oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Laveste antal flytninger til Sverige i over 20 år

26. april 2022

I 2021 flyttede 2.799 personer fra Danmark til Sverige, hvilket er et fald på 287 flytninger sammenlignet med året før, og det laveste antal siden 1999. Samtidig flyttede 3.776 personer den modsatte vej fra Sverige til Danmark, hvilket er et fald på 137 personer i forhold til 2020, men stadig på nogenlunde samme niveau som de foregående år. I alt flyttede 6.575 personer mellem Danmark og Sverige i 2021, hvilket er det laveste antal siden 2002. Over den opgjorte periode toppede flytningerne mellem Danmark og Sverige i 2007. Syv år efter åbningen af Øresundsbroen og året før finanskrisen.

Flyttestatistik for Øresundsregionen  2021

26. april 2022 - Nr. 141

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. april 2023

Alle udgivelser i serien: Flyttestatistik for Øresundsregionen

Kontakt

Lonnie Graversgaard Jensen, tlf. 30 35 72 92

Malene Baureis Hansen, tlf. 

Kilder og metode

Denne flyttestatistik udgør en del af Ørestat. Den foreliggende statistik udarbejdes i et samarbejde mellem Danmarks Statistik og Statistiska centralbyrån (SCB) i Sverige. Statistikken bygger på oplysninger hentet fra SCB, der fra og med 1998 har registreret oplysninger om de flyttede personer mellem Sverige og Danmark. I opgørelsen indgår de personer, der er registreret som ind- eller udvandret i det aktuelle år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Inflationen stiger fortsat i Danmark og EU

26. april 2022

Inflationen i Danmark steg i marts 2022 til 6,0 pct. fra 5,3 pct. i februar 2022. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande (uden Storbritannien) fra 6,2 pct. til 7,8 pct., og i euroområdet steg inflationen fra 5,9 pct. til 7,4 pct. I både Danmarks og EU's tilfælde er det den højest målte inflation i den tid det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks er blevet opgjort, hvilket er siden 1997. I både Danmark og EU er det i høj grad prisstigninger på brændstof og fødevarer, der trækker inflationen op i marts i forhold til februar.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  marts 2022

26. april 2022 - Nr. 140

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. maj 2022

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Anmeldelser om tyveri stiger fortsat

22. april 2022

Antallet af anmeldte tyverier var i årets første kvartal fortsat stigende efter at have været faldende gennem en længere årrække. I første kvartal 2022 blev der anmeldt 21.000 tyverier, når der er korrigeret for sæsonudsving. Dette var en stigning på 9 pct. i forhold til forrige kvartal og hele 27 pct. i forhold til første kvartal 2021. Stigningen skyldtes særligt flere anmeldelser af lomme- og tasketyverier. Stigningen i lomme- og tasketyverier kom efter at have været den primære årsag til et stort fald af anmeldte tyverier i 2020, hvilket sandsynligvis hang sammen med restriktioner såsom afstandskrav og aflyste arrangementer grundet COVID-19. Men i takt med at restriktionerne blev fjernet har der været en stigning i anmeldte tyverier. Den faldende tendens siden 2017 kan i øvrigt formentlig forklares med indbrudsparagraffen § 276a, som trådte i kraft 1. januar 2018. Med denne paragraf registreres en række anmeldelser nu som indbrud, hvor det tidligere var tyveri.

Kriminalitet (kvt.)  1. kvt. 2022

22. april 2022 - Nr. 138

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Børn og ældre fylder i kommunernes regnskaber

22. april 2022

Kommunernes samlede nettodriftsudgifter var 379,2 mia. kr. i 2021, hvilket er 3,0 pct. eller 11,0 mia. kr. mere end i 2020 i løbende priser. Lige som tidligere år fylder folkeskolen m.m. og tilbud til ældre - som især er ældrepleje og hjemmehjælp - mest i regnskaberne. Disse to hovedfunktioner stod tilsammen for 28,5 pt. af nettodriftsudgifterne i 2021, og har siden 2018 udgjort 28-29 pct. af nettodriftsudgifterne. Udviklingen i kommunernes nettodriftsudgifter er i høj grad styret af Aftale om kommunernes økonomi for 2021 mellem Kommunernes Landsforening og regeringen.

Kommuner og regioners regnskaber  2021

22. april 2022 - Nr. 139

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2023

Alle udgivelser i serien: Kommuner og regioners regnskaber

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over kommunernes og regionernes regnskaber udarbejdes på grundlag af detaljerede regnskabs oplysninger for de enkelte kommuner og regioner. Flere oplysninger findes på emnesiden og i statistikdokumentationen. Se også nøgletal på kommunekort.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner

Del sidens indhold
9.000 flere lønmodtagere i februar

22. april 2022

I februar steg antallet af lønmodtagere med 9.000 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,3 pct. sammenlignet med januar. Det er 13. måned i træk med stigende lønmodtagerbeskæftigelse, og antallet af lønmodtagere er siden januar 2021 steget med i alt 166.000 personer. I februar var der 2.929.000 personer med lønmodtagerjob, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  februar 2022

22. april 2022 - Nr. 137

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden falder fortsat

21. april 2022

Forbrugertilliden for april måned ligger på minus 20,9 og er dermed faldet yderligere siden sidste måneds fald. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 7,4. Faldet i forbrugertilliden skyldes kraftige fald i fire af de fem indikatorer, der udgør den samlede forbrugertillidsindikator. Det er især indikatorerne om forbrugernes vurdering af Danmarks økonomiske situation i dag sammenlignet med for et år siden samt købelysten, hvor tilbagegangen er markant og som har bidraget mest til faldet i forbrugertilliden. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  april 2022

21. april 2022 - Nr. 136

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Fald i antallet af folkepensionister i 2021

20. april 2022

I 2021 blev folkepensionsalderen hævet fra 66 til 66,5 år. Antallet af 65-69-årige folkepensionister med bopæl i Danmark faldt med næsten 30.000 personer fra 233.100 i januar 2021 til 203.400 i december 2021. Faldet skete primært i første halvår, hvor ingen nye personer nåede folkepensionsalderen. Det samlede antal folkepensionister faldt dog kun med 15.000 personer fra 1.077.000 til 1.062.000 i løbet af året. Årsagen til at det samlede antal folkepensionister falder mindre er, at antallet af ældre vokser i Danmark. Samtidig steg antallet af personer på førtids- og seniorpension over 65 år med 7.300 personer i løbet af 2021. Dette kan ligeledes tilskrives den senere overgang til folkepension.

Folke- og førtidspension  2022

20. april 2022 - Nr. 134

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. april 2023

Alle udgivelser i serien: Folke- og førtidspension

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om sociale pensioner er baseret på Danmarks Statistiks pensionsregister. Oplysningerne kommer fra de it-systemer, der administrerer udbetaling af social pension.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Folke- og førtidspension (md.)

Del sidens indhold
Industriens udgifter til energi er mere end fordoblet

20. april 2022

Priserne på elektricitet og naturgas steg kraftigt i 2021. De senest opgjorte priser viser, at for en mellemstor industrivirksomhed var elektricitet (inkl. distribution og nettoafgifter) dobbelt så dyr i andet halvår 2021 som for året 2020. Naturgas er steget endnu mere og var blevet næsten tre gange så dyr. Prisstigningerne i erhvervene er relativt større end i husholdningerne, da selve råvareprisen udgør en større del af den samlede pris bl.a. på grund af afgiftsforskelle. Med de senest offentliggjorte halvårspriser vil fremstillingsindustriens udgifter til de to energityper samlet stige fra et niveau på 5,7 mia. kr. i 2020 til over det dobbelte. Yderligere stigninger som følge af den nylige invasionen i Ukraine indgår ikke i denne overordnede belysning af energiprisernes indvirkning på industriens omkostninger.

Erhvervenes energiforbrug (Industrien) tillæg  2020

20. april 2022 - Nr. 135

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Erhvervenes energiforbrug (Industrien) tillæg

Kontakt

Ole Olsen, tlf. 29 77 14 98

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet ved kombination af statistik om energipriser, energiforbrug i industrien og økonomiske resultater for brancherne. Datakilderne er ikke fuldstændigt konsistente, hvorfor der er nogen usikkerhed knyttet til beregningerne. Overordnet vurderes opgørelsen at give et dækkende billede af effekten i industrien af de stigende priser på elektricitet og naturgas

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens energiforbrug
Stort fald i udvekslingsophold

19. april 2022

Færre danske studerende tog på udvekslingsophold i udlandet i perioden 2020-2021 end i perioden 2019-2020. Det drejer sig om 7.756 færre udvekslingsophold eller et fald på 67 pct. Faldet er det største siden statistikkens begyndelse i 2010, og overgår markant faldet fra perioden 2018-2019 til perioden 2019-2020. Udviklingen skal ses i lyset af COVID-19 i 2020 og 2021. Den samme udvikling findes blandt de udenlandske studerendes ophold i Danmark, hvor antallet af ophold i perioden 2020-2021 er faldet med 4.553 ophold eller 56 pct.

Udvekslingsstuderende  2020/2021

19. april 2022 - Nr. 132

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. april 2023

Alle udgivelser i serien: Udvekslingsstuderende

Kontakt

 Alexander Erik Friisnæs, tlf. 

Kilder og metode

Et udvekslingsophold er defineret som et meritgivende studie- eller praktikophold i udlandet for korte, mellemlange og lange videregående ordinære uddannelser. Udvekslingsopholdet skal være afsluttet i perioden 1. september til 31. august.Indgående udvekslingsophold dækker over studerende der kommer fra udlandet og tager en del af deres uddannelse på en dansk uddannelsesinstitution. Udgående udvekslingsophold dækker over studerende indskrevet på danske uddannelsesinstitutioner, som tager til udlandet som en del af deres uddannelse

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udvekslingsstuderende

Del sidens indhold
Producent- og importpriser for varer stiger fortsat

19. april 2022

Det samlede producentprisindeks for varer er i marts 2022 steget med 35,1 pct. i forhold til samme måned sidste år. Årsstigningen i producentprisindekset er 4,1 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset steg med 31,0 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 20,3 pct. Stigningen i importprisindekset er 2,9 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis steg med 17,4 pct. For begge indeks er denne måneds årsstigninger de største i indeksenes historie. Indeksene er beregnet siden 2005 og er beregnet på baggrund af priser, der som udgangspunkt bliver indsamlet den 15. i måneden.

Producent- og importprisindeks for varer  marts 2022

19. april 2022 - Nr. 133

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Danske februar-overnatninger runder en million

13. april 2022

Mange danskere valgte at holde vinterferie i Danmark i år. I februar 2022 foretog danskerne 1,1 mio. overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem. Det er første gang, at de danske overnatninger i februar runder en million. I forhold til samme måned sidste år steg de danske overnatninger med 161 pct. svarende til 659.000 flere overnatninger. Den store stigning skal ses i lyset af COVID-19 restriktionerne i februar 2021. Danske overnatninger på hoteller steg med 443.000, mens feriecentrene havde 177.000 flere danske overnatninger. Vandrerhjem og campingpladser havde hhv. 30.000 og 9.000 flere danske overnatninger. Til sammenligning faldt de danske feriehusovernatninger i februar 2022 med 43 pct. i forhold til februar 2021. Tallet for danskere i feriehuse er dog stadig noget højere end før pandemien. Se tal for Feriehusudlejning i Nyt fra Danmarks Statistik 2022:131. Forandringerne i overnatningsmønsteret kan skyldes, at behovet for isolation i forbindelse med COVID-19 er ændret i forhold til tidligere.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  februar 2022

13. april 2022 - Nr. 129

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Tyske gæster vender tilbage til feriehusene

13. april 2022

Der var i alt 856.700 overnatninger i feriehuse i februar måned. Det er en nedgang på 19 pct. i forhold til februar 2021, som var speciel, da Danmark var ramt af markante COVID-19 restriktioner, som medførte, at der næsten ingen udenlandske gæster var i de danske feriehuse. Til gengæld var antallet af danske overnatninger ekseptionelt højt. I februar 2022 var der 598.800 danske overnatninger. Det er et fald på 43 pct. i forhold til 2021, men er stadig noget højere end før pandemien. Til gengæld vendte de udenlandske gæster tilbage til feriehusene. I alt var der 257.900 udenlandske overnatninger i februar 2022, hvoraf 228.700 var tyske.

Feriehusudlejning  februar 2022

13. april 2022 - Nr. 131

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2022

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Firmaernes salg steg i februar

13. april 2022

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 2,8 pct. fra januar til februar, mens det indenlandske salg steg 5,9 pct. Når de seneste tre måneder sammenlignes med de forrige tre måneder, steg firmaernes salg eksl. energi steget med 4,0 pct. mens det indenlandske salg er steget med 4,2 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  februar 2022

13. april 2022 - Nr. 130

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Færre ledige og flere på sygedagpenge i 2021

13. april 2022

Antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen eksklusiv SU-modtagere faldt med 5.800 fra 2020 til 2021. Dermed var der 750.600 offentligt forsørgede i 2021, ekskl. SU-modtagere. Det beskedne samlede fald fra 2020 til 2021 dækker over større bruttoforskydninger i undergrupperne. Nettoledigheden er faldet med 24.900, mens antallet af sygedagpengemodtagere er steget med 8.500. Det samlede fald fra 2020 til 2021 er sket til trods for, at folkepensionsalderen har været gradvist stigende siden 2019.

Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)  2021

13. april 2022 - Nr. 128

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. april 2023

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Kilder og metode

Denne opgørelse bygger på datagrundlaget for den årlige statistik over Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen fra Danmarks Statistik. Statistikken over offentligt forsørgede dækker alle forsørgelsesydelser for personer der er født 16 år, men endnu ikke har nået deres folkepensionsalder. Fuldtidsmodtagere er beregnet ud fra det samlede antal deltagere på ydelserne og varigheden af den periode, hvor de hver især har modtaget ydelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Markant fald i registreringerne af nye biler

12. april 2022

Der blev registreret 11.100 nye personbiler i marts 2022 opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 4,1 pct. færre end i februar. Tilgangen til husholdningerne og erhvervene lå hhv. 2,6 pct. og 5,3 pct. lavere. Det samlede sæsonkorrigerede antal registreringer i første kvartal 2022 var 28,5 pct. lavere end i fjerde kvartal 2021. For husholdningernes vedkommende var faldet på 42,7 pct., mens tilgangen i erhvervene faldt med 7,7 pct. Stigende leveringstider og faldende købelyst allerede i 2021 er forklarende elementer i faldet i registreringerne af nye biler, som belyses nærmere nedenfor.

Nyregistrerede motorkøretøjer  marts 2022

12. april 2022 - Nr. 127

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Eksporten holder det rekordhøje niveau

11. april 2022

I februar steg den samlede eksport af varer og tjenester med 1,4 pct. Den samlede import faldt med 0,8 pct. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget 2,7 pct., mens importen er steget 4,3 pct. Overskuddet på betalingsbalancens løbende poster steg i januar med 3,1 mia. kr. til 20,4 mia. kr. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  februar 2022

11. april 2022 - Nr. 126

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Største stigning i forbrugerpriserne i over 35 år

11. april 2022

I marts 2022 steg det samlede forbrugerprisindeks med 5,4 pct. i forhold til samme måned året før. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden maj 1985, hvor årsstigningen ligeledes var 5,4 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for varer, der hæver årsstigningen i forbrugerprisindekset. Varer er i gennemsnit steget 8,1 pct. det seneste år, og det er den højeste årsstigning siden januar 1983, hvor årsstigningen var 8,4 pct. Inden for varer er det i meget høj grad prisstigninger på el, brændstof, fødevarer og gas, der gør sig gældende i marts 2022. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 3,2 pct. i marts, hvilket er en stigning fra 2,7 pct. måneden før. Det er i høj grad prisstigninger på tøj og biler, der trækker kerneinflationen op i forhold til februar. Det er den højeste kerneinflation siden september 2008.

Forbruger- og nettoprisindeks  marts 2022

11. april 2022 - Nr. 125

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
412.000 boliger opvarmes med naturgas

8. april 2022

To ud af tre af Danmarks 2.780.000 beboede boliger har fjernvarme som registreret opvarmningskilde, mens hver syvende bolig er opvarmet med centralvarme med naturgas. Disse 412.000 boliger opvarmet af naturgas er koncentreret i Nord- og Østsjælland, hvor 27 pct. af alle boliger opvarmet med naturgas ligger. I de to landsdele opvarmes mere end hver tredje beboede bolig med naturgas. Den største andel beboede boliger med naturgas findes i Dragør Kommune efterfulgt af Allerød og Egedal Kommuner med hhv. 69, 61 og 55 pct. I modsatte ende af spektret er der 27 kommuner, hvor ingen eller meget få beboede boliger er registreret med naturgas som opvarmningskilde. To tredjedele af de kommuner ligger i Jylland.

Boligopgørelsen  1. januar 2022

8. april 2022 - Nr. 124

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Boligopgørelsen

Kontakt

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Opgørelsen over boligbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken vedrørende opvarmning viser registreret opvarmningskilde i BBR for beboede boliger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligopgørelsen

Del sidens indhold
Færre modtager det midlertidige børnetilskud

8. april 2022

I fjerde kvartal 2021 modtog 12.200 personer det midlertidige børnetilskud. Antallet har været faldende, siden tilskuddet første gang blev udbetalt i første kvartal 2020, hvor 17.700 personer modtog det. Dette antal var dog kunstigt højt, da det også indeholdt forsinkede udbetalinger fra og med august 2019. I andet kvartal 2020 faldt antallet af modtagere således til 15.500 personer. Faldet det seneste halvandet år skal ses i lyset af det generelt faldende antal kontanthjælpsmodtagere, idet det midlertidige børnetilskud blev indført som en kompensation til børnefamilier, hvor forældrene var på nedsatte kontanthjælpsydelser eller havde nået kontanthjælpsloftet og derfor bliver trukket i boligstøtte eller særlig støtte. Det midlertidige børnetilskud udbetales med to måneders forsinkelse.

Børnefamilieydelser og børnetilskud  2021

8. april 2022 - Nr. 123

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. april 2023

Alle udgivelser i serien: Børnefamilieydelser og børnetilskud

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om børnefamilieydelser og børnetilskud er baseret på Danmarks Statistiks bør-netilskudsstatistikregister. Oplysningerne hertil er modtaget fra de it-systemer, der admini¬strerer udbetaling af bør¬neydelser hos Udbetaling Danmark og ATP. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnefamilieydelse og børnetilskud

Del sidens indhold
Stigende priser på husbyggeri i 2021

8. april 2022

Prisen på byggeri af et nyt fritliggende enfamiliehus er fra 2020 til 2021 steget med 2,6 pct. Til sammenligning steg prisen på salg af eksisterende enfamiliehuse med 5,9 pct., og byggeomkostninger for enfamiliehuse steg med 4,1 pct. i samme periode. Prisen på udførelse af renoverings- og vedligeholdelsesopgaver af boliger og erhvervsejendomme steg med 8,6 pct. fra 2020 til 2021.

Producentprisindeks for byggeri  2021

8. april 2022 - Nr. 122

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. april 2023

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for byggeri

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Statistikken om prisudviklingen for enfamiliehuse er baseret på indberettede priser fra typehusfirmaer og oplysninger fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken om prisudviklingen for renoverings- og vedligeholdelsesopgaver udarbejdes på baggrund af indberettede priser fra håndværksfirmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producentprisindeks for byggeri af boliger

Producentprisindeks for renovering og vedligeholdelse
Fortsat fremgang i industriproduktionen

8. april 2022

Industriens samlede produktionsindeks steg 1,0 pct. i februar og fortsatte dermed at være på rekordhøjt niveau. Produktionen svinger en del på månedsbasis, men set over perioden december-februar så steg produktionen 3,3 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Industrien ser dermed endnu ikke ud til, i nævneværdig grad, at være påvirket af de stigende råvarepriser og usikkerheden, som følge af invasionen i Ukraine. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I forhold til februar 2021 er produktionsindekset steget med 13,3 pct. i ikke-sæsonkorrigerede tal.

Industriens produktion og omsætning  februar 2022

8. april 2022 - Nr. 121

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Stor stigning i antal konkurser og tabte job i marts

7. april 2022

Der var 242 erklærede/kundgjorte konkurser i marts blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 47,4 pct. flere end i februar. Konkurserne medførte 1.076 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 60,8 pct. flere end i februar. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i første kvartal var 6,4 pct. lavere end i fjerde kvartal sidste år, mens jobtabet var 15,9 pct. lavere. Selv om knap halvdelen af alle konkurserne i marts stammer fra det store antal tvangsopløsninger i januar, er der en relativ stor og aktuel stigning i konkurserne i aktive virksomheder, se senere i artiklen.

Konkurser  marts 2022

7. april 2022 - Nr. 118

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Mange tabte arbejdsdage på hospitalerne i 2021

7. april 2022

Der var 243.400 tabte arbejdsdage som følge af arbejdsstandsninger i 2021. Det er det klart højeste niveau i otte år, overgået af lærerlockouten i 2013, og kan i høj grad henføres til arbejdsnedlæggelserne i det regionale og kommunale sundhedsvæsen hen over sommeren. De arbejdsstandsninger, der opgøres i denne statistik, skyldes strejker eller lockouter, og det opgjorte niveau er således uafhængigt af midlertidige hjemsendelser som følge af COVID-19-restriktioner.

Arbejdsstandsninger  2021

7. april 2022 - Nr. 119

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdsstandsninger

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Arbejdsstandsninger

Del sidens indhold
Flest kommunalt ansatte blandt valgte kandidater

7. april 2022

Ved kommunalvalget i november 2021 blev 2.436 personer valgt til kommunalbestyrelserne. 41 pct. af de valgte kandidater arbejdede i den kommunale sektor og 39 pct. arbejdede i private virksomheder. Noget anderledes så det ud blandt de opstillede kandidater, hvor 24 pct. arbejdede i den kommunale sektor og 44 pct. i private virksomheder. Til sammenligning arbejdede 19 pct. af alle beskæftigede over 15 år i november 2020 i den kommunale sektor.

Kandidater til kommunalbestyrelserne  november 2021

7. april 2022 - Nr. 120

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Kandidater til kommunalbestyrelserne

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Bogstavsbetegnelserne refererer til følgende partier:  A: Socialdemokratiet; B: Radikale Venstre; C: Den Konservative Folkeparti; D: Nye Borgerlige; F: SF - Socialistisk Folkeparti; I: Liberal Alliance; O: Dansk Folkeparti; S: Slesvigsk Parti; V: Venstre, Danmarks Liberale Parti; Ø: Enhedslisten - De Rød-Grønne; Å: Alternativet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Fortsat få tvangsauktioner trods stigning i marts

6. april 2022

Med 106 tvangsauktioner i marts mod 93 måneden før er antallet af tvangsauktioner steget med 14 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. På trods af stigningen i marts er antallet af tvangsauktioner fortsat lavt. Således blev der i første kvartal 2022 bekendtgjort 308 tvangsauktioner mod 310 tvangsauktioner i fjerde kvartal 2021

Tvangsauktioner  marts 2022

6. april 2022 - Nr. 117

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Nedgang for fiskeriet i 2021

5. april 2022

Den samlede landingsværdi for danske fiskefartøjer blev på 2,8 mia. kr. i 2021, hvilket var et fald på 12 pct. i forhold til 2020. Mængden af landet fisk faldt med 37 pct. til 462.000 ton. I samme periode faldt antallet af registrerede fartøjer med 65 til 1.933 fartøjer.

Fiskeriets struktur og landinger  2021

5. april 2022 - Nr. 116

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Fiskeriets struktur og landinger

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Grundlaget for fartøjsstatistikken er Fiskeristyrelsens (FST) register over fiskerfartøjer pr. 31. december. Landingsstatistikken udarbejdes på basis af FST's register for handel med fisk, krebs- og bløddyr i første omsætningsled, suppleret med data fra fartøjernes logbøger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske fiskerfartøjer
Erhvervsuddannelser falder fortsat i popularitet

5. april 2022

Ud af de personer, der var 25 år i 2021 og som havde fuldført en ungdomsuddannelse, havde 23,1 pct. taget en erhvervsuddannelse. Det er en fortsættelse af den årelange udvikling, hvor erhvervsuddannelserne udgør en mindre og mindre andel af fuldførte ungdomsuddannelser. De sidste ti år er andelen faldet med mere end 15 procentpoint, da det i 2011 var 38,3 pct. af de 25-årige med en ungdomsuddannelse, der havde taget en erhvervsuddannelse.

Fuldførte ungdomsuddannelser  2020/2021

5. april 2022 - Nr. 115

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. november 2023

Alle udgivelser i serien: Fuldførte ungdomsuddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Elevregistret er et forløbsregister, hvor den enkelte studerende kan følges gennem uddannelseskarrieren.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Danskernes nettoformue steg med 1.929 mia. kr.

31. marts 2022

Danskernes nettoformue voksede med 1.929 mia. kr. i 2021, hvor den reale formue (fx fast ejendom) og den finansielle nettoformue (fx aktier og pension) bidrog med hhv. 239 mia. kr. og 1.689 mia. kr. Den voksende nettoformue skyldes især, at værdien af danskernes aktier steg med 1.333 mia. kr. i 2021. Pensionsformuen bidrog også væsentligt med 312 mia. kr. Værdien af ejerboligerne, der udgør den største komponent i danskernes reale formue, havde den største stigning i fem år og udgjorde 239 mia. kr. Man kan læse mere i Nyt fra Danmarks Statistik 2022:99, Husholdningernes formue i fast ejendom 2021. Danskernes nettoformue udgjorde i alt 12.302 mia. kr. i 2021, hvilket svarer til ca. 2,1 mio. kr. pr. dansker. I alt steg nettoformuen pr. dansker med ca. 328.000 kr. i forhold til 2020.

Sektorfordelt nationalregnskab  4. kvt. 2021

31. marts 2022 - Nr. 114

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Ledigheden faldt i februar

31. marts 2022

Fra januar til februar faldt ledigheden med 3.400 til 72.800 personer. Det svarer til et fald i ledighedsprocenten fra 2,7 til 2,5 pct. af arbejdsstyrken. Ledighedsprocenten er dermed på det laveste niveau siden juni 2008, umiddelbart inden finanskrisen. Faldet i ledigheden er alene sket blandt ikke-aktiverede ledige, mens antallet af aktiverede ledige var uændret fra januar til februar.

Arbejdsløsheden (md.)  februar 2022

31. marts 2022 - Nr. 111

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Dansk økonomi flot igennem krisen

31. marts 2022

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 4,7 pct. i 2021. BNP-væksten i 2021 er den højeste siden 1994 og tegner dermed et billede af, at Danmark er kommet godt igennem coronakrisen efter faldet i BNP på 2,1 pct. i 2020. På tværs af Europa var der fremgang at spore i 2021 for alle EU-lande. Danmark var det land, der klarede sig bedst igennem coronakrisen sammenlignet med vores fire største handelspartnere i EU - Nederlandene, Norge, Sverige og Tyskland. Dansk BNP er steget med 2,5 pct. i forhold til før coronakrisen, mens udviklingen i Norge, Sverige og Nederlandene er hhv. 1,7 pct., 1,7 pct. og 0,8 pct. fra 2019 til 2021. I Tyskland var BNP i 2021 endnu 1,8 pct. under niveauet i 2019 - dog var Tyskland også det land, der i 2020 havde den største tilbagegang blandt landene. Den svagere udvikling i Tyskland skal især ses i lyset af, at den tyske industri har klaret sig markant dårligere gennem krisen end de øvrige lande. Industrien samt bygge og anlæg var omvendt blandt de brancher, der i Danmark særligt bidrog til den pæne udvikling.

Nationalregnskab (år)  2021 marts-version

31. marts 2022 - Nr. 112

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Stigende boligpriser i årets første måned

31. marts 2022

På landsplan steg priserne på enfamiliehuse i årets første måned med 12,3 pct. fra januar 2021, hvilket er den største prisstigning for en januar måned siden statistikkens start i 2006. I samme periode steg priserne på ejerlejligheder med 6,0 pct., hvilket er det halve af prisstigningen på samme tidspunkt sidste år (fra januar 2020 til januar 2021).

Ejendomssalg (md.)  januar 2022

31. marts 2022 - Nr. 113

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Markant højere BNP-vækst i fjerde kvartal 2021

31. marts 2022

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med hele 3,0 pct. i fjerde kvartal 2021, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. I alt bød 2021 på en stigning i BNP på 4,7 pct., hvilket er den højeste siden 1994. Væksten i fjerde kvartal er med denne offentliggørelse revideret op med 1,9 procentpoint, mens de resterende kvartaler kun har været genstand for mindre revisioner. For året 2021 som helhed er BNP-væksten revideret op med 0,6 procentpoint. Opjusteringen skyldes helt overvejende nye indberetninger til Firmaernes køb og salg i fjerde kvartal, der påvirker opgørelsen af både produktion, forbrug og investeringer i nationalregnskabet. Herudover offentliggøres for første gang præsterede timer for andet halvår 2021. For året 2021 voksede de præsterede timer med 4,2 pct. Læs mere om dansk økonomis udvikling i 2021 i Nyt om årligt nationalregnskab. Opgørelsen af nationalregnskabet er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien, hvilket ikke alene afspejler sig i den relativt store revision af væksten i fjerde kvartal, men også i usikkerhed på andre områder. Se mere under Særlige forhold.

Nationalregnskab  4. kvt. 2021 revideret

31. marts 2022 - Nr. 110

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
46.200 virksomheder skal tilbagebetale coronalån

30. marts 2022

Lidt over 46.200 virksomheder - eller 15 pct. af samtlige aktive virksomheder - skal tilbagebetale næsten 22,2 mia. kr. i rentefri moms- og A-skattelån pr. 1. april 2022 til SKAT - de såkaldte coronalån. De ti branchegrupper, der har optaget de største lånebeløb, står for næsten 40 pct. af det samlede lånebeløb. Restauranter topper med lidt over 1,3 mia. kr. i lånebeløb - eller 6 pct. af det samlede beløb. Næsten 3.900 restauranter eller en tredjedel af samtlige virksomheder i branchen har optaget lån. Restauranter er også den branchegruppe, der har modtaget den største støtte fra COVID-19-hjælpepakkerne vedr. lønkompensation, faste omkostninger eller mistet omsætning. Mere information om COVID-19-hjælpepakkerne kan findes i Danmarks Statistiks analyse: COVID-19 Hvad har virksomhederne modtaget i samlet kompensation.

Rentefrie coronalån  2020-2021

30. marts 2022 - Nr. 109

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Rentefrie coronalån

Kontakt

Peter Bøegh, tlf. 41 10 31 41

Del sidens indhold
Frafaldet er højest på erhvervsuddannelserne

30. marts 2022

Frafaldet fra gruppen af erhvervsuddannelser inden for fem år er næsten tre gange så stort som frafaldet fra gruppen af de gymnasiale uddannelser. Af de 42.000 elever der startede på en erhvervsuddannelse i 2016 var 17.000 faldet fra i gruppen inden for fem år. Det er en andel på 40 pct. Til sammenligning var det kun 14 pct. af de 57.000, der startede på en gymnasial uddannelse i 2016, der havde valgt at forlade studiet fem år efter. Frafaldet fra gruppen af erhvervsuddannelser inden for fem år har været stigende i en årrække, men har været stabilt i de sidste tre år.

Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper  2020/2021

30. marts 2022 - Nr. 108

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Tallene stammer fra overgangsregistret, som er en bearbejdet version af Elevregistret. Overgangsregistret ser på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser. Uddannelsesskift inden for en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. Uddannelsesstatus opgøres i gruppen efter et og fem år i forhold til studiestart i gruppen. Opgøres frafaldet over en længere periode, vil andelen af studerende, der gennemfører eller falder fra derfor ændre sig. I forbindelse med den årlige opdatering af tallene vil der erfaringsmæssigt ske ændringer i tallene tilbage i tiden. Fx kan studerende som har afbrudt en uddannelsesgruppe skifte status fra afbrudt til igangværende, når der indberettes nye tal næste år. Særligt de seneste år må derfor betragtes som foreløbige.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overgangsregistret
Dagligvarebutikkerne forventer flere prisstigninger

30. marts 2022

En stigende andel af virksomhederne meldte i marts måned om stigende salgspriser, både hvad angår den faktiske udvikling og forventningerne til fremtiden. Således meldte knap halvdelen af alle virksomhederne i detailhandlen, vægtet efter beskæftigelse, at de allerede oplevede stigende salgspriser, og samme andel forventer det i nær fremtid. Den udvikling var især båret frem af dagligvarebutikkerne, som figuren neden for viser. I detailhandlen har der været meldt om stigende priser i flere måneder, men nu har det også spredt sig til især industrien og visse serviceerhverv.

Konjunkturbarometer for erhvervene  marts 2022

30. marts 2022 - Nr. 107

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2022

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold