oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Uændret AKU-arbejdsstyrke i andet kvartal

19. august 2015

AKU-arbejdsstyrken blandt de 15-64-årige var med 2.852.000 personer stort set uændret fra første til andet kvartal 2015, når der korrigeres for sæsonudsving. AKU-arbejdsstyrken har stabiliseret sig omkring dette niveau efter at have været stigende igennem 2014. AKU-arbejdsstyrken var i andet kvartal 51.000 større end i første kvartal 2014, hvor den var på det laveste niveau, siden den sæsonkorrigerede serie startede i første kvartal 1996.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  2. kvt. 2015

19. august 2015 - Nr. 397

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. november 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Flere flypassagerer i andet kvartal

19. august 2015

Antallet af afrejsende passagerer fra danske lufthavne var 87.000 eller 2 pct. højere i andet kvartal 2015 end i første kvartal 2015. Den nationale rutetrafik steg med 1 pct. i perioden, mens den internationale rutetrafik havde 2 pct. flere passagerer. Charter- og taxitrafikken steg med 1 pct. i forhold til kvartalet før. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Luftfart  2. kvt. 2015

19. august 2015 - Nr. 399

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2015

Alle udgivelser i serien: Luftfart

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Chartertrafik dækker erhvervsmæssig ikke-regelmæssig offentlig lufttrafik og er altså ikke sammenfaldende med charter- eller pakkerejser, selv om de kan foregå med chartrede fly. Statistikken er baseret på data, som lufthavnene har indberettet til Statens Lufthavnsvæsen på månedsbasis.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Højere inflation i Danmark - uændret i EU

19. august 2015

I juli var inflationen i Danmark 0,5 pct. I EU var inflationen 0,1 pct., mens inflationen i euroområdet var 0,2 pct. Måneden før var inflationen 0,4 pct. i Danmark, mens den var 0,1 pct. i EU og 0,2 pct. i euroområdet. Selvom inflationen er steget i Danmark, er den stadig på et lavt niveau. Det er især priser på fjernvarme og benzin, der holder prisudviklingen nede, mens det i EU særligt er benzin. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i juli 1,2 pct. i Danmark, 0,8 pct. i EU og 0,9 pct. i euroområdet. Dermed ligger den underliggende inflationstakt i Danmark fortsat over den underliggende inflationstakt i EU og euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  juli 2015

19. august 2015 - Nr. 398

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2015

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Fortsat lavere priser på danskproducerede varer

17. august 2015

Siden juli 2014 er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 5,1 pct. Dette skyldes hovedsageligt, at priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er faldet med 9,0 pct., men også at priserne på danskproducerede varer til eksport er faldet med 1,6 pct. I samme periode er importprisindekset for varer steget med 1,8 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden maj-juli med de foregående tre måneder februar-april, faldt priserne med 0,9 pct. for det samlede producentprisindeks. I samme periode steg importprisindekset med 0,8 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  juli 2015

17. august 2015 - Nr. 396

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. september 2015

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Finansieringsselskabernes udlån faldt

13. august 2015

Finansieringsselskaberne havde sammenlagt udlån til virksomheder og private på 86,8 mia. kr. ved udgangen af 2014. Det er 8,8 pct. lavere end året før. Hovedparten af faldet skete inden for kreditaftaler mod sikkerhed, der faldt med 8,9 mia. kr. til 24,8 mia. kr. Selskabernes udlån i form af finansielle leasingaftaler steg med 1,0 mia. kr. til 39,3 mia. kr. Det er første stigning siden beholdningen af finansielle leasingaftaler toppede i 2007 med 57,4 mia. kr.

