernes fordeling på brancher og selskabsformer samt fordelingen af de tabte job i regionerne og den aktuelle udvikling er behandlet senere i artiklen.

Konkurser  december 2021

7. januar 2022 - Nr. 4

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Forventningerne til stigende salgspriser har toppet

5. januar 2022

Andelen af virksomheder der forventer stigende salgspriser/servicetakster eller tilbudspriser ved licitation for byggeriet er faldet en smule tilbage for alle fire erhverv i december. De rekordstore niveauer for forventningerne til salgspriser ser derfor ud til at have toppet i november måned. Det skal bemærkes, at denne måneds undersøgelse er gennemført i begyndelsen af december. Det betyder, at de fleste virksomheder har svaret inden genindførslen af restriktioner mod COVID-19 og inden offentliggørelsen af finansloven, der indeholdt en afskaffelse af håndværkerfradraget.

Konjunkturbarometer for erhvervene  december 2021

5. januar 2022 - Nr. 1

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Opsparingen uændret i 3. kvt.

23. december 2021

Opsparingsandelen i de danske husholdninger mv. endte på 3,9 pct. af disponibel indkomst i årets tredje kvartal, når der ikke korrigeres for ændringer i husholdningernes pensionskassereserver. Dermed var opsparingen uændret i forhold til andet kvartal men markant lavere end i første kvartal, hvor danskernes opsparingsadfærd var påvirket af nedlukninger af dele af økonomien som følge af COVID-19-pandemien. Opgørelsen af nationalregnskabet for 2020 og 2021 er mere usikker end normalt, idet kildedata er behæftet med større usikkerhed end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien. Læs mere under Særlige forhold.

Sektorfordelt nationalregnskab  3. kvt. 2021

23. december 2021 - Nr. 470

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
BNP og beskæftigelse steg fortsat pænt i 3. kvt.

23. december 2021

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 1,1 pct. i tredje kvartal 2021, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Beskæftigelsen steg ligeledes med 1,1 pct. BNP-væksten er dermed opjusteret med 0,2 procentpoint i forhold til den seneste offentliggørelse, mens væksten i beskæftigelsen er nedjusteret med 0,5 procentpoint. Det mere positive vækstbillede for BNP ses især inden for de tjenesteydende erhverv, hvor der er indarbejdet nye tal fra Firmaernes køb og salg. Revisionen af beskæftigelsen skyldes indarbejdelse af Arbejdstidsregnskabet. Opgørelsen af nationalregnskabet er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien. Det skyldes i høj grad, at kilder og metoder er behæftet med større usikkerhed end normalt. Det er derfor vanskeligere end vanligt at opstille et robust helhedsbillede af økonomien. Af samme grund vurderes præcisionen at være mindre end ønsket. Helt undtagelsesvist indarbejdes tal for præsterede timer for tredje kvartal ikke i denne udgivelse pga. øget usikkerhed i Arbejdstidsregnskabet. Se mere nedenfor under Særlige forhold.

Nationalregnskab  3. kvt. 2021 revideret

23. december 2021 - Nr. 469

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Højeste inflation i EU siden 1997

22. december 2021

Inflationen i Danmark steg i november 2021 til 3,8 pct. fra 3,2 pct. i oktober 2021. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande (uden Storbritannien) fra 4,4 pct. til 5,2 pct. Det er den højeste inflation i EU målt i den tid det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks er blevet offentliggjort.  I euroområdet steg inflationen til 4,9 pct. i november fra 4,1 pct. i oktober.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  november 2021

22. december 2021 - Nr. 467

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. januar 2022

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Stigende sygefravær i regionerne under COVID-19

22. december 2021

Fra 2019 til 2020 steg sygefraværet blandt de ansatte i regionerne 0,7 dage i gennemsnit. Stigningen var størst blandt kvinderne, som var 0,9 dage mere syge, mens deres mandlige kolleger havde 0,2 flere sygedage i 2020 i forhold til 2019. I regionerne arbejder en stor del af de ansatte i sundhedssektoren, hvor de under COVID-19 var fysisk på arbejde. De ansatte i staten oplevede omvendt et fald i sygefraværet blandt både kvinder og mænd på hhv. 0,9 dage og 0,5 dage i gennemsnit. Faldet skyldes formentligt, at en stor del af de ansatte i staten arbejdede hjemme i lange perioder af 2020 pga. COVID-19. I kommuner samt virksomheder og organisationer (den private sektor) har der overordnet set kun været mindre udsving i de ansattes sygefravær i forhold til 2019.

Fravær fra arbejde  2020

22. december 2021 - Nr. 468

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2022

Alle udgivelser i serien: Fravær fra arbejde

Kontakt

Nete Nielsen, tlf. 

Summer Cook, tlf. 30 68 39 52

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen med bl.a. definitioner af fraværsdagsværk, fraværsperioder og fraværsprocent.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde
Forbrugertilliden er uændret

21. december 2021

Forbrugertilliden for december måned ligger på minus 2,1 imod minus 2,0 i november. Indikatoren er således uændret siden sidste måned. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er fortsat positiv og ligger på 2,4, mens gennemsnittet for det seneste år ligger på 0,3. Den uændrede forbrugertillid skyldes primært en betydelig stigning af forbrugernes forventning til familiens økonomiske situation om et år, samtidig med et fald i forbrugernes vurdering af Danmarks nuværende økonomiske situation sammenlignet med for et år siden. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2021

21. december 2021 - Nr. 462

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Fortsat flere offentligt beskæftigede

21. december 2021

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service steg med 3.500 fra andet til tredje kvartal 2021, når der er taget højde for sæsonmønstre og omregnet til fuld tid. Det svarer til en stigning på 0,5 pct. Den offentlige beskæftigelse var i både andet og tredje kvartal 2021 højere end det hidtil højeste niveau, der blev observeret i andet kvartal 2010.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  3. kvt. 2021

21. december 2021 - Nr. 465

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Stort offentligt overskud i tredje kvartal

21. december 2021

I tredje kvartal 2021 var der et overskud på de offentlige finanser på 16,2 mia. kr., hvilket er det største kvartalsvise offentlige overskud siden COVID-19-pandemiens start. Det er en forbedring på 5,3 mia. kr. i forhold til andet kvartal. Stigningen skyldes bl.a. et fald i de offentlige udgifter til COVID-19-test og hjælpepakker som følge af lave smittetal, udfasning af restriktioner og genåbningen af Danmark. Mens udgifterne til COVID-19-hjælpepakkerne udgjorde hhv. 14,5 mia. kr. og 5,2 mia. kr. i første og andet kvartal, var udgifterne faldet til 0,6 mia. kr. i tredje kvartal. Dermed udgjorde hjælpepakkerne 5,5 pct. af de samlede subsidier på 10,3 mia. kr. Den offentlige saldo i første og andet kvartal 2021 er opgjort til hhv. 5,3 og 10,9 mia. kr. Det er en opjustering på hhv. 3,5 og 7,6 mia. kr. i forhold sidste offentliggørelse, hvilket hovedsageligt skyldes en forøgelse af skønnet for selskabsskatten. Således er det samlede offentlige overskud for de tre første kvartaler af 2021 nu opgjort til 32,4 mia. kr.

