oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Uændret højt antal konkurser

7. november 2023

Der var 269 erklærede konkurser i oktober blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er uændret ift. september. Konkurserne medførte 1.742 tabte job. I perioden august-oktober var antallet af konkurser i aktive virksomheder 3,7 pct. lavere end i maj-juli, mens jobtabet i faktiske tal var 7,0 pct. højere. I oktober udgjorde konkurser blandt de aktive virksomheder, der har fået momslån i COVID-19-perioden, 25 pct. af det faktiske antal konkurser i de aktive virksomheder. Der er i denne artikel fokus på konkursernes andel af alle virksomheder - den relative konkurshyppighed - i branchegrupperne og i grupper af kommuner.

Konkurser  oktober 2023

7. november 2023 - Nr. 371

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2023

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Antallet af tvangsauktioner faldt i oktober

6. november 2023

Antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner faldt med 19,7 pct. i oktober, når der korrigeres for normale sæsonudsving. I oktober var der 118 tvangsauktioner mod 147 måneden før. For perioden august-oktober er det samlede antal tvangsauktioner 382, hvilket er en stigning på 7,9 pct. i forhold til den foregående periode maj-juli, hvor der var 354 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  oktober 2023

6. november 2023 - Nr. 370

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2023

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Lille stigning i ledigheden i september

31. oktober 2023

Fra august til september steg antallet af ledige med 300 til 84.400, hvorved ledighedsprocenten forblev uændret på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Det er 12. måned i træk, at ledigheden har været svagt stigende. Stigningen i september er fordelt nogenlunde ligeligt på ikke-aktiverede ledige og aktiverede ledige. Ledighedsstigningen fra august til september er hermed uændret i forhold til ledighedsindikatoren, der blev offentliggjort den 12. oktober.

Arbejdsløsheden (md.)  september 2023

31. oktober 2023 - Nr. 369

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Høj økonomisk vækst i Region Hovedstaden

27. oktober 2023

Region Hovedstadens bruttonationalprodukt (BNP) er vokset med 11,5 pct. i perioden 2020-2022, når der korrigeres for prisudvikling. Den høje vækst i Region Hovedstaden er drevet af en kraftig fremgang i industriens bruttoværditilvækst. Væksten i de øvrige regioner var mere afdæmpet. I Region Sjælland er BNP vokset med 6,5 pct., Region Syddanmarks BNP er vokset med 2,6 pct., Region Midtjyllands BNP er vokset med 5,9 pct. I Region Nordjylland er BNP vokset med 0,5 pct.

Regionalfordelt nationalregnskab  2022

27. oktober 2023 - Nr. 368

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Regionalfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Kilder og metode

Det regionalfordelte nationalregnskab omfatter en opgørelse af bruttonationalproduktet og andre nationalregnskabsvariable for regioner og landsdele samt for kategorien uden for region. I kategorien uden for region placeres aktiviteter, der ikke kan henføres til en enkelt region, primært udvinding af olie og naturgas. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber
Detailsalget fortsat på niveauet fra før COVID-19

27. oktober 2023

Ændret 30. april 2024 kl. 08:00

Tallene i denne artikel er ikke retvisende. I forbindelse med offentliggørelsen d. 30. april 2024 af tal for marts 2024 er der indarbejdet større datarettelser for perioden juli 2023-februar 2024. Rettelserne skyldes, at der i statistikken tidligere har indgået fejlbehæftede tal fra en større dansk detailvirksomhed. Læs mere i Nyt fra Danmarks Statistik 2024:121

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Det samlede detailomsætningsindeks i september var uændret i forhold til august, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Fordelt på varegrupper var der en stigning i salget af andre forbrugsvarer på 2,7 pct., hvilket opvejede nedgang i salget af fødevarer og andre dagligvarer og beklædning mv. som faldt med hhv. 2,8 pct. og 2,5 pct. Udviklingen betyder, at detailsalget i tredje kvartal var 1,3 pct. lavere end i andet kvartal, og samlet set har detailsalget i 2023 ligget på samme niveau som i året op til COVID-19 ramte i marts 2020.

Detailomsætningsindeks  september 2023

27. oktober 2023 - Nr. 367

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. november 2023

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Danmark havde igen i 2022 EU's største overskud

26. oktober 2023

Danmark havde i 2022 et overskud på de offentlige finanser (ØMU-saldoen) på 94,6 mia. kr. svarende til 3,3 pct. af BNP. Det er igen det største blandt EU-landene målt i forhold til BNP. Danmark har haft overskud på de offentlige finanser siden 2016 og har haft det største overskud i forhold til BNP blandt EU-landene siden 2019. 5 ud af de 27 EU-lande havde overskud på de offentlige finanser i 2022. De 27 EU-lande havde samlet set et underskud på 3,3 pct. af BNP, mens de 20 eurolande havde et underskud på 3,6 pct. af BNP.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2022 (oktober-indberetning)

26. oktober 2023 - Nr. 366

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. april 2024

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Lille fald i jordbrugets investeringer i 2022

26. oktober 2023

Jordbrugets investeringer faldt med 62 mio. kr. i 2022 til 8,3 mia. kr. i forhold til året før, målt i faste priser, dvs. renset for inflation. Det svarer til et fald på 0,7 pct. Faldet kan henføres til lavere investeringer i bygninger, mens niveauet for investeringer i maskiner og inventar steg med 19 pct. i forhold til 2021.

Jordbrugets investeringer  2022

26. oktober 2023 - Nr. 365

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets investeringer

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af investeringer og afskrivninger omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug, der fra 2020 omfatter bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 186.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2024 forhøjet med 0,87 pct. for bygningsinvesteringer og for investeringer i maskiner og inventar, hvorved der også er taget højde for, at investeringsaktiviteten er lavere på små bedrifter. Jordbrug omfatter landbrug og gartneri. I statistikdokumentationen Jordbrugets investeringer er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder ved opgørelserne af investeringer og afskrivninger i jordbruget. Se også mere på emnesiden Jordbrugets investeringer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jordbrugets investeringer

Del sidens indhold
18,8 mio. overnatninger i danske feriehuse i år

25. oktober 2023

I de første tre kvartaler af 2023 var der 18,8 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse. Det er et fald på 385.000 overnatninger sammenlignet med de første tre kvartaler af 2022. På trods af nedgangen er antallet af feriehusovernatninger i årets første tre kvartaler kun overgået i 2022. Nedgangen skyldes et fald i overnatningerne i første og andet kvartal på samlet 400.000 i forhold til 2022, hvorimod antallet af overnatninger i juli og august medførte en stigning på 15.000 i tredje kvartal sammenlignet med sidste år.

Feriehusudlejning  september 2023

25. oktober 2023 - Nr. 363

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2023

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Jordbrugets gæld faldt i 2022

25. oktober 2023

Den samlede gæld for det danske jordbrug er for 2022 opgjort til 285 mia. kr., hvilket var 12 mia. kr. eller 4 pct. mindre end i 2021. Set over de seneste fem år er jordbrugets gæld reduceret med 53 mia. kr.

Jordbrugets renter og gæld  2022

25. oktober 2023 - Nr. 364

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets renter og gæld

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af renter og gæld er i løbende priser og omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug (landbrug og gartneri). Statistikken omfatter fra 2020 bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 187.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2023 forhøjet med 4,54 pct., hvor der er taget højde for, at gælden pr. hektar er lavere på små bedrifter. Gælden, som er opgjort til kontantværdi ved udgangen af året, inkluderer også gæld vedrørende stuehuse og andre ikke jordbrugsmæssige aktiver.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
I industrien melder flere om mangel på arbejdskraft

24. oktober 2023

For industrien har der længe været en faldende andel af virksomhederne, der har meldt om mangel på arbejdskraft, men tallene ved indgangen af fjerde kvartal viser en stigning til 21 pct. mod 14 pct. i tredje kvartal. Manglen på efterspørgsel rammer 38 pct. af virksomhederne, hvilket er en stigning fra hhv. 31 pct. i tredje kvartal og 25 pct. i andet kvartal. Manglen på materialer og udstyr har også været aftagende og er på et uændret niveau med en andel på 22 pct. På trods af de stigende renter har færre meldt om finansielle begrænsninger gennem hele året og de rammer nu 4 pct. af virksomhederne i industrien. Virksomhederne er vægtet efter beskæftigelse ved udregning af andelene.

Konjunkturbarometer for erhvervene  oktober 2023

24. oktober 2023 - Nr. 362

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2023

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Uændret niveau for forbrugertilliden i fem måneder

23. oktober 2023

Forbrugertillidsindikatoren er i oktober minus 11,8 og ligger dermed på samme niveau som i de seneste fem måneder, hvor den har svinget mellem minus 10,1 og minus 13,0. Det uændrede niveau for den samlede forbrugertillid i oktober i forhold til september dækker over fremgang i forbrugernes vurdering af Danmarks nuværende økonomiske situation samt deres forventninger til familiens egen fremtidige økonomiske situation. Samtidig er der sket en tilbagegang i forventningerne til Danmarks fremtidige økonomiske situation. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  oktober 2023

23. oktober 2023 - Nr. 361

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2023

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Over 3 mio. lønmodtagere i august

20. oktober 2023

I august var der 3.000.600 personer med lønmodtagerjob. Fra juli til august steg antallet af lønmodtagere med 4.300 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  august 2023

20. oktober 2023 - Nr. 360

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2023

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Anmeldte butikstyverier fortsat på højt niveau

18. oktober 2023

I tredje kvartal 2023 blev der anmeldt 6.161 butikstyverier, når der er korrigeret for sæsonudsving. Dette svarer til en stigning på under 1 pct. i forhold til andet kvartal 2023. Den stigende tendens i antallet af anmeldte butikstyverier aftager dermed i årets tredje kvartal, hvor antallet er på samme niveau som i årets andet kvartal, når der er korrigeret for sæsonudsving. Sammenlignet med fjerde kvartal 2021 er antallet af anmeldte butikstyverier steget med 65 pct., når der er korrigeret for sæsonudsving. Den stigende tendens skyldes særligt flere anmeldelser i kategorien butikstyveri købmand/supermarked/mejeri, som i årets tredje kvartal udgjorde 71 pct. af alle butikstyverier.

Kriminalitet (kvt.)  3. kvt. 2023

18. oktober 2023 - Nr. 358

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen er forsat stabil

18. oktober 2023

I tredje kvartal 2023 var der 194.600 beskæftigede inden for byggeri- og anlægsarbejde. Det er en stigning på 0,9 pct. siden andet kvartal 2023, hvor der var 192.900 beskæftigede. Sammenlignet med tredje kvartal 2022, hvor der var 194.400 beskæftigede, er antallet stort set uændret. Overordnet set ligger antallet af alle beskæftigede ved byggeri- og anlæg stabilt på samme niveau, som det har gjort siden første kvartal 2022. Der er dog større udsving, når man ser på de enkelte brancher. De største ændringer ses hos antallet af ansatte hos anlægsentreprenører, der er steget med 6,5 pct. fra 17.611 i første kvartal 2022 til 18.761 i tredje kvartal 2023, mens det største fald på 6,0 pct. ses i antallet af ansatte hos tømmermestre, der faldt fra 43.726 til 41.109 i samme periode. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  3. kvt. 2023

18. oktober 2023 - Nr. 359

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Rekordstor andel af nye elbiler i september

17. oktober 2023

Der blev registreret 6.400 nye elbiler i september, og de udgjorde 42,6 pct. af alle 14.900 nye personbiler opgjort i faktiske tal - den hidtil største andel. I august var andelen 35,1 pct. Andelen af fossile biler faldt fra 55,8 pct. i august til 48,9 pct. i september, mens andelen af plugin hybrider faldt en anelse til 8,6 pct. fra 9,0 pct. Husholdningerne stod for 4.600 af elbilerne i september, og det svarer til 48,4 pct. af deres nye biler. I erhvervene udgjorde elbilerne 32,0 pct. af de nye biler. Der er nu 169.000 elbiler i Danmark, svarende til 6,0 pct. af alle personbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  september 2023

17. oktober 2023 - Nr. 357

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2023

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Resultatet for økologiske bedrifter steg igen i 2022