Finansieringsselskaber  2014

13. august 2015 - Nr. 395

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. august 2016

Alle udgivelser i serien: Finansieringsselskaber

Kontakt

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

En finansiel leasingaftale kendetegnes ved, at finansieringsselskabet erhverver et aktiv efter brugers anvisning, hvorefter bruger mod betaling af en leasingafgift får stillet aktivet til rådighed i en på forhånd aftalt tidsperiode - typisk aktivets forventede levetid. Alle væsentlige risici og fordele forbundet med den juridiske ejendomsret overdrages til brugeren. Er brugeren en virksomhed, afskrives aktivet på lige fod med andre aktiver ejet af virksomheden. En factoringaftale kendetegnes ved, at finansieringsselskabet yder kredit til en virksomhed mod overdragelse af virksomhedens fakturaer og debitor-tilgodehavender. Finansieringsselskabet bliver dermed ny kreditor for virksomhedens mellemværender.
Andre udlån består af tre former for udlån:
Købe- og kontokort: Kredit knyttet til betalingskort med aftalt afvikling af saldoen og/eller med aftalt kreditmaksimum.
Blankolån: Lån ydet uden sikkerhed og uden tilknytning til købe- og kontokort.
Kreditaftaler mod sikkerhed: Kredit ydet med sikkerhed i underliggende varekøb, kaution eller lignende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Finansieringsselskaber (Afsluttet)
Industrien bruger mindre energi

12. august 2015

Industriens energiforbrug falder fortsat. Fra 2012 til 2014 er energiforbruget faldet med 4,7 mio. GJ svarende til 5 pct. I forhold til 2005 er der tale om en nedgang på 22 pct. Selvom industriens produktion er steget med ca. 5 pct. siden 2009, fortsætter energiforbruget med at falde. Industriens energiforbrug toppede i 1996, men har siden været konstant faldende med en reduktion på 35 pct. frem til 2014.

Erhvervenes energiforbrug (Industrien)  2014

12. august 2015 - Nr. 394

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. august 2017

Alle udgivelser i serien: Erhvervenes energiforbrug (Industrien)

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Industriens energiforbrug har siden 2005 været gennemført i 2007,2009, 2012, 2014, 2018 og 2020. Energioplysningerne er omregnet til energienheden joule, hvor 1 GJ = 1 000 000 000 joule. Tabellerne omfatter alle industriarbejdspladser tilhørende firmaer med mindst 20 ansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens energiforbrug
Flere feriehusovernatninger i første halvår

11. august 2015

Fra januar til og med juni i år var der i faktiske tal sammenlagt 5,6 mio. feriehusovernatninger, hvilket er en stigning på 391.000 eller 7 pct. i forhold til første halvår sidste år. Der var 1,6 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse i juni, hvilket er et fald på 38.000 eller 2 pct. sammenlignet med juni sidste år. Faldet i juni kan blandt andet ses i lyset af, at pinsen i år lå i maj, mens pinsen i 2014 lå i juni. Korrigeret for normale sæsonudsving var der i juni samlet 6 pct. færre overnatninger i udlejede feriehuse end måneden før.

Feriehusudlejning  juni 2015

11. august 2015 - Nr. 392

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2015

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Flere nætter på hotel

11. august 2015

Det faktiske antal overnatninger på hoteller var næsten 1,5 mio. i juni, hvilket er 86.000 eller 6 pct. flere overnatninger end i juni sidste år. Til sammenligning faldt antallet af campingovernatninger med 154.000, svarende til en nedgang på 10 pct., efter en tilsvarende stor fremgang i maj. Faldet i blandt andet campingovernatninger kan skyldes pinsens placering, idet pinsen i år lå i maj, mens den i 2014 lå i juni. Korrigeret for normale sæsonudsving var niveauet for hoteller, feriecentre og vandrerhjem 2 pct. lavere i juni end måneden før. Antallet af sæsonkorrigerede hotelovernatninger faldt med 1 pct., mens overnatninger i feriecentre og på vandrerhjem begge faldt med 3 pct.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  juni 2015

11. august 2015 - Nr. 391

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2015

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Flere af de allerældste

11. august 2015

1. juli 2015 var der 1.030 personer over 100 år. Det er 61 pct. flere end for ti år siden. Der var flest over 100 år for præcis et år siden, hvor 1.044 havde rundet de 100. Af de 90-99-årige er der i dag knap 42.000, hvilket er 23 pct. flere end for ti år siden, mens antallet af de 80-89-årige er steget med blot 6 pct. Samlet er der blevet 19.700 flere ældre over 80 år siden 2005. 1. juli 2015 var Danmarks tre ældste kvinder 109 år, den ældste mand var ligeledes 109 år.

