oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Uændret forbrugertillid

21. december 2015

Forbrugertilliden er i december 6,1 mod 5,6 i november. Niveauet er dermed uændret og på niveau med gennemsnittet for de seneste seks måneder, som er på 6,4. Årsgennemsnittet ligger på 8,9 og er dermed noget højere. Det skyldes primært, at forbrugertilliden var meget høj i marts, april og maj måned. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2015

21. december 2015 - Nr. 622

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Lille stigning i byerhvervenes produktivitet

21. december 2015

I perioden 2012-2014 steg byerhvervenes timeproduktivitet med gennemsnitligt 0,7 pct. pr. år ifølge foreløbige beregninger. Tallet dækker over store udsving i 2012 og 2013, hvor produktiviteten først steg med 3,1 pct. og siden faldt med 1,8 pct. I 2014 var stigningen på 0,8 pct. Stigningen er resultatet af en økonomisk vækst i byerhvervene på 2,3 pct. og en stigning i antallet af arbejdstimer på 1,5 pct. Byerhvervene omfatter den markedsmæssige (private) del af økonomien fraregnet råstofindvinding, boliger, udlejning af erhvervsejendomme og landbrug mv.

Arbejdsproduktiviteten (revideret)  2014 november-version

21. december 2015 - Nr. 625

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arbejdsproduktiviteten (revideret)

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Arbejdsproduktivitet beregnes som udviklingen i markedsmæssig bruttofaktorindkomst (i kædede 2010-priser) pr. arbejdstime. Tallene for bruttofaktorindkomst i kædede 2010-priser samt antal arbejdstimer stammer fra de løbende offentliggørelser af nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne steg mest i EU

21. december 2015

I årets tredje kvartal steg arbejdsomkostningerne 1,7 pct. pr. time i den private sektor i Danmark i forhold til samme kvartal året før, mens stigningen i de 28 EU-medlemslande var på 1,9 pct. I euroområdet alene var stigningen på 1,2 pct. i samme periode. Stigningen i arbejdsomkostningerne i USA var ligesom i det foregående kvartal i perioden på 1,9 pct. Sammenlignes der med årets andet kvartal, aftog stigningen i tredje kvartal i Danmark med 0,5 procentpoint, og stigningen på årsbasis i euroområdet aftog med 0,4 procentpoint. I EU samlet set faldt arbejdsomkostningerne i samme periode med 0,2 procentpoint.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  3. kvt. 2015

21. december 2015 - Nr. 624

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Dansk forbrug er på vesteuropæisk niveau

18. december 2015

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i 2014 ligger 15 pct. over gennemsnittet for EU-28-landene. Dermed ligger Danmark på samme niveau som en række andre vesteuropæiske lande, men dog noget lavere end vores naboland Tyskland, som ligger 23 pct. over EU-gennemsnit. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, en husholdning forbruger, hvad enten de er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse, mens dette ikke nødvendigvis er tilfældet i andre lande. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2014

18. december 2015 - Nr. 620

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2016

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Faldende godsmængder i containerne

18. december 2015

I tredje kvartal blev der håndteret 21 mio. ton gods fra fragtskibe og færger i danske havne, hvilket er uændret i forhold til andet kvartal. Gods i containere faldt 7 pct. i kvartalet og påvirkede således aktiviteten negativt. Det samlede antal håndterede containere var 123.000, hvilket er et fald på 2 pct.

Skibsfart (kvt.)  3. kvt. 2015

18. december 2015 - Nr. 621

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Danmark er fortsat dyrest i EU

18. december 2015

Med et prisniveau på 39 pct. over EU-28-gennemsnittet har Danmark langt de højeste forbrugerpriser i EU. Kun EFTA-landene Schweiz og Norge har endnu højere priser. Schweizerne må af med 49 pct. mere, og nordmændene med 47 pct. mere sammenlignet med EU-gennemsnittet. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU findes i Sverige med 26 pct., mens Irland, Finland og Storbritannien alle ligger 22 pct. over EU-gennemsnittet. Vores naboland Tyskland ligger derimod på niveau med EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2014

18. december 2015 - Nr. 619

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2016

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Hver fjerde mand født i 1965 dømt efter straffeloven

17. december 2015

Blandt mænd, der blev født i 1965, havde 25 pct. fået en eller flere domme for overtrædelse af straffeloven ved alderen 48 år. Der er ingen af de efterfølgende fødselsårgange, der ser ud til at komme op på det samme niveau. Tværtimod er der en overordnet tendens til et lavere og lavere niveau jo yngre fødselsårgangen er. Dog lå nogle af fødselsårgangene i 1980'erne på et højere niveau end fødselsårgangene fra slutningen af 1970'erne. Blandt fødselsårgangene fra 1990'erne ser der ud til at være en væsentligt lavere andel, der bliver dømt. Fx var der 6,6 pct. af de mænd, der blev født i 1995, der havde fået en dom som 18-årige. Den tilsvarende andel for mænd født i 1988 var på 11,2 pct.

Fødselsårgangenes kriminalitet  2014

17. december 2015 - Nr. 614

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. november 2016

Alle udgivelser i serien: Fødselsårgangenes kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Fødselsårgangenes kriminalitet

Del sidens indhold
Fortsat underskud på de offentlige finanser

17. december 2015

Underskuddet på de offentlige finanser fortsætter og udgjorde i tredje kvartal 8,6 mia. kr. En opjustering af de forventede indtægter fra pensionsafkastskatten på over 1 mia. kr. pr. kvartal i 2015 har bidraget til at reducere underskuddet. Pensionsafkastskat betales af det afkast, der opnås af investeret pensionsopsparing, og er dermed stærkt afhængig af udviklingen på de finansielle markeder.

Kvartalsvise offentlige finanser  3. kvt. 2015

17. december 2015 - Nr. 616

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvise offentlige finanser

Kontakt

Bente Juul, tlf. 21 54 41 63

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Statistik­dokumentation

Skatter og afgifter (Afsluttet)

Del sidens indhold
Vestjyske landmænd vander mest

17. december 2015

Landbrugene i de vestjyske kommuner indvinder mest vand til markvanding. Det viser denne nye statistik om indvinding af vand og udledning af spildevand, der går tilbage til 1989. Set over en periode på 25 år, har de kommuner, der ligger vest for istidsranden i Jylland, haft den største indvinding af vand til markvanding. Jorden er meget sandet i denne del af Danmark, hvorfor der kan være et ekstra stort behov for vanding. Visse steder giver det helt op til 40 pct. højere udbytter at vande (kilde: SEGES). Med omkring halvdelen af forbruget er landbruget samlet set den branche, som har det største forbrug af grundvand i Danmark, som beskrevet i Nyt fra Danmarks Statistik nr. 608, Vandregnskab 2014.

Indvinding af vand og udledning af spildevand  2014

17. december 2015 - Nr. 615

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Indvinding af vand og udledning af spildevand

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Statistik­dokumentation

Vand og spildevand

Del sidens indhold
Fald i ØMU-gælden og stigning i nettogælden

17. december 2015

Den offentlige bruttogæld (ØMU-gælden) faldt med 12,4 mia. kr. til 825,6 mia. kr. i tredje kvartal 2015, så den udgjorde 41,5 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). Den offentlige nettogæld steg med 22,4 mia. kr. i tredje kvartal, så den ved udgangen af september var på 118,5 mia. kr., svarende til 6,0 pct. af BNP. ØMU-gælden, der benyttes i EU-sammenhæng, er en opgørelse af de væsentligste gældsposter i nominel værdi. Nettogælden omfatter såvel alle offentlige finansielle passiver som aktiver opgjort til markedsværdi, hvilket vil sige inklusive kursudsving.

Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service  3. kvt. 2015

17. december 2015 - Nr. 618

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Kilder og metode

Til opstilling af finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service anvendes en lang række kilder. Hovedkilderne er regnskaber fra statslige enheder, regnskaber fra kommunerne, regionerne og regnskaber fra sociale kasser og fonde samt kvartalsvise udtræk fra de anvendte bogføringssystemer. Beholdninger og forskydninger er i regnskaberne ofte opgjort til nominel værdi. Derfor indhentes yderligere oplysninger til brug for omregning til markedsværdi. Finansielle kvartalsregnskaber er opgjort efter principperne for nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
National transport trækker transportarbejdet ned

17. december 2015

Danske lastbilers transportarbejde (gods gange distance) var 3,7 mia. tonkm i tredje kvartal. Det betød, at det samlede transportarbejde de seneste fire kvartaler faldt 2,0 pct. sammenlignet med de fire foregående kvartaler. Det var et fald i det nationale transportarbejde på 3,1 pct., der trak det samlede transportarbejde ned, idet det internationale transportarbejde steg 2,5 pct. Omkring to tredjedele af den samlede nationale og internationale godsmængde transporteres med lastvogn, mens hovedparten af det øvrige gods transporteres med skib.

Godstransport med danske lastbiler  3. kvt. 2015

17. december 2015 - Nr. 617

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Det danske BNP er blevet lettere

16. december 2015

Det danske bruttonationalprodukt, BNP, skabes gennem mindre dansk materialeanvendelse end tidligere, og den danske økonomi fungerer overordnet set mere effektivt med hensyn til den indenlandske anvendelse af ressourcer og materialer. Det fremgår af, at den såkaldte ressourceproduktivitet i ti-årsperioden fra 2004 til 2014 steg fra 13,6 kr. til 16,2 kr. BNP pr. kilogram materialeanvendelse. En bedre udnyttelse af materialerne har betydning for virksomhedernes omkostninger, og for de miljø- og ressourcepåvirkninger materialeforbruget medfører.

Materialestrømsregnskab  2014

16. december 2015 - Nr. 613

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2017

Alle udgivelser i serien: Materialestrømsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på en række statistikker om dansk ressourceudvinding samt udenrigshandelsstatistikken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Materialestrømsregnskab
Uligheden i indkomster vokser

16. december 2015

Indkomsten er steget mere i toppen end bunden af indkomstfordelingen, og det er baggrunden for en stigende indkomstulighed siden årtusindeskiftet. Grænsen for at tilhøre de ti pct. med lavest indkomst var 125.100 kr. i 2014. Den er steget med omkring 10 pct. siden år 2000. Til sammenligning er grænsen for, hvor meget indkomst man skal have for at tilhøre de ti pct. med højeste indkomst, flyttet op med 28 pct. til 390.700 kr. i 2014. Indkomsten er opgjort som ækvivaleret disponibel indkomst, dvs. familiens disponible indkomst, korrigeret for de stordriftsfordele, der er ved at bo flere sammen. Fx at parfamilier ikke betaler dobbelt husleje. Medianindkomsten er vokset med 18 pct. til 226.700 kr. i 2014.

Indkomster for personer  2014

16. december 2015 - Nr. 612

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2016

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Der transporteres mere dansk gods på jernbane

15. december 2015

Jernbanetransport inden for Danmark er steget 11 pct. i tredje kvartal sammenlignet med kvartalet før. Sammen med international transport, der enten er afsendt fra Danmark eller aflæsset i Danmark, har der været vækst i dansk jernbanetransport siden starten af 2013. Den nationale og internationale transport udgør 28 pct. af den samlede godsmængde på danske skinner, mens transitkørsel står for 72 pct. I det samlede transportbillede er jernbanetransport beskeden, idet kun omkring 1 pct. af den samlede godsmængde i Danmark transporteres med jernbane.

Jernbanetransport (kvt.)  3. kvt. 2015

15. december 2015 - Nr. 609

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km.
Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Variation i producentprisindeks for tjenester

15. december 2015

Prisudviklingen fra andet kvartal til tredje kvartal 2015 inden for udvalgte producentprisindeks for tjenester varierer mellem en stigning på 0,4 pct. for arkitekter og rådgivende ingeniører til et fald på 1,0 pct. for it-konsulenter mv. Indeksene belyser udviklingen i producenternes faktiske salgspriser for tjenester solgt til andre virksomheder (business to business).

Producentprisindeks for tjenester  3. kvt. 2015

15. december 2015 - Nr. 611

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for tjenester

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Langsigtet fald i priser på danskproducerede varer

15. december 2015

Siden november 2014 er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 3,0 pct. Dette skyldes hovedsageligt, at priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er faldet med 4,9 pct., men også at priserne på danskproducerede varer til eksport er faldet med 1,2 pct. I samme periode er importprisindeks for varer steget med 0,7 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden september-november med de foregående tre måneder juni-august, er priserne i det samlede producentprisindeks steget med 0,1 pct. I samme periode er importprisindekset faldet med 3,0 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  november 2015

15. december 2015 - Nr. 610

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Størst brug af grundvand i landbrug og dambrug

15. december 2015

Halvdelen af det danske forbrug af grundvand fandt sted i landbrug og dambrug i 2014. Det viser det første vandregnskab, som er en del af Danmarks grønne nationalregnskab. Forbruget af grundvand i landbrug og dambrug svinger mellem årene, bl.a. fordi vandingsbehovet påvirkes af mange faktorer, fx årets nedbørsmønster. Indvinding og forbrug af grundvand er steget fra 685 mio. m3 til 735 mio. m3 fra 2010 til 2014. De danske husholdningers forbrug af grundvand er faldet 7 pct. i perioden. Samtidig er deres andel af det samlede forbrug faldet fra 35 pct. til 30 pct.

Vandregnskab  2014

15. december 2015 - Nr. 608

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. september 2016

Alle udgivelser i serien: Vandregnskab

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

Vandregnskabet bygger på data indsamlet af Miljøstyrelsen, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Dansk Vand- og Spildevandsforening (DANVA) samt en række virksomhedsoplysninger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Vand og spildevand

Del sidens indhold
Lille fald i firmaernes salg i oktober

14. december 2015

De foreløbige tal for firmaernes samlede salg var 0,3 pct. lavere i oktober end i september, mens det indenlandske salg var 1,4 pct. lavere. Salget er opgjort eksklusive energi mv. og korrigeret for normale sæsonudsving. Faldet i det samlede salg kommer efter et fald på 0,6 pct. fra august til september, mens nedgangen i det indenlandske salg følger efter et fald på 0,4 pct. fra august til september. I de seneste tre måneder (august til oktober 2015) er det samlede salg faldet med 0,3 pct. i forhold til de forudgående tre måneder (maj til juli 2015), mens det indenlandske salg er uændret.

Firmaernes køb og salg  oktober 2015

14. december 2015 - Nr. 606

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Indkomsterne stiger mest i Jylland

14. december 2015

I Region Nordjylland steg den gennemsnitlige disponible indkomst pr. indbygger i 2014 med 4.100 kr. svarende til 2,6 pct. Region Syddanmark og Midtjylland fulgte efter med stigninger på hhv. 3.500 kr. og 3.100 kr., hvilket også var over landsgennemsnittet på 2.800 kr. eller 1,8 pct. Til sammenligning var stigningen kun 1.600 kr. svarende til 1,0 pct. i Region Hovedstaden, hvilket skal ses i lyset af den negative effekt af betalinger af afgifter ved den særlige mulighed for omlægning fra kapitalpension til aldersopsparing, som har stor betydning for Hovedstadsregionen.

Regionale regnskaber  2014

14. december 2015 - Nr. 605

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2016

Alle udgivelser i serien: Regionale regnskaber

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Kilder og metode

De regionale regnskaber omfatter en opgørelse af bruttonationalproduktet og andre natio-nalregnskabsvariable for regioner og landsdele samt for kategorien uden for region. I kategorien uden for region placeres aktiviteter, der ikke kan henføres til en enkelt region, primært udvinding af olie og naturgas.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber
Dømte unge tager erhvervsuddannelser

14. december 2015

Der er stor forskel på hvilken type ungdomsuddannelse, som dømte unge og ikke-dømte unge gennemfører. De unge, som har fået en dom, tager typisk en erhvervsuddannelse, mens unge, som ikke har fået en dom oftest vælger en gymnasial uddannelse. Med dom henvises der til en afgørelse for overtrædelse af straffeloven, våbenloven eller lov om euforiserende stoffer.

Tabeller fra Statistikbanken

Oversigt i Statistikbanken


                    Skyldige personer

køn, alder og oprindelsesland

2000-2025 - Antal


                    Skyldige personer

overtrædelsens art og oprindelsesland

2000-2025 - Antal


                    Skyldige personer

oprindelsesland og afgørelsestype

2000-2025 - Antal


                    Skyldige personer

område, køn, alder og national oprindelse

2005-2025 - Antal


                    Skyldige personer

område og overtrædelsens art

2005-2025 - Antal


                    Skyldige personer

område og afgørelsestype

2005-2025 - Antal


                    Skyldige personer

køn, alder og herkomst

2000-2025 - Antal


                    Skyldige personer

herkomst og overtrædelsens art

2000-2025 - Antal


                    Skyldige personer

herkomst og afgørelsestype

2000-2025 - Antal


                    Skyldige personer

køn, alder, statsborgerskab og herkomst

2018-2025 - Antal


                    Skyldige personer

statsborgerskab og overtrædelsens art

2018-2025 - Antal


                    Skyldige personer

statsborgerskab, herkomst og afgørelsestype

2018-2025 - Antal


                    Skyldige personer

køn, alder og socioøkonomisk status

2015-2025 - Antal


                    Skyldige personer

overtrædelsens art og socioøkonomisk status

2015-2025 - Antal


                    Skyldige personer i alderen 15-79 år

køn, alder og uddannelse

2015-2025 - Antal


                    Skyldige personer i alderen 15-79 år

overtrædelsens art og uddannelse

2015-2025 - Antal

Vis flere »
« Minimer
Publikationer

Anmeldte forbrydelser

Kriminalitet
                    13. december 2024
                

65 år i tal - Danmark siden 2. verdenskrig
                    29. april 2014
                

Seneste nyt om
                Kriminalitet
            

8. april 2026

17. marts 2026

19. februar 2026

3. oktober 2025

11. juni 2025

2. marts 2016
Flest mænd modtager kontanthjælp

11. december 2015

Andelen af befolkningen, der modtager kontanthjælpsydelser, har været stigende siden 2008 for både mænd og kvinder. I september modtog 89.000 mænd kontanthjælpsydelser, hvilket svarer til 4,9 pct. af den mandlige befolkning. Det samme gjaldt 82.800 kvinder svarende til 4,7 pct. af den kvindelige befolkning. Før 2010 var andelen af kvinder, der modtog kontanthjælpsydelser, større end den tilsvarende andel blandt mænd. Fra 2010 til 2014 var andelen stort set ens. Siden slutningen af 2014 har en større andel af mænd end af kvinder modtaget kontanthjælpsydelser.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  3. kvt. 2015

11. december 2015 - Nr. 600

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Ni ud af ti kommunikerer digitalt med det offentlige

11. december 2015

92 pct. af den danske befolkning mellem 16 og 89 år har NemID. Det betyder at mere end ni ud af ti voksne danskere er i stand til fx at modtage breve fra kommunen eller Skat i den digitale postkasse, e-boks. Dermed er målet om at 80 pct. af danskerne skal kunne modtage digital post fra det offentlige nået. Digital post med det offentlige blev obligatorisk i november 2014.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2015 digital kommunikation med det offentlige 

11. december 2015 - Nr. 601

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Faldende offentlig beskæftigelse

11. december 2015

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service faldt i tredje kvartal med 2.300 i forhold til kvartalet før, når man omregner til fuld tid. Det er et fald på 0,3 pct. Afbrudt af en lille stigning i løbet af 2012 og 2013 har den offentlige beskæftigelse været faldende siden midten af 2010. Tallene er omregnet til fuld tid på grundlag af betalte timer og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  3. kvt. 2015

11. december 2015 - Nr. 598

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Fortsat stigende lønmodtagerbeskæftigelse

11. december 2015

Der var 8.200 flere lønmodtagere i tredje kvartal end i andet kvartal. Det svarer til en stigning på 0,3 pct. Lønmodtagerbeskæftigelsen har været støt stigende siden første kvartal 2013, og er i perioden steget med 69.100. I tredje kvartal 2015 havde 2.612.400 personer således et lønmodtagerjob. Tallene i denne offentliggørelse er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  3. kvt. 2015

11. december 2015 - Nr. 599

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Forestillinger med sang er populære

10. december 2015

I sæsonen 2014/2015 blev der opført 858 forestillinger med tilsammen 2,9 mio. tilskuere på danske teatre. 45 pct. af forestillingerne var skuespil og ca. en femtedel var forestillinger med sang, dvs. opera, operette, musikdramatik, musical, revy eller kabaret. Forestillingerne med sang har til gengæld den største andel tilskuere med 45 pct., mens lidt over en tredjedel af tilskuerne så skuespil. Det betyder, at der i gennemsnit er ca. 2.700 tilskuere til en forestilling med skuespil og ca. 8.200 til musikforestillinger. For de øvrige genrer, der bl.a. dækker over ballet og dans, er der i gennemsnit ca. 1.700 tilskuere pr. forestilling. En forestilling opføres typisk flere gange, og der er altså ikke 8.200 tilskuere på én gang til en forestilling. Fx er Billy Elliot The Musical en forestilling, der blev opført tæt på 100 gange.

Scenekunst  2014/2015

10. december 2015 - Nr. 596

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Scenekunst

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra statistikken Scenekunst. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra indberetninger fra 267 aktive og 70 inaktive statsstøttede og ikke-statsstøttede teatre i referenceperioden. Dataindsamlingen pågik mellem oktober 2025 og januar 2026.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Scenekunst

Del sidens indhold
Uændret investeringsniveau i den offentlige sektor

10. december 2015

Den offentlige sektor investerede for i alt 99,1 mia. kr. i 2014. I offentlig forvaltning og service, dvs. stat, regioner og kommuner, steg investeringsniveauet med 8 pct., som stort set blev modsvaret af et fald i investeringerne i offentlige selskaber. Samlet betød det, at for hver 100 kr., der blev investeret i Danmark, kom de 27 kr. fra den offentlige sektor. Niveauet har i de senere år været relativt højt, bl.a. på grund af store investeringer i sundhedvæsenet og transportinfrastrukturen - fx metrobyggeriet og opgradering af jernbaner - samt øgede investeringer på el-forsyningsområdet. Kun i enkelte år i 1990'erne var det offentliges andel af de samlede investeringer højere som følge af store investeringer i broforbindelserne.

Den offentlige sektors finanser  2014

10. december 2015 - Nr. 597

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. december 2016

Alle udgivelser i serien: Den offentlige sektors finanser

Kontakt

Martin Brun Fuglsang, tlf. 24 76 16 62

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Statistikken for den offentlige sektor produceres i sammenhæng med statistikken for offentlig forvaltning og service, som bl.a. offentliggøres i november måned hvert år. Tallene for de to seneste år betragtes derfor som foreløbige.Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt de offentlige virksomheder, der igen er opdelt i offentlige selskabslignende virksomheder og offentlige selskaber.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Den offentlige sektors finanser

Del sidens indhold
Fortsat lavere stigning i forbrugerpriserne

10. december 2015

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,3 pct. i november i forhold til samme måned sidste år. I oktober var den årlige prisændring i det samlede forbrugerprisindeks 0,4 pct. Lavere årlige prisændringer på især møbler og boligudstyr samt grøntsager har isoleret set trukket årsstigningen lidt ned i forhold til sidste måned, mens især benzin har trukket i den modsatte retning. Forbrugerprisindekset fratrukket energi og ikke-forarbejdede fødevarer, som er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, steg 1,2 pct. over det seneste år. Det er især varegrupper, der ikke indgår i den underliggende inflationstakt, som holder årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks nede. Bl.a. trækker fjernvarme, benzin og fyringsolie isoleret set årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks ned med samlet 0,60 procentpoint.

Forbruger- og nettoprisindeks  november 2015

10. december 2015 - Nr. 595

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Størst stigning i overnatninger på store hoteller

9. december 2015

Ændret 09. december 2015 kl. 09:35

Der var desværre byttet om på årstallene 2008 og 2015 i første sætning i første afsnit ved offentliggørelsen. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Der var 61 pct. flere overnatninger på hoteller og feriecentre med en kapacitet på mindst 500 senge i oktober 2015 end i oktober 2008. Antallet steg fra 425.000 til 682.000 overnatninger. Samtidig steg antallet af hoteller og feriecentre med mindst 500 senge fra 43 til 52. Antallet af hoteller og feriecentre i størrelseskategorien 40-99 senge steg fra 211 i oktober 2008 til 229 i oktober 2015, og der var i samme periode 15.000 eller 11 pct. flere overnatninger. Det samlede antal overnatninger på  hoteller og feriecentre uanset størrelse steg med 403.000 eller 32 pct. Se www.statistikbanken.dk/hotel31 for mere information om udviklingen i de danske hoteller og feriecentres kapacitet og belægning over tid.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  oktober 2015

9. december 2015 - Nr. 593

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Vareeksporten trak overskuddet ned i oktober

9. december 2015

I oktober var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 10,1 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er et fald på 2,7 mia. kr. i forhold til september. Faldet er især forårsaget af en nedgang i eksporten af varer på 1,8 mia. kr., som bidrog til et fald i overskuddet på varer på 2,3 mia. kr. Overskuddet på tjenester faldt også 0,5 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  oktober 2015

9. december 2015 - Nr. 592

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Handelsbalancen på laveste niveau siden 2008

9. december 2015

I oktober faldt eksporten af varer med 1,2 pct., og importen steg med 1,7 pct. Eksporten faldt primært som følge af et fald i salget af kemikalier og kemiske produkter. Stigningen i importen skyldes bl.a. et øget køb af maskiner og råstoffer undt. brændsel. Handelsoverskuddet faldt 1,4 mia. og endte på 4,0 mia. kr., hvilket er det laveste niveau siden december 2008. Det viser tallene eksklusive skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  oktober 2015

9. december 2015 - Nr. 591

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Fremgang i feriehusudlejningen i oktober

9. december 2015

Der var næsten 1,9 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse i oktober, hvilket er en stigning på 237.000 eller 15 pct. sammenlignet med oktober sidste år. Fra januar til og med oktober i år var der sammenlagt 16,3 mio. feriehusovernatninger, hvilket er en stigning på næsten 1,2 mio. overnatninger eller 8 pct. i forhold til samme periode sidste år. Korrigeret for normale sæsonudsving steg antallet af overnatninger i udlejede feriehuse i oktober med 3 pct. sammenlignet med måneden før.

Feriehusudlejning  oktober 2015

9. december 2015 - Nr. 594

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Næsten uændret bilsalg i november

8. december 2015

Der kom 4 pct. flere nye personbiler på gaden i november end i oktober, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Husholdningerne købte og leasede 1 pct. flere nye biler (tilgang), mens erhvervene købte og leasede 9 pct. flere. I september-november kom der samlet 1 pct. færre nye biler på gaden end i juni-august. Tilgangen til husholdningerne faldt med 2 pct., mens tilgangen til erhvervene var uændret. 43 pct. af alle nye personbiler i november blev leaset.

Nyregistrerede motorkøretøjer  november 2015

8. december 2015 - Nr. 589

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Stigning i andelen af ledige stillinger

8. december 2015

Den sæsonkorrigerede andel af ledige stillinger steg i tredje kvartal 2015 til 1,6 pct., hvilket er 0,1 procentpoint højere end kvartalet før. Det er det højeste niveau siden statistikkens start i 2010. Det sæsonkorrigerede antal af ledige stillinger steg med 1.200 og er i tredje kvartal på 26.000. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger. Dette er første offentliggørelse, hvor hovedtotalerne antal ledige stillinger samt andel ledige stillinger er korrigeret for normale sæsonudsving.

Ledige stillinger  3. kvt. 2015

8. december 2015 - Nr. 588

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Hver anden kulturvirksomhed ligger i Hovedstaden

8. december 2015

Region Hovedstaden har flest arbejdssteder inden for kulturerhvervene sammenlignet med de øvrige regioner. 47 pct. af de knap 21.700 arbejdssteder inden for kulturerhvervene ligger i Hovedstadsregionen. Modsat ligger blot 7,5 pct. af arbejdsstederne i kulturerhvervene i Region Nordjylland, mens det tilsvarende tal for Region Sjælland er 10 pct. Koncentrationen omkring København er også tydelig, når man tager højde for den generelle fordeling. I Hovedstaden er 11,6 pct. af samtlige arbejdssteder inden for kulturerhvervene, mens regionerne Sjælland og Nordjylland kun har en andel på 5,3 pct.

Kulturens erhvervsstruktur og arbejdsmarked  2013

8. december 2015 - Nr. 590

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kulturens erhvervsstruktur og arbejdsmarked

Kontakt

Søren Østerballe, tlf. 23 42 32 97

Kilder og metode

Populationen dannes på bagrund af en række sekscifrede brancher, som er defineret som kulturerhverv. Brancherne er opdelt i en række overordnede kulturemner. Der er yderligere foretaget en opdeling af kulturemnerne i kerneaktivitet og støtteaktivitet. Definitionerne tager udgangspunkt i anbefalinger fra ESS-net og er i samarbejde med Kulturministeriet tilpasset til danske behov.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturens erhvervsstruktur og arbejdsmarked

Del sidens indhold