16. oktober 2023

Ændret 06. november 2023 kl. 09:47

Der er ved en fejl i teksten sammenlignet med driftsresultat for konventionelle svinebedrifter efter ejeraflønning. Driftsresultatet for konventionelle svinebedrifter var retteligt steget med 1,6 mio. kr. til 2,6 mio. kr. i 2022. Fejlen er rettet og er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Driftsresultatet for økologiske heltidsbedrifter var med 2,3 mio. kr. i gennemsnit 0,9 mio. kr. højere end i 2021 og det højeste nogensinde. Dermed fulgte resultaterne for de økologiske bedrifter den generelle tendens for landbruget i 2022. Stigningen i driftsresultatet dækker dog over store variationer imellem bedriftstyperne. Imens resultaterne for bedrifter med malkekvæg og planteavl steg, faldt de for bedrifter med svin og fjerkræ.

Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug  2022

16. oktober 2023 - Nr. 356

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve på 167 ud af en population på 1.464 fuldt omlagte økologiske landbrugsbedrifter med en minimumsomsætning (Standard Output) på 25.000 euro. I statistikdokumentation om Regnskabsstatistik for jordbrug findes mere information om kilder og metoder. Data indsendes til EUs informationsnet for landøkonomisk bogføring (FADN), der sammenstiller landenes data i FADN databasen.

Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. 

Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsind¬sats og investerede kapital. 

Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med 223,50 kr. i timen. 

Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. 

Soliditetsgrad viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Lavere driftsresultat for gartnerierne i 2022

16. oktober 2023

Driftsresultatet for de 538 heltidsgartnerier faldt med 10,0 pct. til 1,0 mio. kr. i gennemsnit for 2022 i forhold til 2021.  Det svarede til et fald i afkastningsgraden fra 5,4 til 4,9 pct., varierende fra 6,1 pct. for væksthusgartnerier og 4,7 pct. for frilandsgartnerier. Statistikken omfatter såvel økologiske som konventionelle gartnerier.

Regnskabsstatistik for gartneri  2022

16. oktober 2023 - Nr. 354

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for gartneri

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve og dækker jordbrugsbedrifter, hvor mindst halvdelen af standardoutput kommer fra gartneriprodukter. Data indsendes til EU's informationsnet for landøkonomisk bogføring, der sammenstiller landenes data.
Heltidsgartneri har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer.
Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. 
Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med en beregnet timeløn.
Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct.
Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapitalen efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug
Fortsat faldende priser på årsbasis

16. oktober 2023

Ændret 16. oktober 2023 kl. 13:55

Der var desværre fejl i femte afsnit, der var angivet en forkert måned. Teksten er markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Det samlede producentprisindeks for varer faldt i september 2023 med 4,1 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet i producentprisindekset er 3,4 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset faldt med 7,5 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 1,2 pct. Faldet i importprisindekset er 0,9 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis faldt med 2,1 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  september 2023

16. oktober 2023 - Nr. 355

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2023

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Lille stigning i firmaernes salg

13. oktober 2023

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 0,8 pct. fra juli til august, mens det indenlandske salg steg 3,3 pct. i samme periode. Firmaernes samlede salg ekskl. energi for juni-august var 1,4 pct. lavere end i de foregående tre måneder, og set over de samme perioder faldt det indenlandske salg 2,3 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. I denne NYT er der fokus på branchen elforsyning, som er en af de brancher, der ikke inkluderes i firmaernes salg ekskl. energi. Der var i første halvdel af 2022 en usædvanlig stor stigning i salget inden for elforsyning, og det efterfølgende fald giver nu anledning til en markant nedgang i salget fra august 2022 til august 2023.

Firmaernes køb og salg  august 2023

13. oktober 2023 - Nr. 352

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2023

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Stadig mange konkurser, men faldende tendens

13. oktober 2023

Der var 265 erklærede konkurser i september blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 21,6 pct. flere end i august. Konkurserne medførte 1.025 tabte job. I tredje kvartal var antallet af konkurser i aktive virksomheder 1,0 pct. højere end i andet kvartal, mens jobtabet i faktiske tal var 25,3 pct. lavere. Niveauet det seneste halvandet år har været højt med ca. 250 konkurser pr. måned, men i det seneste halve år dog svagt vigende.   Konkurser blandt de aktive virksomheder, der har fået momslån i COVID19-perioden, udgør stadig 40 pct. af det faktiske antal konkurser i de aktive virksomheder i perioden januar 2022 - september 2023. Det er 2.010 ud af 5.070 konkurser. Andelen har dog været faldende i det seneste halve år, og nåede i september 25 pct. - det laveste niveau siden oktober 2021.

Konkurser  september 2023

13. oktober 2023 - Nr. 353

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2023

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Indikator viser lille ledighedsstigning i september

12. oktober 2023

Ledighedsindikatoren viser en stigning i ledigheden på 300 personer i september. Stigningen er en kombination af 400 flere ledige på dagpenge og 100 færre ledige på kontanthjælp. Ledigheden er opgjort i fuldtidsledige og er sæsonkorrigeret.

Ledighedsindikator  september 2023

12. oktober 2023 - Nr. 351

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2023

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Halvdelen af overnatningerne i august var danske

11. oktober 2023

I august var der i faktiske tal 6,0 mio. overnatninger på hoteller, feriecentre, vandrerhjem, campingpladser og i lystbådehavne - et fald på 180.000 overnatninger sammenlignet med august sidste år. Antallet af augustovernatninger var trods nedgangen på et højt niveau og er kun overgået i 2022. Nedgangen skyldes et fald i danske overnatninger på 260.000, hvorimod de udenlandske overnatninger steg med 80.000 i forhold til august 2022, og kom op på 3,0 mio. Der har ikke tidligere været så mange udenlandske overnatninger i en august måned. Stigningen i de udenlandske overnatninger betød, at næsten halvdelen af overnatningerne i august var fra udlandet. Det er 20 år siden, at de udenlandske overnatninger i august har udgjort så stor en andel.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  august 2023

11. oktober 2023 - Nr. 350

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. november 2023

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Laveste inflation siden februar 2021

10. oktober 2023

I september 2023 steg det samlede forbrugerprisindeks med 0,9 pct. i forhold til samme måned året før. I august var den tilsvarende stigning 2,4 pct. Det er den laveste årsstigning i forbrugerprisindekset siden februar 2021, hvor årsstigningen var 0,6 pct. Den lavere inflation i september i forhold til sidste måned skyldes især prisændringer på elektricitet, gas og leje af sommerhus. Varer er i gennemsnit faldet 2,9 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisfald på elektricitet i forhold til september 2022. Tjenester er i gennemsnit steget 4,8 pct. det seneste år, hvilket hovedsageligt skyldes prisstigninger på restaurant- og cafebesøg. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 3,7 pct. i september, hvilket er et fald fra 4,2 pct. måneden før. Det er bl.a. prisændringer på leje af sommerhus og nye biler, der trækker kerneinflationen ned i forhold til august.

Forbruger- og nettoprisindeks  september 2023

10. oktober 2023 - Nr. 348

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2023

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Stigning i brug af digitale løsninger til landbruget

10. oktober 2023

Landbrug med præcisionsteknologi dyrkede 78 pct. af det danske landbrugsareal i 2023 mod 76 pct. i 2022 og 57 pct. i 2018. Alle teknologier steg i anvendelse fra forrige år. Mest steg software til planlægning af kvælstofbehov fra 26 pct. af landbrugsarealet i 2022 til 37 pct. i 2023. Præcisionslandbrug indebærer brug af data fra satellitter, sensorer mv. til mere nøjagtig kørsel og målrettet tildeling af gødning m.m.

Præcisionslandbrug  2023

10. oktober 2023 - Nr. 349

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Præcisionslandbrug

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Undersøgelsen af præcisionslandbrug er medfinansieret af Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø og indsamlet i Landbrugs- og gartneritællingen. 

Resultaterne om præcisionslandbrug baserer sig på svar fra 4.938 bedrifter i en foreløbig opgørelse af Land¬brugs- og gartneritællingen. Opregningsgrundlag: 27.854 bedrifter med dyr¬ket areal (landbrug uden dyrket areal er typisk væksthusgartnerier samt landbrug med fjerkræ). Undersø¬gel¬sens spørgsmål refererer til anvendelse (egen og via konsulenter, driftsledere, maskinstati¬oner o.l.) de seneste 12 måneder i forhold til juni 2024. Anvendelsen kan være sværere at vurdere hos bedrifter, der bruger teknologien indirekte, dvs. via konsulenter, maskinstationer mv. Anvendelsen behøver ikke omfatte alle marker.

RTK forbedrer det almindelige GPS-signal til en nøjagtighed på 1-2 cm ved hjælp af landbaserede signalstatio¬ner. RTK-GPS anvendes primært i traktorer og mejetærskere. Præcisionskørsel sparer tid og brændstof, men er også forudsætning for optimal anvendelse af GPS-relaterede data om fx afgrøders vækst. Alternativer til RTK med min¬dre nøjagtig¬hed (3-20 cm) indgår ikke i undersøgelsen. Sektionsstyring af sprøjter kræver mere præcis na¬vi¬gering end almindelig GPS, men ikke nødvendigvis i form af RTK-GPS. Software til planlægning af kvæl¬stofbehov: Planlægning og dokumentation af varieret kvælstofbehov, fx ud fra dyrkningshistorie, forventede udbytter mv.

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen for Landbrugs- og gartneritællingen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen
Flere kvinder bor på kvindekrisecenter

9. oktober 2023

I 2022 har 3.000 kvinder opholdt sig på et kvindekrisecenter. Det er en stigning på 12 pct. siden 2021. Kvinderne medbragte i 43 pct. af opholdene ét eller flere børn, og der blev i alt medbragt 2.300 børn på et kvindekrisecenter i 2022. 2 pct. af kvinderne og 1 pct. af børnene har opholdt sig på et kvindekrisecenter hele året. Ligeledes har kun en mindre andel, svarende til 5 pct. af kvinderne og 3 pct. af børnene, været indskrevet på et kvindekrisecenter i under ét døgn. Typisk for både kvinder og børn er, at de har haft ophold på mellem 31 og 119 døgn, hvilket gælder for 36 pct. af kvinderne og 29 pct. af børnene.

Kvinder og børn på kvindekrisecentre  2022

9. oktober 2023 - Nr. 345

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kvinder og børn på kvindekrisecentre

Kontakt

Nadia Amalie Hjortø, tlf. 

Kilder og metode

I statistikken for 2022 er 7 pct. af kvinderne og 11 pct. af børnene enten indberettet anonymt eller uden et validt CPR-nummer. For disse kvinder og børn har Danmarks Statistik ikke baggrundsoplysninger såsom bopælskommune, alder og herkomst. Hvis kvinden er indberettet anonymt, er det heller ikke muligt at se, om den samme kvinde har haft flere ophold i løbet af året. Der kan derfor være usikkerhed om de kvinder og børn, der er indberettet anonymt eller uden et validt CPR-nummer.Fra 2022 er kvindekrisecentrene blevet bedt om at godkende deres data på summarisk niveau for en 3-årig periode inden udgivelse. For statistikåret 2022 er de således blevet bedt om at godkende data for perioden 2020-2022. I statistikåret 2022 har alle kvindekrisecentre godkendt deres data.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Krisecentre

Del sidens indhold
Offentlige og private sociale ydelser for 798 mia. kr.

9. oktober 2023

Der blev i 2022 brugt 798 mia. kr. på sociale ydelser. Det er på samme niveau som i 2021. Finansieringen af de sociale ydelser kommer både fra det offentlige og det private. Størstedelen finansieres via det offentlige, dvs. staten, kommunerne og regionerne. Privat finansiering kommer i høj grad fra borgeres indbetalinger til arbejdsløshedskasser eller arbejdsgivere og ansattes opsparing i kollektive pensionsordninger. De sociale ydelser gives enten som en kontant udbetaling eller i form af en naturalieydelse, dvs. ydelser, der gives i form af en varer eller tjenesteydelse til borgere i en udsat position. Borgere kan befinde sig i en udsat position i forbindelse med f.eks. arbejdsløshed, sygdom eller et handicap.

Sociale udgifter  2022

9. oktober 2023 - Nr. 347

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Sociale udgifter

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken Sociale udgifter belyser udgifter forbundet med social beskyttelse. Social beskyttelse omfatter et samfunds sociale ordninger og ydelser, hvis formål er at lette personers eller husholdningers økonomiske byrde i forbindelse med fx sygdom eller arbejdsløshed. Tiltag, der ikke er rettet imod et individ, såsom kampagner, indgår ikke i denne opgørelse. De sociale ydelser kan opdeles i otte hovedformål, der er internationalt bestemt. Hovedformålene fortæller hvad den sociale ydelse har til formål at beskytte imod og sikrer international sammenlignelighed på statistikken for social beskyttelse. Hovedformålene dækker Sygdom og sundhed, Invaliditet, Alderdom, Efterladte, Familier, Arbejdsløshed, Bolig og Øvrige sociale ydelser. Statistikken bruges således også til at sammenligne social beskyttelse internationalt. I udgifterne medtages både kontantydelser og ydelser i naturalier som fx udgifter til sygehusvæsenet og beskæftigelsesforanstaltninger. Statistikken omfatter både offentlige og private udgifter af kollektiv art, som er uden obligatoriske modydelser. Se mere i statistikdokumentationen om Sociale udgifter og på emnesiden om Sociale udgifter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale udgifter
Vareeksporten steg i august

9. oktober 2023

I august steg den samlede eksport af varer og tjenester med 0,8 pct. til 158 mia. kr. Den samlede import steg med 3,6 pct. til 143 mia. kr. Den samlede eksport er steget med 1,6 pct. henover de seneste tre måneder, mens importen er steget 4,1 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  august 2023

9. oktober 2023 - Nr. 346

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2023

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Stort set uændret industriproduktion i august

6. oktober 2023

Industriens samlede produktion steg 0,2 pct. fra juli til august men faldt 0,4 pct. i perioden juni-august sammenlignet med de foregående tre måneder. Ses der bort fra industriens størtste branche, medicinalindustrien, så faldt produktionen med 1,0 pct. fra juli til august og faldt i juni-august 3,2 pct. sammenlignet med de foregående tre måneder. Industriens produktion og omsætning er et af de første pejlemærker for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I forhold til august 2022 er produktionsindekset steget med 3,9 pct., men ses der bort fra medicinalindustrien lå produktionen 12,0 pct. lavere end for et år siden.

Industriens produktion og omsætning  august 2023

6. oktober 2023 - Nr. 344

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2023

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Kulturministeriet udbetalte 13,9 mia. kr. i 2022

5. oktober 2023

Kulturministeriet udbetalte 13,9 mia. kr. til kulturelle formål i 2022, svarende til 2.350 kr. pr. indbygger i Danmark. Generelt har niveauet af Kulturministeriets udbetalinger været markant højere de seneste tre år, når der sammenlignes med 2019, hvor der blev udbetalt 10 mia. kr. til kulturelle formål. Stigningen skyldes primært udbetalinger af hjælpepakker som følge af COVID-19, samt voksende udbetalinger vedr. mediestøtte grundet overflytning af området til Finansloven som følge af afskaffelsen af medielicensen.

Kulturministeriets udbetalinger  2022

5. oktober 2023 - Nr. 343

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Kulturministeriets udbetalinger

Kontakt

 Isabel Maria dos Santos Cardoso, tlf. 61 50 11 61

Kilder og metode

Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen for Kulturministeriets udbetalinger.Tallene bygger på udbetalingsoplysninger fra Kulturministeriet, statsregnskabet og Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks registeroplysninger om personer og virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturministeriets udbetalinger

Del sidens indhold
Antallet af tvangsauktioner steg i september

5. oktober 2023

Antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner steg med 21,2 pct. i september, når der korrigeres for normale sæsonudsving. I september var der 143 tvangsauktioner mod 118 måneden før. For perioden juli-september er det samlede antal tvangsauktioner 383, hvilket er en stigning på 4,9 pct. i forhold til den foregående periode april-juni, hvor der var 365 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  september 2023

5. oktober 2023 - Nr. 342

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2023

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
To ud af tre løsladte begår ny kriminalitet inden to år

4. oktober 2023

Blandt de 157.596 personer, der i 2019 blev løsladt fra afsoning eller blev fundet skyldige i en lovovertrædelse, var tilbagefaldsprocenten højest for de personer, der blev løsladt fra afsoning i fængsel. Her havde i alt 66 pct. begået en ny lovovertrædelse i løbet observationsperioden på to år. 39 pct. havde begået en ny lovovertrædelse i løbet af de første seks måneder og yderligere 14 pct. i løbet af de næste seks måneder efter løsladelse. Personer, der havde en foranstaltningsdom, der enten ophørte eller blev ophævet i 2019 var med 24 pct. den gruppe, hvor færrest begik ny kriminalitet. Foranstaltningsdomme kan idømmes personer, der var utilregnelige på gerningstidspunktet og derfor ikke straffes. Foranstaltningen kan bestå i tilsyn, psykiatrisk behandling, afvænningsbehandling mv.

Tilbagefald til kriminalitet  2019-2021

4. oktober 2023 - Nr. 341

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2024

Alle udgivelser i serien: Tilbagefald til kriminalitet

Kontakt

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Kilder og metode

Statistikken om tilbagefald til kriminalitet omhandler personer, der i et givent år er blevet løsladt efter afsoning i fængsel mv., eller som har fået en fældende strafferetlig afgørelse, dog eksklusive ubetingede frihedsstraffe. Hvis disse personer begår en ny lovovertrædelse inden for to år, betragtes det som tilbagefald til ny kriminalitet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Tilbagefald til kriminalitet

Del sidens indhold
Gymnasiesnit er vigtigt for senere uddannelse

2. oktober 2023

Når der ses på de 25 til 45-årige, som har afsluttet en gymnasieuddannelse, viser tal for 2022, at 56 pct. af dem med en studentereksamen med et snit mellem 2 og 4,99 i gymnasiet har fuldført en videregående uddannelse. Blandt gruppen med et eksamenssnit mellem 5 og 8,99 har 77 pct. fuldført en videregående uddannelse, mens gruppen med et snit over 9 i studentereksamen var oppe på 87 pct. Ses der på dem, som afbryder en videregående uddannelse, så er det 13 pct. af gruppen der havde et gennemsnit under 5 fra studentereksamen som har afbrudt, mens dette tal ligger på 4 pct. for dem med et snit over 9. Dermed afbryder gruppen af de 25 til 45-årige med de lave karakterer mere end tre gange så ofte, som gruppen med et gymnasiesnit over 9.

Fuldførte videregående uddannelser  2021/2022

2. oktober 2023 - Nr. 339

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Fuldførte videregående uddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på uddannelsesinstitutionernes indberetning til Elevregisteret. Uddannelser og kurser taget i udlandet indgår ikke i Elevregisteret og indgår derfor ikke i denne opgørelse. Gruppen af personer med ukendt uddannelsesniveau består hovedsagligt af indvandrere. I nogle tilfælde har en studerende taget flere uddannelser på flere niveauer. Kun den seneste uddannelse er talt med i denne opgørelse. Elevregistret
er et forløbsregister, hvor man kan følge den enkelte studerende gennem dennes uddannelseskarriere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Antallet af store koncerner er fordoblet på 10 år

2. oktober 2023

I 2021 var der i alt 759 koncerner bestående af ti eller flere firmaer, hvilket er en fordobling set over en tiårig periode. Det samlede antal koncerner i Danmark steg med 62 pct. til 50.500 over samme tiårig periode. I disse koncerner indgik der i 2021 145.000 firmaer med 950.000 fuldtidsansatte. Sammenlignet med året før kom der i 2021 3.200 flere koncerner og 10.000 flere firmaer i koncerner. Antallet af fuldtidsansatte i koncerner steg med 6 pct. i forhold til året før, svarende til 53.500 fuldtidsansatte.

Koncerner i Danmark  2021

2. oktober 2023 - Nr. 340

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Koncerner i Danmark

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er registerbaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Det Erhvervsstatistiske Register, Generel Firmastatistik og årsregnskaber. Offentlig virksomhed mv. ekskluderes. En koncern er en gruppe af danske firmaer (to eller flere), som er knyttet sammen på baggrund af et direkte eller indirekte ejerskab større end 50 pct., eller hvis der er kontrollerende indflydelse. Danske firmaer, der er forbundet gennem udenlandske firmaer, opfattes således også som koncernforbundne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Koncerner i Danmark

Del sidens indhold