Befolkningens udvikling  2. kvt. 2015

11. august 2015 - Nr. 389

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2015

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Flest indvandrede syriske statsborgere

11. august 2015

I det seneste år har syriske statsborgere tegnet sig for flest indvandringer med 9.375. Som den næststørste gruppe kom 5.164 rumænere. For alle andre lande end Syrien i top-ti ser antallet af indvandringer ud til at være stagneret. Den største stigning i antallet af indvandringer er sket blandt syriske statsborgere.

Ind- og udvandringer  2. kvt. 2015

11. august 2015 - Nr. 390

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2015

Alle udgivelser i serien: Ind- og udvandringer

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Vi har ændret i opgørelsesmetoden for ind- og udvandringer fra 1. kvt. 2016. Se mere på www.dst.dk/doku/flytninger-til-og-fra-udlandet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Flytninger til og fra udlandet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Fald i firmaernes salg i juni

11. august 2015

De foreløbige tal for firmaernes samlede salg var 2,1 pct. lavere i juni end i maj, mens det indenlandske salg var 3,9 pct. lavere. Salget er opgjort eksklusive energi mv. og korrigeret for normale sæsonudsving. Faldet i det samlede salg kommer efter at have været uændret fra april til maj. Nedgangen i det indenlandske salg følger efter et fald på 0,5 pct. fra april til maj. Udviklingen i juni er behæftet med større usikkerhed end i årets øvrige måneder, fordi en længere momsindberetningsfrist for virksomhederne om sommeren medfører, at der er væsentligt færre indberetninger til rådighed.

Firmaernes køb og salg  juni 2015

11. august 2015 - Nr. 393

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. september 2015

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Betalingsbalancen faldt 4,7 mia. kr. i juni

10. august 2015

I juni var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 8,3 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er et fald på 4,7 mia. kr. i forhold til maj. Det skyldes især et fald i overskuddet på varer på 2,0 mia. kr. Endvidere bidrog et fald i overskuddet på tjenester på 1,5 mia. kr. og et fald i overskuddet på indkomst på 1,0 mia. kr. til nedgangen.

Betalingsbalancen over for udlandet  juni 2015

10. august 2015 - Nr. 386

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2015

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Handelsoverskuddet faldt yderligere i juni

10. august 2015

I juni faldt eksporten af varer med 2,4 pct., og importen steg med 0,8 pct. Handelsoverskuddet faldt 1,6 mia. kr. og endte på 6,3 mia. kr. Set over andet kvartal er eksporten faldet med 2,1 pct. og importen med 1,4 pct. Det viser tallene eksklusive skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  juni 2015

10. august 2015 - Nr. 385

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Søtransport bag fald i tjenesteeksporten

10. august 2015

Eksporten af tjenester faldt med 3,5 pct. i andet kvartal 2015, mens  importen steg med 0,3 pct. Faldet i eksporten skyldes især et fald i søtransport på 6,2 pct., men også et fald i andre forretningstjenester på 3,0 pct. Stigningen i importen skyldes, at søtransport steg med 4,0 pct., mens der modsat var et fald for andre forretningstjenster på 6,4 pct. Overskuddet på tjenestebalancen var på 11,3 mia. kr. i andet kvartal. Det viser tallene, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  2. kvt. 2015

10. august 2015 - Nr. 388

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Stabil stigning i forbrugerpriserne

10. august 2015

Ændret 12. august 2015 kl. 09:05

Der er desværre konstateret fejl i underindekset andre varer og tjenester for juli i tabellen på side 2. Tallet var angivet til 150,9, men skulle have været 150,8. Tallet er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,7 pct. i juli i forhold til samme måned sidste år. Forbrugerprisindekset fratrukket energi og ikke-forarbejdede fødevarer, som er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, steg imidlertid 1,2 pct. i samme periode. Dermed befinder den underliggende inflationstakt sig fortsat på et højt niveau set i forhold til det seneste år. Årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks bliver holdt nede af prisudviklingen på bl.a. fjernvarme og fyringsolie, som isoleret set har trukket årsstigningen ned med samlet 0,33 procentpoint. I juni var den årlige prisændring i det samlede forbrugerprisindeks ligeledes 0,7 pct. Højere årlige prisændringer på bl.a. tøj og bankgebyrer har isoleret set trukket årsstigningen lidt op i forhold til sidste måned, mens bl.a. bøger samt restaurant- og cafebesøg har trukket i den modsatte retning.

Forbruger- og nettoprisindeks  juli 2015

10. august 2015 - Nr. 384

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. september 2015

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Industriproduktionen steg i juni

10. august 2015

Industriproduktionen i juni var 3,4 pct. højere end i maj, og er dermed igen over indeks 115. Fremgangen i juni følger efter to måneders nedgang på 4,2 pct. i maj og 1,0 pct. i april. Set over kvartalet var produktionen i andet kvartal 0,1 pct. højere end i første kvartal. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  juni 2015

10. august 2015 - Nr. 387

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. september 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Uændret antal ny personbiler i juli

7. august 2015

Der kom 1 pct. færre nye personbiler på gaden i juli end i juni, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Husholdningerne købte og leasede 4 pct. færre nye biler (tilgang), mens erhvervene købte og leasede 3 pct. flere. I perioden maj-juli kom der 2 pct. flere nye biler på gaden end i februar-april. I de seneste tre måneder steg tilgangen til husholdningerne med 8 pct., mens erhvervenes tilgang faldt med 5 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  juli 2015

7. august 2015 - Nr. 382

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2015

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Stabil svinebestand

7. august 2015

Den samlede bestand af svin i Danmark var 1. juli 1,3 pct. lavere end 1. april, når der korrigeres for normale sæsonudsving. I faktiske tal var bestanden af svin på 12,6 mio., hvilket er 1,4 pct. flere end samme tidspunkt sidste år. Stigningen skyldes flere smågrise (fravænnede svin under 50 kg).

Svinebestanden  1. juli 2015

7. august 2015 - Nr. 383

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2015

Alle udgivelser i serien: Svinebestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Svinebestanden bliver opgjort på grundlag af en stikprøvetælling blandt alle landbrugsbedrifter med svin. Bestanden kan være påvirket af forskydninger i slagtningerne i forbindelse med helligdage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Svinebestanden

Del sidens indhold
Omkostningerne ved at fjerne affald og slam er steget

6. august 2015

Fra første til andet kvartal 2015 er omkostningerne ved slamsugning steget med 0,2 pct., mens dagrenovation er steget med 0,1 pct.

Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning  2. kvt. 2015

6. august 2015 - Nr. 381

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. november 2015

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Kilder og metode

Indeksene måler udviklingen i omkostningerne forbundet med drift af dagrenovations- og slamsugningsvirksomhed. Indeksene bliver ofte benyttet som indikatorer for belysning af udviklingen i de respektive brancher og til regulering af kontrakter

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Uændret niveau for tvangsauktioner

6. august 2015

I juli blev der bekendtgjort 300 tvangsauktioner mod 302 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. I tre-månedersperioden maj-juli var der 871 tvangsauktioner mod 868 i perioden februar-april. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  juli 2015

6. august 2015 - Nr. 377

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. september 2015

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Omkostningerne ved asfaltarbejde er steget

6. august 2015

Fra første til andet kvartal 2015 steg omkostningerne ved asfaltarbejde med 1,7 pct. I samme periode steg jordarbejde med 0,4 pct., jern- og stålkonstruktioner faldt med 0,5 pct., mens betonkonstruktioner var uændrede. Vejarbejde, som er sammensat af asfaltarbejde, jordarbejde og betonkonstruktioner, steg med 0,9 pct.

Omkostningsindeks for anlæg  2. kvt. 2015

6. august 2015 - Nr. 380

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. november 2015

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for anlæg

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Betydeligt fald i antal konkurser i juli

6. august 2015

Der var 259 konkurser i juli mod 335 i juni, når der korrigeres for normale sæsonudsving. På tremånedersniveau er antallet af konkurser faldet fra 1.115 i perioden februar-april til 931 i maj-juli. Det er et fald på 17 pct.

Konkurser  juli 2015

6. august 2015 - Nr. 378

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. september 2015

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Stort fald i det påbegyndte byggeri

6. august 2015

Der har været et fald i både det samlede påbegyndte byggeri opgjort i areal og det påbegyndte boligbyggeri i andet kvartal i forhold til kvartalet før. Det samlede etageareal for det påbegyndte byggeri havde et stort faldt på 21 pct., mens antallet af boliger faldt 7 pct., når der korrigeres for normale sæsonudsving. Såvel for det samlede byggeri som boligbyggeriet har der været et fald i påbegyndelser i alle hovedkategorier af bygninger bortset fra påbegyndte boliger i hovedkategorien, Øvrige bygninger. Der er i forbindelse med denne offentliggørelse sket en mindre metodeændring, idet midlertidige bygninger er taget ud af opgørelserne tilbage til første kvartal 2010.

Byggevirksomheden  2. kvt. 2015

6. august 2015 - Nr. 379

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. november 2015

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Boligpriserne steg i maj

5. august 2015

Fra april til maj steg priserne på både enfamiliehuse og ejerlejligheder. Enfamiliehuse steg 2,1 pct., og ejerlejligheder steg 0,7 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden marts-maj med de foregående tre måneder december - februar, steg priserne med 5,1 pct. for enfamiliehuse, mens ejerlejligheder steg 6,0 pct. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Ejendomssalg (md.)  maj 2015

5. august 2015 - Nr. 375

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. september 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Dansk ungdomsledighed blandt EU's laveste

5. august 2015

I første kvartal 2015 var AKU-ledigheden i Danmark 10,7 pct. af arbejdsstyrken for de 15-24-årige. Den danske AKU-ungdomsledighed var den fjerdelaveste i EU og dermed kun halvt så høj som EU's gennemsnitlige ungdomsledighed på 21,5 pct. Tyskland havde med 7,3 pct. den laveste ungdomsledighed i EU, mens Grækenland med 51,9 pct. havde den højeste ungdomsledighed. Det viser de seneste tal fra den fælleseuropæiske arbejdskraftundersøgelse Labour Force Survey.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  1. kvt. 2015

5. august 2015 - Nr. 376

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Forbrugerkredit for 18,4 mia. kr.

4. august 2015

Den samlede forbrugerkredit, dvs. husholdningernes forbrugslån uden om banker og realkreditinstitutioner, var ved udgangen af andet kvartal på 18,4 mia. kr. Det er 6,3 pct. mindre end i første kvartal. Faldet skyldes alene en ændring i antallet af virksomheder, der indgår i afgrænsningen af forbrugerkreditselskaber, idet ændringer i virksomhedernes ydelser kan betyde, at de skifter branche. Hvis der ses bort fra dette frafald, ville den samlede forbrugerkredit være steget med 0,8 pct. til 19,8 mia. kr. siden første kvartal. Til sammenligning udgjorde bankernes udlån i form af forbrugerkredit til husholdninger 91 mia. kr., mens bankernes samlede udlån til husholdninger udgjorde 420 mia. kr. ved udgangen af andet kvartal 2015.

Forbrugerkredit  2. kvt. 2015

4. august 2015 - Nr. 373

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. november 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerkredit

Kontakt

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

Forbrugerkredit omfatter kredit ydet af firmaer, som ikke modtager indlån, fx finansierings-selskaber. Betegnelsen udbydere af forbrugerkredit dækker i denne statistik:
Egentlige finansieringsselskaber og kontoringe, der finansierer køb af varer hos flere forskellige forhandlere og i flere forskellige butikker eller butikskæder.
Forhandlere og butikker, som alene tilbyder deres egne kunder finansiering.
For købekorts vedkommende er fx kreditkort udstedt af indkøbscentre, butikskæder, benzinselskaber samt visse internationale kreditkort med i opgørelsen. Hævekort udstedt af pengeinstitutter er ikke med i opgørelsen.
Selskaber i pengeinstitutsektoren, som ikke modtager indlån, er også omfattet af opgørelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Regionernes langfristede gæld faldt

4. august 2015

Regionernes langfristede gæld, dvs. den del af gælden, der løber mere end et år, faldt med 0,3 mia. kr. til 18,3 mia. kr. fra første kvartal til andet kvartal. Kommunernes langfristede gæld steg med 0,5 mia. kr. til 86,5 mia. kr. i samme periode.

Kommunernes og regionernes finansielle aktiver og passiver  2. kvt. 2015

4. august 2015 - Nr. 374

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. november 2015

Alle udgivelser i serien: Kommunernes og regionernes finansielle aktiver og passiver

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Ralf Frimand, tlf. 29 39 42 73

Kilder og metode

Data er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra de enkelte kommuner.
De indsendte kvartalsregnskaber er på samme detaljeringsniveau som årsregnskabet, men det er ikke egentlige afsluttede kvartalsregnskaber. Det betyder bl.a., at fejl og manglende konteringer vedrørende et kvartal først findes i et senere kvartal eller ved årsafslutningen, hvor det konteres i supplementsperioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Lille fald i industriens konjunkturindikator

30. juli 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er faldet til minus 11 i juli fra minus 8 i juni og minus 6 i maj. Trods faldet spores der stadig en stigende tendens siden december 2014. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for industri  juli 2015

30. juli 2015 - Nr. 370

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. august 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Positiv indikator i detailhandlen

30. juli 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er på 10 i juli mod 7 i juni. Også i juli sidste år var tallet 10. Branchen handel med fødevarer markerer sig med særdeles positive tal. Tallene er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  juli 2015

30. juli 2015 - Nr. 372

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. august 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Uændret bruttoledighed

30. juli 2015

Bruttoledigheden var uændret fra maj til juni. Dermed lå bruttoledigheden på 126.000 i juni, svarende til en ledighedsprocent på 4,7 pct. Bruttoledigheden var også uændret fra april til maj, og var således uændret for tredje måned i træk. Ledighedsprocenten er beregnet som andel af den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  juni 2015

30. juli 2015 - Nr. 368

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Svag opadgående tendens i byggeriet

30. juli 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er minus 13 i juli mod minus 14 i juni. Begge indikatorens komponenter, beskæftigelsesforventninger og ordrebeholdning, er steget. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Siden januar 2000 har indikatoren i gennemsnit ligget på minus 12.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  juli 2015

30. juli 2015 - Nr. 369

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. august 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Stabile positive forventninger i serviceerhvervene

30. juli 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhvervene er faldet svagt fra 8 i juni til 6 i juli. Det seneste års niveau har ligget ret konstant med små udsving. For de enkelte branchegrupper ses dog større variationer. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  juli 2015

30. juli 2015 - Nr. 371

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. august 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Fortsat flere lønmodtagere

29. juli 2015

Der var 4.600 flere lønmodtagere i maj end i april. Lønmodtagerbeskæftigelsen har været støt stigende siden foråret 2013, og i maj var der 64.500 flere personer, der havde et lønmodtagerjob end i april 2013, hvor beskæftigelsen var lavest. 2.605.300 personer havde et lønmodtagerjob i maj. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  maj 2015

29. juli 2015 - Nr. 366

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. august 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Detailsalget steg

29. juli 2015

Ændret 06. november 2017 kl. 09:23

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra maj til juni steg detailsalget med 0,6 pct. Efter et stort fald i maj er detailsalget steget igen i juni. Stigningen i detailsalget er især sket i varegruppen beklædning mv., der er steget med 6,4 pct. efter et fald på 7,2 pct. i måneden før. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  juni 2015

29. juli 2015 - Nr. 367

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. august 2015

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Offentligt forskningsbudget på 22 mia. kr.

23. juli 2015

Ændret 23. juli 2015 kl. 09:49

Der er desværre konstateret fejl i tallet for de danske bevillinger, hvis de internationale bevillinger er fratrukket i første afsnit. Tallet var angivet til 19,7 mia. kr., mens der skulle have stået 20,1 mia. kr. Fejlen er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

De samlede offentlige bevillinger til forskning og udvikling (FoU) er i 2015 budgetteret til 21,8 mia. kr. og forventes at udgøre 1,10 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). De samlede bevillinger er i forhold til 2014 steget med 0,23 mia. kr. eller 1,06 pct. i forhold til det reviderede budget for 2014, omregnet til 2015-priser. Fraregnes de internationale bevillinger, er de danske bevillinger på 20,1 mia. kr., hvilket svarer til 1,02 pct. af det forventede BNP.

Offentligt forskningsbudget  2015

23. juli 2015 - Nr. 365

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Offentligt forskningsbudget

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Det offentlige forskningsbudget omfatter oplysninger om de budgetterede udgifter til forskning og udvikling, som ministerierne har indberettet til Finansministeriet. Herudover har Danmarks
Statistik indhentet oplysninger fra Danmarks Grundforskningsfond og Nordisk Ministerråd, bevillinger fra EU, samt
beregnet forskningsbudget for kommuner og regioner. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen
og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Det offentlige forskningsbudget

Del sidens indhold
Få malkekøer på Sjælland

23. juli 2015

Kun 4,2 pct. af landets malkekøer findes på Sjælland, mens hovedparten af malkekøerne er at finde i Jylland. Størstedelen, 36 pct., er lokaliseret i Sydjylland, hvor over hvert tredje kreatur findes. Der var 561.000 malkekøer i Danmark 30. juni, hvoraf blot 23.500 befandt sig på Sjælland.

Kvægbestanden  30. juni 2015

23. juli 2015 - Nr. 364

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Kvægbestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Kvægbestanden bliver opgjort på grundlag af oplysninger fra Det Centrale Husdyrbrugs-Register (CHR) og Kvægdatabasen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvægbestanden

Del sidens indhold
Uændret forbrugertillid

23. juli 2015

Forbrugertilliden er i juli 9,5 mod 9,8 i juni. Niveauet ligger lavere end gennemsnittet for de seneste seks måneder på 11,5. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  juli 2015

23. juli 2015 - Nr. 363

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. august 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Højere inflation i Danmark end i EU

21. juli 2015

I juni var inflationen i Danmark 0,4 pct. I EU var inflationen 0,1 pct., mens inflationen i euroområdet var 0,2 pct. Måneden før var inflationen ligeledes 0,4 pct. i Danmark, mens den var 0,3 pct. i EU og euroområdet. For både Danmark og euroområdet er det især priser på energi, der holder prisudviklingen nede. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i juni 1,0 pct. i Danmark, 0,7 pct. i EU og 0,8 pct. i euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  juni 2015

21. juli 2015 - Nr. 361

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. august 2015

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Faldende areal med vinterhvede og vinterbyg

21. juli 2015

De danske landmænd dyrker i år i alt 737.000 ha med vinterhvede og vinterbyg. I forhold til sidste år er det et fald på 60.000 hektar. En anden betydelig vinterafgrøde er vinterraps, som er steget med 28.000 hektar i forhold til 2014 - en stigning på 17 pct. I alt udgør arealet med disse tre vinterafgrøder 929.ooo hektar, hvilket svarer til 35 pct. af hele det danske landbrugsareal. Til sammenligning var arealet med de tre nævnte vinterafgrøder kun på 422.000 hektar for 30 år siden. Dengang blev der dyrket 329.000 hektar med vinterhvede, 60.000 hektar med vinterbyg og 34.000 hektar med vinterraps.

Afgrøder i dansk landbrug  2015

21. juli 2015 - Nr. 362

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Afgrøder i dansk landbrug

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Arealer for 2023 er hentet fra Landbrugsstyrelsens ordning med arealstøtte, tidligere tal er fra landbrugs- og gartneritællingen. Til hver bedrift er henført én og kun én kommune. Hvis en bedrift har arealer i mere end én kommune er vælges den kommune, hvor det største areal befinder sig. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Fortsat fald i anmeldte biltyverier

15. juli 2015

Tyveri af køretøjer er igennem mange år faldet betydeligt. I årets andet kvartal var der 2.035 anmeldelser af tyveri og brugstyveri af køretøj, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er 5 pct. færre end i første kvartal og 60 pct. færre end i 2008. Der har været tale om et næsten konstant fald fra 1996 til 2006, hvorefter anmeldelserne i en kort årerække steg, frem til 2008. Herefter har der igen været et langt fald. Anmeldelser for tyveri fra bil mv. har fulgt samme faldende tendens i perioden. Samtidig er bestanden af køretøjer vokset med 6 pct. fra 2008 til 2015.

Kriminalitet (kvt.)  2. kvt. 2015

15. juli 2015 - Nr. 359

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold