oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flest på kontanthjælpsydelser i Ishøj

11. december 2014

Antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser er i september 168.100. Det er et fald på 1.900 og svarer til 1,1 pct. i forhold til samme måned sidste år. Målt i forhold til befolkningen i alderen 16-64 år er der flest kontanthjælpsmodtagere i Ishøj, Lolland, Albertslund og Brøndby, hvor andelene i alle fire kommuner er mere end 7,0 pct. De laveste andele er på Læsø, Egedal, Allerød og Rudersdal med andele under 2,5 pct.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  3. kvt. 2014

11. december 2014 - Nr. 632

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Firmaernes salg faldt i oktober

10. december 2014

Firmaernes samlede salg var 2,8 pct. mindre i oktober end i september, mens det indenlandske salg var 3,9 pct. lavere. Salget er opgjort eksklusive energi og korrigeret for normale sæsonudsving. Faldet i det samlede salg kommer efter en lille stigning på 0,1 pct. fra august til september. Faldet i det indenlandske salg kommer efter et fald på 0,8 pct. fra august til september. I de seneste tre måneder (august til oktober 2014) er det samlede salg faldet med 0,3 pct. i forhold til de forudgående tre måneder (maj til juli 2014), mens det indenlandske salg er faldet med 1,0 pct.

Firmaernes køb og salg  oktober 2014

10. december 2014 - Nr. 630

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Små udsving i bilsalget

10. december 2014

Registreringerne af nye personbiler steg 1 pct. fra oktober til november, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af nyregistreringer i husholdningerne var uændret, mens erhvervene foretog 2 pct. flere. I perioden september-november var det samlede antal nyregistreringer 2 pct. lavere end i juni-august. Husholdningernes nyregistreringer var 1 pct. højere, mens erhvervenes lå 5 pct. lavere.

Nyregistrerede motorkøretøjer  november 2014

10. december 2014 - Nr. 629

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Næsten halvdelen af teaterforestillinger er for børn

10. december 2014

I sæson 2013/2014 havde 55 pct. af de 851 forestillinger, der blev vist på danske teatre voksne som målgruppe, og 45 pct. havde børn/unge som målgruppe. Der var i gennemsnit flest tilskuere til forestillinger målrettet voksne. 65 pct. af samtlige tilskuere så forestillinger målrettet voksne, og 35 pct. så forestillinger målrettet børn og unge. Denne statistik omfatter professionelle teatre, hvor der er lønnet beskæftigelse knyttet til opsætning af forestillingen.

Scenekunst  2013/2014

10. december 2014 - Nr. 628

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2015

Alle udgivelser i serien: Scenekunst

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra statistikken Scenekunst. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra indberetninger fra 267 aktive og 70 inaktive statsstøttede og ikke-statsstøttede teatre i referenceperioden. Dataindsamlingen pågik mellem oktober 2025 og januar 2026.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Scenekunst

Del sidens indhold
Fortsat uændret stigning i forbrugerpriserne

10. december 2014

Det samlede forbrugerprisindeks steg i november 0,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Måneden før var den årlige stigning ligeledes 0,5 pct. Højere årlige prisændringer på bl.a. tøj og bøger har isoleret set trukket årsstigningen lidt op i forhold til sidste måned, mens lavere årlige prisændringer på bl.a. mælk har trukket årsstigningen nedad.

Forbruger- og nettoprisindeks  november 2014

10. december 2014 - Nr. 627

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Eksporten steg trods fald til Tyskland

9. december 2014

Den samlede eksport steg med 2,5 pct., mens den samlede import faldt med 0,9 pct. i oktober. Det var især eksporten af råolie og lægemidler, der steg. Overskuddet på handelsbalancen i oktober landede på 7,1 mia. kr. Eksporten til Tyskland faldt 9,2 pct., primært som følge af fald i salg af dele til vindmøller. Eksporten til Tyskland er i de seneste tre måneder faldet med 3,7 pct., mens den samlede eksport faldt 0,9 pct. Det viser tallene ekskl. skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  oktober 2014

9. december 2014 - Nr. 622

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Flere overnatninger i efterårsferiemåneden

9. december 2014

Sammenlignet med oktober sidste år steg det faktiske antal overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem samlet med 58.000 eller 4 pct. i oktober. Det kan især tilskrives 6 pct. flere hotelovernatninger, mens antallet af overnatninger på feriecentre og vandrerhjem faldt hhv. 1 og 8 pct. Når tallene er korrigeret for normale sæsonudsving, var niveauet i oktober næsten uændret fra september. Opgjort i sæsonkorrigerede tal var der 1 pct. flere overnatninger på hoteller såvel som vandrerhjem, mens feriecentrene havde 2 pct. færre overnatninger end måneden før. I tre-månedersperioden august-oktober steg det samlede antal sæsonkorrigerede overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem med 1 pct. i forhold til de forudgående tre måneder maj-juli.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  oktober 2014

9. december 2014 - Nr. 625

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Betalingsbalancens overskud lavere end sidste år

9. december 2014

I oktober var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 13,2 mia. kr., hvilket er 6,0 mia. kr. lavere end samme måned sidste år. I forhold til oktober sidste år er overskuddet på varehandlen faldet 3,9 mia. kr., og overskuddet på tjenestehandlen er faldet 1,6 mia. kr. I forhold til september faldt overskuddet på de løbende poster 0,3 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  oktober 2014

9. december 2014 - Nr. 623

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Flere bookinger af feriehuse end sidste efterår

9. december 2014

31. oktober var der booket 37 pct. flere hus-uger for resten af året end samme tid sidste år. Der var booket 28.400 hus-uger, hvilket er en stigning på 7.700. Derudover var der ved udgangen af oktober booket 81.800 hus-uger for hele 2015, og det er en stigning på 7 pct. eller 5.600 hus-uger i forhold til de fremtidige bookinger samme tid sidste år.

Feriehusudlejning  oktober 2014

9. december 2014 - Nr. 626

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Flere ledige stillinger end sidste år

9. december 2014

I tredje kvartal 2014 er antallet af ledige stillinger i den private sektor steget med 1.100 siden samme kvartal sidste år. Det betyder, at der var 22.200 ledige stillinger. Andelen af ledige stillinger var på 1,4 pct. og er på samme niveau som tilsvarende kvartal sidste år. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger  3. kvt. 2014

9. december 2014 - Nr. 624

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Flest ph.d.'er inden for sundhedsvidenskab

8. december 2014

I alt fik 1.949 personer tildelt en ph.d.-grad i 2013, mens lidt over 16.000 personer fik en kandidatgrad i studieåret oktober 2012 til september 2013. Antallet af ph.d.-uddannede varierer fra fagområde til fagområde. De fleste ph.d.-uddannelser afsluttes inden for det sundhedsvidenskabelige område. Her opnåede ca. 1.500 en kandidatgrad, og 553 fik en ph.d.-grad. Det svarer til, at der for hver afsluttet ph.d.-grad blev afsluttet tre kandidatuddannelser. På det samfundsvidenskabelige område fik 6.800 en kandidatgrad, og 224 afsluttede en ph.d.-grad. Det svarer til 30 kandidatuddannede for hver ph.d.

Forskeruddannelse  2013, hovedtal

8. december 2014 - Nr. 621

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Forskeruddannelse

Kontakt

Christian Vittrup, tlf. 24 46 89 90

Statistik­dokumentation

Forskeruddannelse

Del sidens indhold
Markant stigning i eksporten af økologiske varer

8. december 2014

Samhandlen med økologiske varer med udlandet øges fortsat, og især eksporten tog et spring fra 2012 til 2013. Eksporten steg med 31 pct. til 1.533 mio. kr. og importen steg med 16 pct. til 1.787 mio. kr. i 2013.

Udenrigshandel med økologiske varer  2013

8. december 2014 - Nr. 620

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med økologiske varer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Udenrigshandel med økologiske varer er baseret på indberetninger fra bedrifter og virksomheder, som er godkendt af Fødevarestyrelsen eller Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø til handel med økologiske varer. Statistikken vedrører fødevarer og foderstoffer, der kan være økologiske. Opgørelsen er gennemført siden 2003. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har bidraget til finansiering af undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med økologiske varer

Del sidens indhold
Egne smågrise giver bedst afkast for slagtesvin

5. december 2014

Slagtesvineproducenter, der selv producerer deres smågrise, har bedre økonomi end producenter, der køber dem. Førstnævnte tjente 16 kr. pr. produceret slagtesvin, mens sidstnævnte tabte 4 kr. i 2013. Det var en tilbagegang fra året før fra hhv. 66 kr. og 17 kr. Omregnet til resultat pr. kg svinekød svarede overskuddet til 15 øre for producenter med egne smågrise og minus 11 øre for dem med indkøbte smågrise. Forskellen i findes især i prisen på smågrisen. Producenter med egne smågrise havde et positivt resultat for bedrifter i alle størrelsesgrupper, mens producenter med indkøbte smågrise i 2013 kun havde overskud, hvis produktionsomfanget var mindst 10.000 slagtesvin. Opfedning af egne smågrise kræver mere jord eller gødningsaftaler pga. miljøregler om antal dyreenheder pr. ha.

Økonomien i landbrugets produktionsgrene  2013

5. december 2014 - Nr. 618

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. december 2015

Alle udgivelser i serien: Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Martin Brandt Jepsen, tlf. 24 99 89 11

Kilder og metode

Udgangspunktet er bedrifter, hvor arbejdsindsatsen mindst svarer til 1 årsværk (= 1.665 timer). I det enkelte regnskab er indsatsfaktorer, bruttoudbytte og omkostninger fordelt på produktionsgrene på grundlag af dels regnskabets oplysninger om areal og dyrehold og dels særligt udarbejdede nøgletal.Begreber: Nettooverskud: Overskud, når alle produktionsfaktorer er aflønnet.Lønningsevne kr. pr. time: (Nettooverskud + omkostning til arbejdskraft) / arbejdstimer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Del sidens indhold
Højere materialeomkostninger til boligbyggeri

5. december 2014

De samlede omkostninger ved nybyggeri af boliger er steget med 0,5 pct. fra andet til tredje kvartal. Materialeomkostningerne steg med 0,8 pct., mens arbejdsomkostningerne ved nybyggeri var uændrede.

Byggeomkostningsindeks for boliger  3. kvt. 2014

5. december 2014 - Nr. 616

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Uændrede forventninger til vinterafgrøder i 2015

5. december 2014

Arealet for vinterafgrøderne til høst forventes at udgøre 1.030.000 hektar (10.300 km2) i 2015, hvilket er 2 pct. lavere end de arealer med vintersæd, som er blevet høstet i år. Arealet for vinterafgrøder er dermed omtrent uændret. Arealet udgør omtrent 40 pct. af det dyrkede landbrugsareal og næsten en fjerdedel af Danmarks samlede areal.

Arealer med vinterafgrøder til høst  2015

5. december 2014 - Nr. 619

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2015

Alle udgivelser i serien: Arealer med vinterafgrøder til høst

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Kilder og metode

2016-prognosen er udarbejdet af DAKOFO og Sammenslutningen af Danske Sortsejere ud fra data fra NaturErhverv over certificeret mængde udsæd i tons. Mængden sammenholdes med historiske relationer mellem udsæd og dyrket areal. Desuden indgår en vurdering af salget på det danske marked, hvor meget landmændene nåede at så, eksporten og såtidspunkterne. Vurderingerne er foretaget på baggrund af ekspertskøn samt indberetninger fra såsædsselskaberne og grovvareselskaberne. Tidligere prognoser er udarbejdet af Danmarks Statistik, ligeledes baseret på data fra NaturErhverv samt skøn fra Seges mht. vinterraps.
Formålet med opgørelsen er at bidrage med oplysninger til skøn for høsten til næste år, da vinterafgrøder generelt har højere udbytter pr. hektar end forårsafgrøder. Tidlig opgørelse af arealer med vinterafgrøder er pligtig ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd
Industriproduktionen steg i oktober

5. december 2014

Industriproduktionen i oktober var 1,1 pct. højere end i september, hvis man opgør den uden medicinalindustrien. Sammenlignes august-oktober med de foregående tre måneder, steg den samlede industriproduktion uden medicinalindustrien 1,4 pct. Inklusive medicinalindustrien steg industriproduktionen 0,6 pct. i august-oktober i forhold til de foregående tre måneder. De månedlige ændringer i industriproduktionen skal fortolkes med forsigtighed, da serien ofte har store udsving. Danmarks Statistik planlægger at revidere de beregningsmetoder, der ligger bag de månedlige indekstal for industriens produktion og omsætning. Læs mere om planerne i dette notat. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  oktober 2014

5. december 2014 - Nr. 615

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Få meget høje lønninger trækker gennemsnittet op

5. december 2014

Lønmodtagere på det danske arbejdsmarked tjente i gennemsnit 245 kr. i timen i 2013. 27 pct. af lønmodtagerne har en timeløn på mellem 180 kr. og 219 kr., som er det løninterval, de fleste timelønninger ligger inden for. Medianen er på 219 kr. i timen og er således 26 kr. mindre end gennemsnittet på 245 kr. Medianen angiver den løn, som halvdelen af lønmodtagerne tjener mere end, og den anden halvdel tjener mindre end. Forskellen mellem gennemsnittet og medianen skyldes, at der er få, men meget høje lønninger, som trækker gennemsnittet op.

Lønstruktur  2013

5. december 2014 - Nr. 617

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. september 2015

Alle udgivelser i serien: Lønstruktur

Kontakt

Bao Chau Do, tlf. 30 62 50 74

Sam Blanch, tlf. 23 63 60 44

Kilder og metode

Begrebet løngab angiver forskellen mellem mænds og kvinders løn set i forhold til mænds løn, ud fra den standardberegnede timefortjeneste. Begrebet månedsløn har den tekniske betegnelse standard¬beregnet månedsfortjeneste. Lønbegrebet udledes af den standardberegnede timefortjeneste ved at opregne til månedsfortjeneste på baggrund af en 37 timers arbejdsuge. Den standardberegnede månedsfortjeneste beregnes ved at gange den standardberegnede timefortjeneste med 160,33. Den standardberegnede timefortjeneste inkluderer grundløn, kvalifikations- og individuelle tillæg, pension, feriebetalinger og særlig feriegodtgørelse, personalegoder, genetillæg og uregelmæssige betalinger såsom engangstillæg og bonus. I datagrundlaget i denne artikel indgår unge lønmodtagere under 18 år eller elever ikke. Arbejdsfunktioner i statistikbanken er baseret på Disco-08 klassifikationen, der kan findes på www.dst.dk/disco-08. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønstruktur

Del sidens indhold
Flere uden for arbejdsstyrken uddanner sig

4. december 2014

Blandt personer i alderen 15-64 år uden for arbejdsstyrken var 39 pct. i gang med en uddannelse i tredje kvartal 2014. Det er en markant stigning sammenlignet med tredje kvartal 2009, hvor den tilsvarende andel var 30 pct. Antalsmæssigt er gruppen af 15-64 årige, der er uden for arbejdsstyrken og under uddannelse steget fra 205.000 til 298.000. Det viser den kvartalsvise Arbejdskraftundersøgelse.

Arbejdskraftundersøgelsen (tema)  3. kvt. 2014

4. december 2014 - Nr. 613

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (tema)

Kontakt

Wendy Takacs Jensen, tlf. 51 79 47 14

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper i alle europæiske lande. Der er siden 2010 blevet spurgt ind til sort arbejde i Arbejdskraftundersøgelsen én gang årligt. Metoden til at afgrænse sort arbejde er i overensstemmelse med Nationalregnskabets metode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Stor stigning i antallet af konkurser

4. december 2014

Der var 416 konkurser i november mod 398 i oktober, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til en stigning på 5 pct. På tre-månedersniveau er antallet af konkurser steget fra 832 i juni-august til 1.164 i september-november, en stigning på 40 pct.

Konkurser  november 2014

4. december 2014 - Nr. 614

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Lidt færre tvangsauktioner i november

4. december 2014

I november blev der bekendtgjort 268 tvangsauktioner mod 295 i oktober, når der er korrigeret for normale sæsonudsving, hvilket svarer til et fald på 9 pct. Til gengæld er der en meget lille stigning i den seneste tre-månedersperiode, hvor antallet af tvangsauktioner steg fra 850 i perioden juni-august til 866 i september-november. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  november 2014

4. december 2014 - Nr. 612

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Flere handler med varemærker end med patenter

3. december 2014

60 pct. af de 637 virksomheder med mere end ti beskæftigede, der handlede med intellectual property rights (IPR) i 2013, handlede med varemærker. Handel med patenter er primært af betydning for virksomheder inden for ressourceområderne medico/sundhed og energi/miljø, hvor hhv. 45 og 52 pct. af virksomhederne, der handlede med IPR, handlede med patenter. IPR omfatter patenter, varemærker, design og brugsmodeller. Handel med IPR omfatter foruden køb og salg af den enkelte rettighed også køb og salg af licenser til at udnytte de pågældende rettigheder.

Handel med patenter og andre IP-rettigheder  2013

3. december 2014 - Nr. 611

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. september 2015

Alle udgivelser i serien: Handel med patenter og andre IP-rettigheder

Kontakt

Ole Olsen, tlf. 29 77 14 98

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på en spørgeskemaundersøgelse blandt 4.000 virksomheder i private byerhverv med mindst ti beskæftigede. Undersøgelsen dækker bl.a. handel med IPR samt fordele og barrierer ved IPR. Ophavsret (copyright) er ikke omhandlet. Resultaterne indgår i belysningen af informations- og vidensamfundet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Handel med patenter og andre IP-rettigheder (Afsluttet)

Del sidens indhold
Stigende boligpriser i september

3. december 2014

Fra august til september steg priserne på enfamiliehuse med 0,4 pct. og på ejerlejligheder med 1,4 pct. på landsplan. Sammenholdes gennemsnittet for perioden juli-september med de foregående tre måneder april-juni, faldt priserne på enfamiliehuse 0,7 pct., mens ejerlejligheder steg 0,9 pct. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Ejendomssalg (md.)  september 2014

3. december 2014 - Nr. 610

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Større stigning i indkomstskatterne

2. december 2014

Indkomstskatteprovenuet steg med 3,2 pct. i 2013, og de skattepligtige indkomster steg med 2,1 pct. De skattepligtige indkomster er opgjort til 1.028,0 mia. kr., og indkomstskatterne heraf er opgjort til 346,2 mia. kr. Udviklingen i 2013 skal dels ses på baggrund af den generelle økonomiske udvikling og dels den fortsatte gennemførelse af skattereformen fra 2009, som i 2013 har medført en nedsættelse af udskrivningsprocenten for sundhedsbidraget og en forøgelse af udskrivningsprocenten for bundskatten.

Indkomstskat for personer  2013

2. december 2014 - Nr. 608

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. december 2015

Alle udgivelser i serien: Indkomstskat for personer

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på optællinger fra Skattestyrelsens slutligningssystem, og herfra kommer de begreber og værdier, som indgår i statistikken. For indkomståret 2023 og 2024 bygger oplysningerne på data fra oktober 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomstskat for personer

Del sidens indhold
Betalingsbalancens vej fra underskud til overskud

2. december 2014

Store underskud på betalingsbalancen udgjorde i årtier en udfordring for Danmarks økonomiske politik. Men fra 1990 blev tingene vendt rundt, da kroniske underskud blev til store overskud, så betalingsbalancen ophørte med at være et problem. Danmarks udenrigsøkonomi 2013  der udkommer i dag, tegner et portræt af betalingsbalancens udvikling over de seneste 60 år.

Danmarks udenrigsøkonomi  2013

2. december 2014 - Nr. 609

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2015

Alle udgivelser i serien: Danmarks udenrigsøkonomi

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Del sidens indhold
Større udgifter til alderdom

1. december 2014

Udgifterne til alderdom steg med 9,5 pct. fra 239,2 mia. kr. i 2012 til 261,9 mia. kr. i 2013. Stigningen skyldes især den fremskudte betaling af afgifter på den del af kapitalpensionerne, som indgår i obligatoriske og kollektive pensionsordninger, da disse pensionsordninger indgår i denne statistik. Udgifterne til alderdom omfatter både kontante ydelser som fx udbetalinger af pensioner og efterløn, og naturalydelser som fx udgifter til plejeboliger og pleje og omsorg af ældre.

Sociale udgifter  2013

1. december 2014 - Nr. 606

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2015

Alle udgivelser i serien: Sociale udgifter

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken Sociale udgifter belyser udgifter forbundet med social beskyttelse. Social beskyttelse omfatter et samfunds sociale ordninger og ydelser, hvis formål er at lette personers eller husholdningers økonomiske byrde i forbindelse med fx sygdom eller arbejdsløshed. Tiltag, der ikke er rettet imod et individ, såsom kampagner, indgår ikke i denne opgørelse. De sociale ydelser kan opdeles i otte hovedformål, der er internationalt bestemt. Hovedformålene fortæller hvad den sociale ydelse har til formål at beskytte imod og sikrer international sammenlignelighed på statistikken for social beskyttelse. Hovedformålene dækker Sygdom og sundhed, Invaliditet, Alderdom, Efterladte, Familier, Arbejdsløshed, Bolig og Øvrige sociale ydelser. Statistikken bruges således også til at sammenligne social beskyttelse internationalt. I udgifterne medtages både kontantydelser og ydelser i naturalier som fx udgifter til sygehusvæsenet og beskæftigelsesforanstaltninger. Statistikken omfatter både offentlige og private udgifter af kollektiv art, som er uden obligatoriske modydelser. Se mere i statistikdokumentationen om Sociale udgifter og på emnesiden om Sociale udgifter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale udgifter
Lille fald i industriens salg af varer

1. december 2014

Industriens salg af egne varer faldt 0,3 pct. i tredje kvartal. Salget af maskiner og transportmidler faldt mest med 1,5 pct., fulgt af føde- og drikkevarer mv., hvor salget faldt 1,1 pct. Salget af forarbejdede varer, primært halvfabrikata og byggematerialer steg med 1,0 pct. Med mindre andet er nævnt, er tallene korrigeret for sæsonudsving i de varegrupper og branchegrupper, hvor der er et klart mønster i sæsonudsvingene.

Industriens salg af varer (kvt.)  3. kvt. 2014

1. december 2014 - Nr. 607

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens salg af varer (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Tallene er i løbende priser, dvs. de ikke er korrigeret for prisudvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens salg af varer (kvt.)

Del sidens indhold
Flere lønmodtagere i september

28. november 2014

Der var 3.400 flere lønmodtagere i september end i august, en stigning på 0,1 pct. Der var dermed 2.579.400 lønmodtagere - det højeste antal siden november 2009. Danmarks Statistik opgør med denne udgivelse for første gang en månedlig beskæftigelsesstatistik baseret på registerdata. Alle tal i offentliggørelsen er foreløbige og er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2014

28. november 2014 - Nr. 603

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Fortsat økonomisk fremgang

28. november 2014

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,5 pct. i tredje kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser foreløbige beregninger. Væksten i tredje kvartal skyldes især fremgang inden for råstofindvinding, landbrug og servicebrancher primært rettet mod erhverv, hvorimod der var tilbagegang i industrien. Den årlige vækst i BNP er 0,8 pct. for årets første tre kvartaler samlet. De største positive bidrag til denne vækst er også fra servicebrancherne, mens især råstofindvindingen bidrager negativt til udviklingen. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Nationalregnskab (kvt.)  3. kvt. 2014

28. november 2014 - Nr. 602

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (kvt.)

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Kilder og metode

Bemærk at den reviderede offentliggørelse af nationalregnskabet for 4. kvt. 2014 udkommer 31. marts 2015. 1. kvt. 2015 udkommer første gang 29. maj 2015.  

Beregningerne er baseret på den løbende konjunkturstatistik i kombination med et detaljeret varebalancesystem, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Højere lønstigninger

28. november 2014

I virksomheder og organisationer steg gennemsnitslønnen pr. time i årets tredje kvartal med 1,4 pct. i forhold til samme kvartal sidste år. Lønstigningen på årsbasis er dermed yderligere øget en smule i forhold til andet kvartal, hvor den lå på 1,3 pct. Ansatte inden for erhvervsservice havde den største årlige lønstigning på 2,7 pct. i tredje kvartal, mens ansatte inden for undervisning og sundhed mv. havde den mindste stigning i gennemsnitslønnen pr. time på 0,4 pct.

Lønindeks for virksomheder og organisationer  3. kvt. 2014

28. november 2014 - Nr. 605

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Lønindeks for virksomheder og organisationer

Kontakt

Jesper Moltrup-Nielsen, tlf. 24 81 16 97

Del sidens indhold
Stadig flere opholdstilladelser

28. november 2014

Der er givet 72.228 opholdstilladelser fra fjerde kvartal 2013 til og med tredje kvartal i år. Dermed ligger antallet af opholdstilladelser i det seneste år på det højeste niveau siden opgørelsens start i 1984. Der har været en tydelig stigende tendens de seneste år, og det nuværende niveau ligger 15 pct. eller 9.450 højere end for et år siden. I tredje kvartal er der givet 24.878 opholdstilladelser. Antallet af opholdstilladelser svinger ofte ganske meget fra kvartal til kvartal. Derfor fokuseres der på det samlede antal opholdstilladelser, der er givet i seneste årsperiode.

Asylansøgninger og opholdstilladelser (kvt.)  3. kvt. 2014

28. november 2014 - Nr. 604

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Asylansøgninger og opholdstilladelser (kvt.)

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen. Opgørelsen over bruttoansøgertallet er 1. januar 2012 overtaget af Nationalt Udlændinge Center (Rigspolitiet).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
Lille dyk i konjunkturindikatoren for serviceerhverv

27. november 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhvervene er faldet fra 9 i oktober til 5 i november. Over de seneste 15 måneder spores der en flad tendens med indikatortal i et ret snævert interval mellem 2 og 9. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  november 2014

27. november 2014 - Nr. 600

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Byggeriets konjunkturindikator er stabil negativ

27. november 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er på minus 11 i november mod minus 12 i oktober og har udvist en flad tendens det seneste halve år. Beskæftigelsesforventningen er svagt positiv, mens vurderingen af ordrebeholdningen er stærkt negativ. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  november 2014

27. november 2014 - Nr. 598

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Faldende forventninger i detailhandlen

27. november 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er stadig positiv, men er faldet fra 12 i oktober til 8 i november. Positive vurderinger af faktisk omsætning og især af forventet omsætning holder indikatoren oppe, mens vurderingen af lagerbeholdningen trækker nedad. Indikatoren er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  november 2014

27. november 2014 - Nr. 601

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Stort set uændret ledighed

27. november 2014

Bruttoledigheden faldt fra september til oktober med 100. Dermed var der 133.000 fuldtidsledige i oktober. Ledighedsprocenten var uændret på 5,0 pct. Bruttoledigheden har det seneste halve år ligget forholdsvis stabilt, og ledighedsprocenten er på samme niveau som for et halvt år siden. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den seneste registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  oktober 2014

27. november 2014 - Nr. 597

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Omtrent uændret konjunkturindikator i industrien

27. november 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er steget fra minus 16 i oktober til minus 15 i november og er langt fra den opadgående tendens, der prægede 2013 og - til dels - foråret 2014. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Af indikatorens tre komponenter er produktionsforventningerne fortsat positive. Ordrebeholdningen er negativ, men har udviklet sig positivt i forhold til sidste måned. Færdigvarelagrene vurderes som for store.

Konjunkturbarometer for industri  november 2014

27. november 2014 - Nr. 599

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Ikke-vestlige efterkommere får lavest karakterer

26. november 2014

Ikke-vestlige efterkommeres karakterer ved folkeskolens afgangsprøve ligger i gennemsnit halvandet point lavere end for børn med dansk oprindelse. For drenge og piger med dansk oprindelse var gennemsnittet 6,4 og 7,0, mens de tilsvarende gennemsnit for de ikke-vestlige efterkommere var 5,0 og 5,4. Opgørelsen er lavet for perioden 2009-2013 og omfatter karakterer i de bundne prøvefag ved folkeskolens afgangsprøve - dvs. dansk, matematik, engelsk og fysik/kemi.

Indvandrere i Danmark  2014

26. november 2014 - Nr. 595

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. november 2015

Alle udgivelser i serien: Indvandrere i Danmark

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Statistik­dokumentation

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)

Del sidens indhold
Forbedret resultat for fiskerivirksomhederne

26. november 2014

Ændret 13. januar 2015 kl. 16:00

Vi har desværre konstateret en fejl i beregningsprocessen. De rettede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Driftsresultatet for danske fiskere blev 1,1 mio. kr. pr. virksomhed i 2013, hvilket er en stigning på 37 pct. i forhold til året før. Bruttoudbyttet steg 13 pct., mens driftsomkostningerne steg 9 pct. Nettorenteudgifterne faldt 4 pct. til 465.000 kr. pr. virksomhed.

Regnskabsstatistik for fiskeri  2013

26. november 2014 - Nr. 596

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. november 2015

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for fiskeri

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Statistikken omfatter dansk erhvervsfiskeri. Enheden i statistikken er et fartøj. I denne sammenhæng er et fartøj defineret som en regnskabsenhed. En regnskabsenhed består som hovedregel af et fartøj med selvstændigt regnskab. En regnskabsenhed kan i visse tilfælde indeholde flere fartøjer - eksempelvis hjælpefartøjer eller fartøjer, som hver for sig ellers ikke ville indgå i populationen. Populationen omfatter de enheder, som har en driftsmæssig aktiv periode på mindst seks måneder samt en årsomsætning over tærskelniveauet på 270.000 kr. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for fiskeri

Del sidens indhold
Fortsat overskud i akvakulturerhvervet

25. november 2014

Dansk akvakultur klarede sig godt i 2013. Det samlede driftsresultat udgjorde 77 mio. kr., hvilket er 16 mio. kr. bedre end sidste år. Resultatet er opnået på trods af stigende driftsomkostninger. De samlede driftsomkostninger steg med 5,5 pct. til 1,2 mia. kr., mens bruttoudbyttet steg med 5,2 pct. til 1,3 mia. kr. En del af forklaringen på det gode resultat skal findes i nettorenteudgifterne, som er faldet med 33 pct. svarende til 10 mio. kr.

Regnskabsstatistik for akvakultur  2013

25. november 2014 - Nr. 594

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. november 2015

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for akvakultur

Kontakt

Michael Brogaard, tlf. 51 62 70 89

Kilder og metode

Statistikken er baseret på regnskabsoplysninger for akvakulturvirksomheder indhentet fra erhvervets revisorer. Regnskaberne følger virksomhedernes regnskabsår. Desuden anvendes data fra Fiskeristyrelsens akvakulturregister og fra Miljøstyrelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for akvakultur
Årets høst er den største siden 2009

25. november 2014

Landmændene høstede 9,8 mio. tons korn i 2014. Det er 8 pct. mere end sidste år og den største høst siden 2009. Stigningen i produktionen skyldes især, at udbyttet pr. hektar er steget, men også et større areal med de højtydende vinterafgrøder.

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2014

25. november 2014 - Nr. 593

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2015

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
Industriens og engroshandlens lagre steg

24. november 2014

Industriens lagre steg med 0,9 mia. kr. fra andet til tredje kvartal, mens engroshandlens lagre steg med 2,5 mia. kr. Hvis man sammenligner med lagerændringerne i samme kvartal sidste år, var der dengang et fald i industriens lagre på 0,9 mia. kr. For engroshandlen er udviklingen i tredje kvartal meget lig samme kvartal sidste år, hvor lagrene steg med 2,2 mia. kr. Tallene er ikke korrigeret for sæsonudsving og prisudvikling med mindre andet er angivet. En del af ændringerne er normale sæsonmæssige udsving.

Industriens og engroshandlens lagre (kvt.)  3. kvt. 2014

24. november 2014 - Nr. 592

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens og engroshandlens lagre (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Del sidens indhold