Offentligt kvartalsregnskab  3. kvt. 2021

21. december 2021 - Nr. 466

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
12.000 flere lønmodtagere i oktober

21. december 2021

I oktober steg antallet af lønmodtagere med 12.000 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,4 pct. sammenlignet med september. I oktober var der dermed 2.895.000 lønmodtagere, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser. Det er niende måned i træk med en stigning i lønmodtagerbeskæftigelsen, og antallet af lønmodtagere er siden januar steget med i alt 135.000 personer. I sektoren virksomheder og organisationer er lønmodtagerbeskæftigelsen steget med 119.000 personer siden januar, og i sektoren offentlig forvaltning og service er antallet af lønmodtagere steget med 15.000 i samme periode.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  oktober 2021

21. december 2021 - Nr. 464

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Lille fald i detailsalget i november

21. december 2021

Detailsalget faldt 0,3 pct. fra oktober til november korrigeret for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Salget for september-november faldt tilsvarende 0,5 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Udviklingen skal ses i forlængelse af de store udsving i detailsalget tidligere på året, på grund af restriktioner mod COVID-19. Den samme tendens ses i konjunkturbarometer for detailhandel, hvor der forsat er meldinger om at den faktiske omsætning er faldende, mens forventninger til fremtiden stadig er positiv dog i mindre grad end tidligere. Samlet set bidrager det til en lille nedgang i den sammensatte konjunkturindikator for detailhandel: Nyt fra Danmarks Statistik 2021:422.

Detailomsætningsindeks  november 2021

21. december 2021 - Nr. 463

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Danmark har de højeste forbrugerpriser i EU

20. december 2021

Med et prisniveau der ligger 40 pct. over EU-27 (uden Storbritannien)-gennemsnittet havde Danmark sammen med Irland langt de højeste forbrugerpriser i EU i 2020. EFTA-landene Schweiz, og Island havde dog endnu højere priser. De lå på hhv. 70 og 43 pct. over EU-gennemsnittet. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU i 2020 fandtes i Sverige, Finland og Luxembourg, som alle lå mellem 23 og 32 pct. over EU-gennemsnittet. Tyskland lå 7 pct. over EU-gennemsnittet, mens Spanien, Portugal, Grækenland og alle nye medlemslande, som har tilsluttet sig EU i eller efter 2004 lå under EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats prissammenligningsundersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2020

20. december 2021 - Nr. 460

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2022

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Dansk forbrug blandt de højeste i EU

20. december 2021

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i Danmark i 2020 lå 22 pct. over gennemsnittet for EU-27 (uden Storbritannien)-landene. Dermed lå Danmark på samme niveau som vores naboland Tyskland, som lå 24 pct. over EU-gennemsnittet. Det danske og tyske forbrug er kun overgået af Luxembourg. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, en husholdning forbruger. Det faktiske individuelle forbrug måler husholdningernes velfærd, hvad enten den er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse, mens dette ikke nødvendigvis er tilfældet i andre lande. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2020

20. december 2021 - Nr. 461

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2022

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Kraftig vækst i familiernes finansielle formue

20. december 2021

31. december 2020 var den gennemsnitlige nettoformue pr. familie på 2,3 mio. kr. Nettoformuen voksede med 6,6 pct. i forhold til året før. Nettoformuen består af positive formuekomponenter (bolig, bil, pension, indestående på bankkonti, aktier mv.) fratrukket gæld. Nettoformuen er vokset for alle aldersgrupper og familietyper. Den voksede procentvist mest for enlige under 30 år. Her steg den gennemsnitlige nettoformue med 16 pct. til 167.000 kr. i 2020. For par med børn voksede nettoformuen med 10 pct. i forhold til 2019 og var på 2,2 mio. kr. Nettoformuen for enlige over 60 år voksede med 5 pct., og er på 2,1 mio. kr. i 2020.

Formue og gæld  2020

20. december 2021 - Nr. 459

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2022

Alle udgivelser i serien: Formue og gæld

Kontakt

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Formuestatistikken bygger på alle tilgængelige data om formue og gæld, som kan fordeles på personer. Visse formuetyper kan ikke fordeles på personer - det gælder bl.a. værdi af indbo mv., kontanter, kryptovaluta samt ikke registrerede formuer i udlandet. Disse er således ikke en del af statistikken. Udover den personfordelte formue- og gældsstatistik publicerer Danmarks Statistik også en nationalregnskabsmæssig formue- og gældsstatistik, der er mere omfattende, men hvor data ikke kan fordeles på alder, køn, geografi osv. Læs mere i statistikdokumentationen formue og gæld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Formue og gæld

Del sidens indhold
Danske arbejdsomkostninger steg mest

20. december 2021

I årets tredje kvartal steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i Danmark mest med 4,2 pct. på årsbasis. Derefter fulgte USA med en næsten tilsvarende stigning i samme periode på 4,1 pct. I de 27 EU-lande uden Storbritannien steg arbejdsomkostningerne pr. time 2,9 pct. i forhold til tredje kvartal 2020. Mindst var stigningen i tredje kvartal i de 19 lande, der deltager i Eurosamarbejdet med 2,4 pct. Det skal bemærkes, at opgørelserne stadig i høj grad er påvirket af de nedlukninger af arbejdspladser, der skyldes COVID-19 og de afledte effekter af de forskellige statslige hjælpepakker, med henblik på afdæmpning af den deraf følgende økonomiske krise. Opgørelserne er derfor fortsat forbundet med større usikkerhed end sædvanligt. Se også afsnittet om Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  3. kvt. 2021

20. december 2021 - Nr. 458

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Flest miljøudgifter til affald og spildevand

17. december 2021

Den offentlige sektors samlede udgifter til miljøbeskyttelse var 33,5 mia. kr. i 2020. Den offentlige sektor består af stat, kommuner, regioner og offentligt ejede virksomheder. Af de samlede udgifter gik 26,5 mia. kr. til affalds- og spildevandshåndtering, hvilket er 79 pct. af de samlede miljøbeskyttelsesudgifter i hele den offentlige sektor. Mens spildevandshåndtering hovedsagligt vedrører vandforsyning og opsamling og behandling af spildevand, så indeholder kategorien affaldshåndtering bl.a. indsamling af farligt og ikke-farligt affald, behandling og bortskaffelse af farligt og ikke-farligt affald og genbrug af sorterede materialer. Udgifterne til beskyttelse af biodiversitet og landskab lå på 1,5 mia. kr. og udgjorde 5 pct. af de samlede offentlige udgifter til miljøbeskyttelse i 2020. De øvrige udgifter inden for miljøbeskyttelse lå på 5,5 mia. kr. og udgjorde 16 pct.

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte  2020

17. december 2021 - Nr. 456

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Kontakt

Jonas Foged Svendsen, tlf. 21 34 73 19

Kilder og metode

Statistikken benytter samme udgifts- og indtægtsbegreber, som anvendes for den offentlige sektor i nationalregnskabet. Tallene er opgjort i løbende priser. I statistikdokumentationen er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder. Beregningerne er baseret på de enkelte identificerede udgifts- og indtægtsposter og klassificeret efter nationalregnskabsprincipper i henhold til ESA 2010 via oplysningerne i statsregnskabet samt kommunale og regionale regnskaber. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte
Fald i det nationale transportarbejde dominerer

17. december 2021

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler faldt 2 pct. i tredje kvartal 2021 sammenlignet med kvartalet før og endte på 3,8 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Det skyldes et fald i den nationale kørsel på 3 pct., mens den internationale kørsel steg 2 pct. i tredje kvartal. Det er således det andet kvartal i træk med fald i det nationale transportarbejde efter en vækstperiode i 2020.

Godstransport med danske lastbiler  3. kvt. 2021

17. december 2021 - Nr. 457

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Markant fald i antallet af offentligt forsørgede

17. december 2021

I tredje kvartal faldt det samlede antal af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, eksklusive SU-modtagere, med 17.500 til 743.800. Dette fald skyldtes i høj grad et fald i antallet af ledige, der ikke var i aktivering, på 18.900 til 84.700. Samtidig faldt antallet af sygedagpengemodtagere med 8.400 til 79.700, hvilket skal ses i lyset af suspenderingen pr. 1. juli 2021 af de lempeligere adgange til sygedagpenge, som har været gældende under COVID-19. Samtlige tal i denne artikel, er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  3. kvt. 2021

17. december 2021 - Nr. 455

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
2020 var som 2019 et godt år for svineproducenter

16. december 2021

Afregningsprisen på konventionelle slagtesvin steg 10 pct. til 1.202 kr. pr. svin i 2020. Prisen steg gennem første kvartal, hvorefter den faldt gennem resten af året. Ved udgangen af 2020 var prisen 26 pct. lavere end ved årets begyndelse, se statistikbanken.dk/lpris10. Overskuddet pr. svin faldt dermed 27 kr. til 133 kr., da lagerværdien af besætningen påvirker overskudsberegningen. Overskuddet var dog klart det næstbedste de seneste ti år og svarede til en lønningsevne på 793 kr. pr. arbejdstime.

Økonomien i landbrugets produktionsgrene  2020

16. december 2021 - Nr. 454

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Martin Brandt Jepsen, tlf. 24 99 89 11

Kilder og metode

Udgangspunktet er bedrifter, hvor arbejdsindsatsen mindst svarer til 1 årsværk (= 1.665 timer). I det enkelte regnskab er indsatsfaktorer, bruttoudbytte og omkostninger fordelt på produktionsgrene på grundlag af dels regnskabets oplysninger om areal og dyrehold og dels særligt udarbejdede nøgletal.Begreber: Nettooverskud: Overskud, når alle produktionsfaktorer er aflønnet.Lønningsevne kr. pr. time: (Nettooverskud + omkostning til arbejdskraft) / arbejdstimer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Del sidens indhold
Forskning og udvikling udgør 3,0 pct. af BNP

16. december 2021

De samlede udgifter til forskning og udvikling (FoU) i 2020 er opgjort til 69,0 mia. kr., hvilket svarer til 3,0 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). Dette er en stigning i forhold til 2019, hvor andelen af BNP brugt på FoU udgjorde 2,9 pct. Siden 2010 har FoU-udgifternes andel af BNP ligget tæt omkring 3 pct., og fordelingen mellem hhv. erhvervslivets og den offentlige sektors andel har været stabil. I 2020 bidrog erhvervslivet med 42,5 mia. kr. og den offentlige sektor med 26,5 mia. kr. De samlede FoU udgifter er steget med 2,0 mia. kr. i forhold til 2019 (målt i løbende priser). Realvæksten, som dækker stigningen målt i faste priser, var samlet på 0,3 mia. kr. svarende til 0,4 pct. Realvæksten i FoU udgifterne kom fra den offentlige sektor.

Forskning og udvikling  2020

16. december 2021 - Nr. 453

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2022

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på de to statistikker om hhv. FoU i den offentlige sektor og FoU i erhvervslivet. Faste priser beregnes med udgangspunkt i prisniveauet i det senest offentliggjorte år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet
Halvdelen af de danske virksomheder er innovative

16. december 2021

Samlet set har 48 pct. af de danske virksomheder introduceret nye produkter eller forretningsprocesser i perioden 2018-2020. Særligt procesinnovation er udbredt, som 43 pct. af virksomhederne har gennemført, mens 25 pct. af virksomhederne har gennemført produktinnovation. De danske virksomheders innovationsaktivitet var lidt lavere end i Norge og Sverige. Opgørelserne viser, at 58 pct. af de norske og 55 pct. af de svenske virksomheder var innovative i samme periode. Andelen af produktinnovative virksomheder var 38 pct. i Norge og 29 pct. i Sverige. Samtidig var 48 pct. af de norske virksomheder procesinnovative, mens andelene var 45 pct. i Sverige.

Innovation i erhvervslivet  2020

16. december 2021 - Nr. 452

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2023

Alle udgivelser i serien: Innovation i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på statistik innovation i erhvervslivet. Mere information om statistikområdet på www.dst.dk/fui og i statistikdokumentationerne for Erhvervslivet. Undersøgelsen er basseret på en stikprøve, og derfor er der en vis usikkerhed i opgørelsen. Se statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Innovation i erhvervslivet

Del sidens indhold
Firmaernes salg næsten uændret i oktober

15. december 2021

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 0,1 pct. fra september til oktober, på trods af et fald i det indenlandske salg på 1,4 pct. De største ændringer ses i brancherne transport samt hoteller og restauranter, der havde en fremgang på hhv. 9,1 pct. og 8,3 pct. Der var derimod tilbagegang i brancherne finansiering og forsikring samt engroshandel på hhv. 9,5 pct. og 2,2 pct. Udviklingen skal ses i lyset af det seneste års restriktioner mod COVID-19. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  oktober 2021

15. december 2021 - Nr. 450

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Producent- og importpriser for varer stiger fortsat

15. december 2021

Det samlede producentprisindeks for varer er i november 2021 steget med 29,1 pct. i forhold til samme måned sidste år. Stigningen i producentprisindekset er 6,7 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset steg med 22,4 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 14,3 pct. Stigningen er 0,8 procentpoint større end sidste måned, hvor indekset steg med 13,5 pct. For begge indeks er denne måneds årsstigninger de største i indeksenes historie, men det skal ses i sammenhæng med, at indeksene var på et lavt niveau i november 2020, som følge af øgede restriktioner i Danmark i slutningen af 2020 pga. COVID-19. Begge indeks er beregnet siden januar 2005.

Producent- og importprisindeks for varer  november 2021

15. december 2021 - Nr. 451

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Flere materialer ind i økonomien end ud

14. december 2021

I 2020 var der et overskud på den fysiske handelsbalance på 27,6 mio. ton. Den fysiske handelsbalance er vægten af dansk import minus vægten af dansk eksport. De 27,6 mio. ton svarer til en stigning på 9 pct. i forhold til 2019, hvor overskuddet på den fysiske handelsbalance var 25,3 mio. ton. Siden materialestrømsregnskabets start i 1993 har der været overskud på den fysiske handelsbalance, hvilket vil sige, at vi har importeret flere materialer, end vi har eksporteret. Dette betyder, at der i denne periode er strømmet flere materialer ind i den danske økonomi end ud. Fossil energi udgør en stor del af overskuddet på den fysiske handelsbalance. I 2000 lå den fysiske handelsbalance for fossil energi på 3,9 mio. ton, mens den i 2020 var steget til 18,8 mio. Det kan blandt andet forklares med et markant fald i eksporten af fossil energi i samme periode kombineret med en nogenlunde uforandret import. Køb af fossile brændsler til danske transportvirksomheders aktiviteter i udlandet tæller med på importsiden i den fysiske handelsbalance. I 2020 udgjorde disse brændsler, med 12,1 mio. ton, 44 pct. af den samlede fysiske handelsbalance.

Materialestrømsregnskab  2020

14. december 2021 - Nr. 448

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Materialestrømsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på en række statistikker om dansk ressourceudvinding samt udenrigshandelsstatistikken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Materialestrømsregnskab
Fastholdt beskæftigelse for ikke-vestlige indvandrere

13. december 2021

I både 2019 og 2020 var beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere fra ikke-vestlige lande på 60,7 pct. Indvandrere fra vestlige lande havde derimod et fald i beskæftigelsesfrekvensen fra 76,5 pct. til 75,3 pct. Blandt personer med dansk oprindelse var beskæftigelsesfrekvensen også faldende fra 84,4 pct. til 83,7 pct. Beskæftigelsesfrekvensen viser andelen af beskæftigede i forhold til befolkningen og er her opgjort for de 30-59-årige. Under COVID-19 krisen faldt beskæftigelsesfrekvensen i Danmark fra 81,5 pct. i 2019 til 80,7 pct. i 2020.

Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet  november 2020

13. december 2021 - Nr. 447

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet ud fra 'Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). RAS er en totalopgørelse af befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS)

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)
Markant fald i antallet af økonomisk sårbare børn

13. december 2021

I 2021 var der omkring 69.000 børn, der boede i husholdninger, der var Økonomisk sårbare (pdf) - en indikator, der indgår i FN's bæredygtighedsmål om fattigdomsreduktion. Det svarer til et fald på 31.000 i forhold til året før. Især to faktorer bidrog til faldet. For det første var andelen af børn, der bor i husstande der ikke har kunnet betale regninger til tiden, faldet fra 10,7 pct. til 6,9 pct. af børn i alt. For det andet var andelen af børn, der bor i husstande der ikke kan betale en uforudset udgift på 10.000 kr faldet fra 25,2 pct. til 19,4 pct. Begge faktorer kan kædes sammen med det midlertidige børnetilskud og den ekstraordinære udbetaling af feriemidler, der fandt sted i perioden op til dataindsamlingen. Sammen med beskedne fald i de tre andre faktorer, der udgør indikatoren for økonomisk sårbare, leder det til et samlet fald i andelen af økonomisk sårbare børn fra 10,1 pct. i 2020 til 7,0 pct. i 2021.

Levevilkårsundersøgelsen  2021

13. december 2021 - Nr. 446

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2022

Alle udgivelser i serien: Levevilkårsundersøgelsen

Kontakt

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Kun én af husstandens voksne er blevet interviewet, men på spørgsmål, der om¬handler husstanden, antages det, at svarene dækker alle husstandsmedlemmer inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgel¬sen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU¿s medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)
Største stigning i forbrugerpriserne i over 13 år

10. december 2021

I november 2021 steg det samlede forbrugerprisindeks med 3,4 pct. i forhold til samme måned året før. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden oktober 2008, hvor årsstigningen var 3,7 pct. Stigningen på 3,4 pct. i det samlede forbrugerprisindeks er i høj grad påvirket af prisstigninger på varer. I november 2021 var årsstigningen på varer 4,7 pct., hvilket i høj grad skyldes prisstigninger på brændstof, elektricitet og gas. Det er den største årsstigning på varer siden september 2008, hvor årsstigningen var oppe på 5,0 pct. November måneds årsstigning på tjenester lå på 2,1 pct., hvilket i høj grad skyldes prisstigninger på husleje, tv-abonnementer og restaurantbesøg. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,6 pct. i november, hvilket er en stigning i forhold til måneden før, hvor årsstigningen var 1,4 pct. Det er den højeste årsstigning i kerneinflationen siden september 2017.

Forbruger- og nettoprisindeks  november 2021

10. december 2021 - Nr. 445

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Stor stigning i import af elbiler og plugin hybrider

9. december 2021

Det er ikke kun nye elbiler og plugin hybrider, der er kommet på gaden i de senere år. Importen af brugte elbiler og plugin hybrider er steget så meget i perioden, at de nu udgør en betydelig andel af det samlede antal, der er blevet registreret. De brugte biler er typisk et par år gamle, og er dermed næsten af samme standard, som de nye. Fænomenet hænger bl.a. sammen med, at der kan spares et betydeligt beløb i forhold til de danske priser ved at købe en nyere brugt bil, der er importeret fra Tyskland.

Nyregistrerede motorkøretøjer  november 2021

9. december 2021 - Nr. 444

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Eksport og import stiger fortsat i oktober

9. december 2021

I oktober steg den samlede eksport af varer og tjenester med 2,2 pct. Den samlede import steg med 1,0 pct. Den samlede eksport og import er også steget set over de seneste tre måneder. Overskuddet på betalingsbalancens løbende poster steg i oktober med 2,3 mia. kr. til 20,5 mia. kr. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  oktober 2021

9. december 2021 - Nr. 442

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold