oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Større fokus på forebyggelse i udsatte familier

26. oktober 2017

Udgifter til familier med særlige problemer relaterer sig i 2016 i højere grad til forebyggende foranstaltninger for børn og unge, end det var tilfældet i 2008. Udgifterne hertil er således steget med 50 pct. siden 2008 fra 3,4 mia. kr. til 5,1 mia. kr. Samtidig anvendes i 2016 betydeligt flere midler til anbringelser af børn og unge i plejefamilier i forhold til 2008, hvorimod udgifter til døgninstitutioner er faldet.

Sociale udgifter  2016

26. oktober 2017 - Nr. 412

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2018

Alle udgivelser i serien: Sociale udgifter

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken Sociale udgifter belyser udgifter forbundet med social beskyttelse. Social beskyttelse omfatter et samfunds sociale ordninger og ydelser, hvis formål er at lette personers eller husholdningers økonomiske byrde i forbindelse med fx sygdom eller arbejdsløshed. Tiltag, der ikke er rettet imod et individ, såsom kampagner, indgår ikke i denne opgørelse. De sociale ydelser kan opdeles i otte hovedformål, der er internationalt bestemt. Hovedformålene fortæller hvad den sociale ydelse har til formål at beskytte imod og sikrer international sammenlignelighed på statistikken for social beskyttelse. Hovedformålene dækker Sygdom og sundhed, Invaliditet, Alderdom, Efterladte, Familier, Arbejdsløshed, Bolig og Øvrige sociale ydelser. Statistikken bruges således også til at sammenligne social beskyttelse internationalt. I udgifterne medtages både kontantydelser og ydelser i naturalier som fx udgifter til sygehusvæsenet og beskæftigelsesforanstaltninger. Statistikken omfatter både offentlige og private udgifter af kollektiv art, som er uden obligatoriske modydelser. Se mere i statistikdokumentationen om Sociale udgifter og på emnesiden om Sociale udgifter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale udgifter
4 ud af 5 offentlige arbejdssteder er innovative

25. oktober 2017

I 2015-2016 var fire ud af fem offentlige arbejdssteder innovative enten ved at indføre nye eller væsentligt ændrede arbejdsprocesser, kommunikationsmetoder, produkter eller serviceydelser. De statslige og regionale arbejdssteder var mere innovative end de kommunale inden for alle former for innovation, bortset fra kommunikationsmetoder. Her lå de kommunale arbejdssteder på niveau med regionerne. Det viser resultaterne af en spørgeskemaundersøgelse blandt offentlige arbejdssteder.

Innovation i den offentlige sektor  2016

25. oktober 2017 - Nr. 411

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. november 2020

Alle udgivelser i serien: Innovation i den offentlige sektor

Kontakt

Helle Månsson, tlf. 23 47 32 96

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført i samarbejde med Center for Offentlig Innovation. Formålet er at belyse innovation på offentlige arbejdssteder. Tallene er baseret på frivillig indsamling af oplysninger fra en stikprøve på ca. 4.500 offentlige arbejdssteder med tre eller flere ansatte. Undersøgelsen følger i store træk de retningslinjer fra EU og OECD for innovationsstatistik som beskrevet i den såkaldte Oslo-manual. Det er tredje gang Danmarks Statistik og Center for Offentlig Innovation gennemfører undersøgelsen af innovation i den offentlige sektor, for hhv. 2013-2014, 2015-2016 og 2018-2019

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Innovation i den offentlige sektor
Større fangst og voksende fiskeressource

25. oktober 2017

Danske fiskere landede 784.000 ton fisk i 2015 inden for de økonomisk vigtigste fiskearter, og der har siden 2012 været en stigning i mængden af landede fisk på 87 pct. Fangsten af industrifisk udgjorde 536.000 ton i 2015 svarende til 68 pct. af alle landede fisk. Konsumfisk udgjorde således 249.000 ton svarende til 32 pct. I de områder, hvor danske fiskere har adgang til at fiske, har der fra 2012 til 2015 været en stigning i bestanden af fisk. For den del af bestanden, der på basis af de danske fiskekvoter kan betegnes som danske, har stigningen været på 17 pct. i perioden. Danske fiskeres fangst udgjorde i 2015 35 pct. af den danske bestand.

Ressourceregnskab for fisk og skaldyr  2015

25. oktober 2017 - Nr. 410

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Ressourceregnskab for fisk og skaldyr

Kontakt

Leif Hoffmann, tlf. 23 69 58 63

Kilder og metode

Ressourceregnskabet for fisk og skaldyr bygger på bestandsopgørelser udarbejdet af International Council for the Exploration of the Sea (ICES), opgørelse af danske kvoter og landede mængder fisk og skaldyr inden for de danske kvoter udarbejdet af NaturErhvervsstyrelsen (fremover Fiskeristyrelsen; under etablering). Danmarks bestand af fritlevende fisk og skaldyr er estimeret ud fra de samlede bestande af enkeltarter og Danmarks andel af totale tilladelige fangster (TAC) for det enkelte arter. Danmarks beholdning forekommer primært i Nordsøen, Skagerrak, Kattegat, Sund- og Bælthavet samt det Baltiske hav. Af historiske årsager og som følge af køb/udveksling af kvoter forekommer en del af den danske beholdning i fx Den Engelske Kanal, Norskehavet og omkring Færøerne og Grønland. Danmarks samlede bestand og høst af fisk og skaldyr i dam- og havbrug er opgjort ud fra oplysninger fra de enkelte anlæg indsamlet af NaturErhvervsstyrelsen (fremover Fiskeristyrelsen; under etablering).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ressourceregnskab for fisk og skaldyr
Forbrugertilliden er fortsat uændret

23. oktober 2017

Forbrugertilliden ligger på 7,1 i oktober sammenlignet med 7,3 i september. Niveauet er således uændret, både når man ser på seneste måned og de seneste seks måneder, hvor gennemsnit er 7,6. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  oktober 2017

23. oktober 2017 - Nr. 409

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2017

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Salget af tøj steg markant efter kold sommer

20. oktober 2017

Ændret 06. november 2017 kl. 08:00

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailsalget i september var 0,8 pct. højere end i august, når tallene er renset for prisudvikling og normale sæsonudsving. Salget af beklædning mv. steg mest (3,3 pct.), andre forbrugsvarer steg med 1,0 pct., og slaget fødevarer og andre dagligvarer var uændret. Salget af tøj steg også markant i september i 2012 og 2015, hvor sommerens middeltemperatur som i 2017 var under 15,5 grader. Det skyldes formentlig, at salget af beklædning er følsomt over for vejret, så sæsonbetonede udsving i salget fx i forbindelse med køb af vintertøj kan skifte mellem månederne fra år til år. Stigningen i det samlede indeks kommer efter fald de seneste måneder og bringer detailsalget over niveauet i oktober 2016.

Detailomsætningsindeks  september 2017

20. oktober 2017 - Nr. 406

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2017

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Over 2.700.000 lønmodtagere i august

20. oktober 2017

For første gang siden 2008 er der flere end 2.700.000 lønmodtagere. Udviklingen siden 2008 afspejler bl.a. en markant stigning i lønmodtagerbeskæftigelsen i de ældre alderskategorier kombineret med et fald for de unge til midaldrende (se. næste afsnit). Aktuelt er lønmodtagerbeskæftigelsen efter et lille fald i juli steget med 4.300 fra juli til august. Trods denne stigning var den gennemsnitlige månedlige stigning i årets første otte måneder lavere end i de første otte måneder af 2016. Antallet af lønmodtagere steg med 3.200 i gennemsnit i årets første otte måneder mod 3.900 lønmodtagere i de første otte måneder af 2016. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving, bortset fra tallene for lønmodtagerandelen fordelt efter alder, som ikke er sæsonkorrigeret.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  august 2017

20. oktober 2017 - Nr. 407

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Inflationen i Danmark er fortsat lavere end i EU

20. oktober 2017

Inflationen i Danmark var i september på 1,6 pct., hvilket er 0,2 procentpoint lavere end gennemsnittet for inflationen i EU, som i samme periode var 1,8 pct. Det er især fødevarer og drift af transportmidler, der driver inflationen i Danmark og i EU. Faktisk bidrager fødevarer eller drift af transportmidler mest til inflationen i 20 ud af 27 EU-lande. I Danmark er det specielt bankgebyrer og fødevarer, der trækker inflationen op i forhold til i EU. I EU er det især elektricitet, gas og andet brændstof, der trækker inflationen op i forhold til i Danmark. I august var inflationen 1,5 pct. i Danmark og 1,7 pct. i EU.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  september 2017

20. oktober 2017 - Nr. 408

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2017

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Høj beskæftigelsesandel i Danmark

18. oktober 2017

I andet kvartal 2017 var 74,1 pct. af de 15-64-årige i Danmark i beskæftigelse. Denne beskæftigelsesfrekvens er sammen med Storbritannien den fjerdehøjeste i EU. Sverige havde med 77,1 pct. den højeste beskæftigelsesfrekvens, mens Grækenland med 54,0 pct. havde den laveste beskæftigelsesfrekvens i EU. Den gennemsnitlige beskæftigelsesfrekvens i EU var på 67,7 pct.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  2. kvt. 2017

18. oktober 2017 - Nr. 405

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Fortsat færre anmeldte indbrud i beboelser

17. oktober 2017

Der har været en faldende tendens i anmeldte indbrud i beboelser siden 2009, og i årets tredje kvartal fortsætter faldet. Der blev anmeldt 6.988 indbrud, når der er korrigeret for sæsonudsving, og det er 5 pct. færre end i andet kvartal. Når man ser på de faktiske tal, er der tale om en stigning. Det er fordi indbrud er udpræget sæsonbetonet; der er færrest anmeldelser i andet kvartal og flest i fjerde kvartal. Indbrud i beboelser omfatter indbrud i villa, lejlighed, landejendom og værelse. Omkring 80 pct. af de anmeldte indbrud i beboelser omhandler indbrud i villa.

Kriminalitet (kvt.)  3. kvt. 2017

17. oktober 2017 - Nr. 404

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Priserne på danske og importerede varer falder

16. oktober 2017

I tre-månedersperioden juli-september 2017 er priserne på danskproducerede varer faldet med 0,2 pct. i forhold til de foregående tre måneder april-juni 2017. I samme periode er priserne på importerede varer ligeledes faldet med 0,5 pct. Over det seneste år er priserne på danskproducerede varer steget med 2,9 pct., mens priserne på importerede varer er steget med 1,5 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  september 2017

16. oktober 2017 - Nr. 403

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2017

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen på højeste niveau i otte år

13. oktober 2017

Byggebeskæftigelsen var i tredje kvartal 2017 uændret på 165.900 personer ligesom  i andet kvartal 2017, når der tages højde for normale sæsonudsving. I faktiske tal var byggebeskæftigelsen på 169.300 personer i tredje kvartal 2017, hvilket svarer til en stigning på 3,1 pct. i forhold til samme kvartal 2016. Det er det højeste niveau siden 2009. 30 pct. af virksomhederne oplever mangel på arbejdskraft som produktionsbegrænsning i tredje kvartal 2017. Det er ti procentpoint flere end i andet kvartal.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  3. kvt. 2017

13. oktober 2017 - Nr. 402

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Store børnefamilier hyppigst blandt lavt uddannede

12. oktober 2017

Børn, der bor i en familie, hvor ingen af de voksne har en uddannelse udover grundskoleniveau, bor langt oftere med mindst tre søskende, end børn fra familier med mindst en voksen, der har en erhvervsfaglig eller videregående uddannelse. 15 pct. af de børn under 18 år, hvor de voksne i familien kun har en grundskoleuddannelse, bor med minimum tre andre søskende under 18 år. Det gælder under 4 pct. af de børn, hvor en eller begge voksne har en lang videregående uddannelse. Det betyder, at hvert fjerde barn, der bor med minimum tre andre søskende under 18 år, bor med voksne, der ikke har uddannelse ud over grundskoleniveau.

Børnefamilier (tillæg)  1. juli 2017

12. oktober 2017 - Nr. 401

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Børnefamilier (tillæg)

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

I børnefamilier er der en eller to voksne, hvoraf mindst en er forælder til børnene. Børnefamilier er her afgrænset til familier med hjemmeboende børn under 18 år, og antal børn er antallet af børn under 18 år. Familierne kan også have hjemmeboende børn over 18 år. Parfamilier, hvor de voksne har forskellig oprindelse indgår under 'Øvrige'. De rummer hovedsagligt par, hvor en af parterne er af dansk oprindelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husstande, familier og børn (Afsluttet)
Arbejdsløsheden falder i august

12. oktober 2017

I august var bruttoledigheden 2.600 fuldtidspersoner lavere end i juli, idet bruttoledigheden faldt fra 121.400 til 118.800. Hermed faldt ledighedsprocenten fra 4,5 til 4,4 pct. I årets første seks måneder lå ledighedsprocenten konstant på 4,3 pct. af den registerbaserede arbejdsstyrke. Det bør bemærkes, at der er større usikkerhed end normalt på opgørelsen af bruttoledigheden, idet kilderne til opgørelsen af dagpengemodtagernes bruttoledighed er blevet ændret fra og med sidste måneds offentliggørelse af juli-ledigheden - se sidste afsnit i denne artikel.

Arbejdsløsheden (md.)  august 2017

12. oktober 2017 - Nr. 400

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. november 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Mænds flere indlæggelser topper i Region Sjælland

11. oktober 2017

Mænd er oftere indlagt end kvinder, når der ses bort fra graviditetsrelaterede indlæggelser. Mens 208,4 mænd pr. 1.000 indbyggere var indlagt i 2016, var det for kvinder 205,9. Der var blandt regionerne forskelle mellem antallet af mænds og kvinders indlæggelser på offentlige somatiske sygehuse pr. indbygger. Den største kønsmæssige forskel findes i Region Sjælland med 10,1 i 2016. I fire ud af fem regioner steg forskellen fra 2015 til 2016 med Region Syddanmark som undtagelse.

Sygehusbenyttelse  2016

11. oktober 2017 - Nr. 398

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juli 2018

Alle udgivelser i serien: Sygehusbenyttelse

Kontakt

Line Neerup Handlos, tlf. 26 64 03 00

Kilder og metode

Statistik om sygehusbenyttelse er baseret på Landspatientregisteret fra Sundhedsdatastyrelsen koblet med baggrundsdata fra andre registre fra Danmarks Statistik. Statistikken omfatter indlæggelser og ambulante ophold på offentlige og private sygehuse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sygehusbenyttelse

Del sidens indhold
Flere ansatte i udenlandsk ejede firmaer

11. oktober 2017

De udenlandsk ejede firmaers andel af de ansatte i den private sektor er steget med 2 procentpoint i 2015, svarende til 27.000. Dermed udgjorde andelen 21 pct. af de ansatte i den private sektor i 2015, hvilket svarer til 290.000 fuldtidsansatte. De lidt over 6.400 udenlandsk ejede firmaer i Danmark udgjorde til gengæld kun 2 pct. af det samlede antal firmaer, mens omsætningen var på 845 mia. kr., svarende til 23 pct. af den samlede omsætning i den private sektor.

Udenlandsk ejede firmaer  2015

11. oktober 2017 - Nr. 399

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. september 2018

Alle udgivelser i serien: Udenlandsk ejede firmaer

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

På basis af oplysninger fra Nationalbanken, private datakilder og firmaernes officielle regnskaber dannes populationen af udenlandsk ejede firmaer. Oplysninger om firmaernes branche og størrelse er hentet fra den generelle firmastatistik. De udenlandsk ejede firmaer omfatter dem, det har været muligt at finde vha. ovennævnte kilder og det vurderes til at udgøre langt hovedparten. I forbindelse med offentliggørelse af nye tal kan der forekomme revisioner i tidligere offentliggjorte tal. 
I statistikken er fastlæggelsen af et firmas ejerskab knyttet til den ultimative ejer, der har kontrol over firmaet, dvs. har mulighed for at fastlægge et firmas generelle strategi ved om nødvendigt at vælge en bestyrelse. Som hovedregel fortolkes den kontrollerende enhed som den ultimative ejer, der direkte eller indirekte besidder mere end 50 pct. af egenkapitalen eller aktionærenes stemmerettigheder. Ultimativ ejer skal forstås i relation til den direkte ejer, idet et firma umiddelbart kan være ejet (direkte) fra et land, selvom det i sidste ende (ultimativt) er ejet fra et andet land. Fx vil et firma i Danmark, der i første omgang er ejet fra fx Luxembourg, men som i sidste ende er ejet med kontrol fra Sverige, indgå i statistikken som et svensk firma. Tilsvarende vil et firma ejet direkte fra Luxembourg indgå som et dansk firma, hvis den ultimative ejer med kontrol er placeret i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenlandsk ejede firmaer
Firmaernes indenlandske salg faldt i august

10. oktober 2017

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 1,6 pct. fra juli til august, hvilket primært skyldtes, at det indenlandske salg ekskl. energi faldt 1,8 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Faldet skete på trods af en moderat fremgang inden for branchegruppen industri.

Firmaernes køb og salg  august 2017

10. oktober 2017 - Nr. 397

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2017

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Tøj og benzin trækker forbrugerpriserne op

10. oktober 2017

Det samlede forbrugerprisindeks steg 1,6 pct. i september i forhold til samme måned sidste år. I august var den årlige stigning i det samlede forbrugerprisindeks 1,5 pct. Det er især prisstigninger på tøj og benzin, der bidrager til den lidt højere stigning i september end august. Priserne på varer, som udgøres af bl.a. mad, tøj, møbler, biler, benzin og elektronik, steg med 0,7 pct. det seneste år, hvilket er en stigning fra 0,1 pct. måneden før. I september steg priserne på tjenester med 2,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Tjenester udgøres af bl.a. husleje, tandlæge, transport- og kulturtjenester, forsikringer og bankgebyrer. Måneden før var stigningen på tjenester på 2,8 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  september 2017

10. oktober 2017 - Nr. 396

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2017

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Både import og eksport stiger i 2017

9. oktober 2017

I august steg importen af varer med 0,9 pct. og eksporten af varer med 0,1 pct. Varehandlen er dog generelt præget af en del udsving, og i de første otte måneder af 2017 steg importen 6,3 pct. og eksporten steg 5,0 pct. sammenlignet med de første otte måneder af 2016. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv. når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  august 2017

9. oktober 2017 - Nr. 391

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2017

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Vareeksporten trækker overskuddet op

9. oktober 2017

I august var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 12,7 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 0,5 mia. kr. i forhold til juli. Det er især en stigning i eksporten af varer, som trækker overskuddet en smule op.

Betalingsbalancen over for udlandet  august 2017

9. oktober 2017 - Nr. 394

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2017

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Feriehusudlejningen steg lidt i sommeren 2017

9. oktober 2017

Der var i alt 9,52 mio. overnatninger i de udlejede feriehuse i sommermånederne juni, juli og august i år, hvilket er en fremgang på 1,2 pct. eller 111.000 overnatninger i forhold til sommeren 2016. Denne fremgang skyldes, at de danske overnatninger gik frem med 8,2 pct. fra 2,26 mio. overnatninger til 2,44 mio. overnatninger, mens de udenlandske overnatninger gik tilbage med 1,0 pct. fra 7,15 mio. overnatninger til 7,08 mio. overnatninger. De nyeste tal viser, at månedsudviklingen fra juli til august var en fremgang på 1,9 pct., når der korrigeres for normale sæsonudsving. Denne stigning skyldes, at de danske overnatninger steg med 5,9 pct. i forhold til juli. De udenlandske overnatninger lå på samme niveau i august som i juli måned.

Feriehusudlejning  august 2017

9. oktober 2017 - Nr. 393

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2017

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Færre overnatninger i juni-august end i foråret

9. oktober 2017

Det samlede antal overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem gik i perioden juni-august ned med 1,1 pct. sammenlignet med den foregående tre-månedersperiode marts-maj, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Der var 1,6 pct. færre overnatninger på hoteller, mens antallet af overnatninger på feriecentre steg 0,4 pct. Overnatninger på vandrerhjem faldt med 0,5 pct. Når august sammenlignes med juli, var der samlet 2,4 pct. flere overnatninger.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  august 2017

9. oktober 2017 - Nr. 392

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2017

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Atypisk bilsalg i september

9. oktober 2017

I september blev der registreret 14.300 nye personbiler opgjort i faktiske tal. Det er lavt sammenlignet med andre måneder, men salget var atypisk pga. forhandlingerne om registreringsafgiften; bl.a. var registreringerne meget ulige fordelt over måneden. Frem til forliget den 21. september om ændring af registreringsafgiften lå det daglige niveau for registreringer på ca. 450 biler, eller ca. to tredjedele af niveauet i august. I resten af september registreredes til gengæld ca. 7.500 biler, eller halvdelen af månedens registreringer.  I den periode blev der ikke mindst registreret relativt flere af de små og lette biler, hvilket skal ses i sammenhæng med den højere afgift for mange af disse efter den 3. oktober, hvor ændringerne træder i kraft. De ekstraordinært mange registreringer lørdag den 30. september, hvor tungere biler er mere dominerende, kan bl.a. ses i lyset af, at biler med dårlig brændstoføkonomi får et øget brændstoftillæg efter den 3. oktober.

Nyregistrerede motorkøretøjer  september 2017

9. oktober 2017 - Nr. 395

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. november 2017

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Industriproduktionen fortsætter på højt niveau

6. oktober 2017

Den samlede industriproduktion gik 4,0 pct. frem fra juli til august. Denne stigning kom efter et fald i juli på 1,3 pct. og i juni på 4,5 pct. Industriproduktionen var i perioden juni-august 3,3 pct. lavere end i marts-maj. Gennem de første syv måneder i 2017 er trenden faldet en anelse. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I faktiske tal steg industriproduktionen 3,8 pct. fra august 2016 til august 2017.

Industriens produktion og omsætning  august 2017

6. oktober 2017 - Nr. 390

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2017

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
ØMU-gælden falder fortsat

5. oktober 2017

Danmark ligger solidt inden for ØMU-kriterierne for både saldo og gæld i 2016 ved årets anden ØMU-indberetning til EU-kommissionen. ØMU-gælden udgjorde 779 mia. kr. ved udgangen af 2016 svarende til 37,7 pct. af BNP. I forhold til 2015 er det et fald på 1,8 procentpoint af BNP. Siden 2014 er ØMU-gælden faldet med i alt 6,3 procentpoint. Faldet i ØMU-gælden skyldes især et fald i den statslige gæld, som afspejler at statens indestående i Danmarks Nationalbank er reduceret til niveauet fra før finanskrisen. Ifølge EU-traktatens ØMU-kriterier må ØMU-gælden ikke overstige 60,0 pct. af BNP.

ØMU-gæld og ØMU-saldo  2016 (oktober-version)

5. oktober 2017 - Nr. 389

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. april 2018

Alle udgivelser i serien: ØMU-gæld og ØMU-saldo

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Få tvangsauktioner trods stigning i september

5. oktober 2017

Med 237 bekendtgjorte tvangsauktioner i september 2017 mod 196 måneden før er antallet af tvangsauktioner steget med 21 pct., når der korrigeres for normale sæsonudsving. På trods af denne måneds forholdsvis store stigning er antallet af tvangsauktioner fortsat på et stabilt lavt niveau. Det ses også i det samlede antal tvangsauktioner i tredje kvartal 2017, der er på 642 mod 644 i det foregående kvartal. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  september 2017

5. oktober 2017 - Nr. 388

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2017

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Flere konkurser, men færre tabte job i tredje kvartal

5. oktober 2017

Der var 219 konkurser i september blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 10 pct. flere end i august. Der var 19 pct. flere konkurser i tredje kvartal end i andet kvartal. Der er i gennemsnit gået i alt 887 fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt hver måned i tredje kvartal i de virksomheder, som blev ramt af konkurs. Det er 13 pct. færre end i andet kvartal.

Konkurser  september 2017

5. oktober 2017 - Nr. 387

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2017

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Tidligere dømte begår oftest ny kriminalitet

4. oktober 2017

En tredjedel af de 109.686 mænd i alderen 20 år eller derover, som blev løsladt eller fik en fældende strafferetlig afgørelse i 2013, begik ny kriminalitet inden for to år. For de mænd, der ikke havde fået en dom i de forudgående fem år, var andelen på 18 pct. For mænd med én tidligere dom, var andelen på 30 pct. Andelen med tilbagefald til ny kriminalitet steg med antallet af tidligere domme, så 90 pct. af mændene, der havde fået 10 eller flere domme i de forudgående fem år, begik ny kriminalitet indenfor to år. Mønstret er parallelt for kvindernes vedkommende, dog generelt med en lavere andel, der begår ny kriminalitet. Fældende afgørelser omfatter betingede frihedsstraffe, bøder og tiltalefrafald.

Tilbagefald til kriminalitet  2013-2015

4. oktober 2017 - Nr. 386

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. september 2018

Alle udgivelser i serien: Tilbagefald til kriminalitet

Kontakt

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Kilder og metode

Statistikken om tilbagefald til kriminalitet omhandler personer, der i et givent år er blevet løsladt efter afsoning i fængsel mv., eller som har fået en fældende strafferetlig afgørelse, dog eksklusive ubetingede frihedsstraffe. Hvis disse personer begår en ny lovovertrædelse inden for to år, betragtes det som tilbagefald til ny kriminalitet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Tilbagefald til kriminalitet

Del sidens indhold
Priserne på ejerlejligheder stiger igen

4. oktober 2017

Efter, at priserne på ejerlejligheder lå stabilt fra april til juni 2017, steg de igen fra juni til juli. Mellem disse to måneder blev ejerlejlighederne 1,3 pct. dyrere at købe. Til gengæld faldt priserne på enfamiliehuse med 0,9 pct. Hvis man sammenholder gennemsnittet for perioden maj-juli med de foregående tre måneder, februar-april, steg priserne 2,0 pct. for ejerlejligheder og 1,3 pct. for enfamiliehuse.

Ejendomssalg (md.)  juli 2017

4. oktober 2017 - Nr. 385

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. november 2017

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Især mænd og unge søger en date på nettet

3. oktober 2017

7 pct. af danskerne angiver, at de har brugt netdating inden for de seneste tre måneder, dvs. brug af dating-apps eller -sites fx Single.dk, Senior.dk, Tinder eller Happn. Det svarer til ca. 320.000 personer i alderen 16-89 år. Der er lidt flere mænd end kvinder at vælge imellem, når man forsøger at finde en 'date' via nettet. Det er især de yngre aldersgrupper, der bruger netdating: tre ud af fire aktive brugere er mellem 16 og 44 år. Hver tredje er mellem 16 og 24 år.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2017 netdating

3. oktober 2017 - Nr. 384

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. januar 2018

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Økonomien er i fremgang

29. september 2017

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,7 pct. i andet kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser den reviderede beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for andet kvartal. BNP-væksten er dermed opjusteret med 0,1 procentpoint i forhold til den seneste offentliggørelse. Den samlede vækst for første halvår 2017 i forhold til samme periode sidste år var 2,6 pct., og dermed er den revideret ned med 0,1 procentpoint i forhold til den seneste offentliggørelse.  Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  2. kvt. 2017 revideret

29. september 2017 - Nr. 382

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2017

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Flere ugifte blandt voksne med handicap eller socialt problem

29. september 2017

I 2. kvartal 2017 modtog 52.762 voksne med handicap eller socialt problem i 74 kommuner en ydelse efter Lov om Social Service (Serviceloven). Størstedelen af ydelsesmodtagere er ugifte. Blandt voksne med en kognitiv funktionsnedsættelse er hele 83 pct. ugifte, mens dette kun gør sig gældende for 65 pct. med en fysisk funktionsnedsættelse. Til sammenligning er tallet 36 pct. for hele befolkningen. Omvendt udgør gifte/separeret en langt mindre andel af voksne med handicap eller socialt problem sammenlignet med andelen af gifte/separeret i hele befolkningen. Blandt voksne med sindslidelse eller socialt problem udgør gruppen af fraskilte 18 pct, mens kun 12 pct. i hele befolkningen er fraskilte.

Omsorg for voksne med handicap  2. kvt. 2017

29. september 2017 - Nr. 383

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Omsorg for voksne med handicap

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Kilder og metode

Handicapstatistikken er forholdsvis ny og kvaliteten af den forbedres løbende. I forbindelse med denne femte udgivelse af statistikken er oplysningerne for nogle kommuner derfor korrigeret i forhold til tidligere udgivelser. Statistikken indeholder data fra i alt 80 kommuner. Læs mere om kilder og metode i statistik-dokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Satellit-teknologi vinder frem hos unge landmænd

28. september 2017

Mere end hver 6. landmand bruger traktor eller mejetærsker med præcisionsstyring. Der er tale om GPS, som gør det muligt at styre maskinerne med en præcision på 1-2 cm ved hjælp af såkaldte RTK-signaler. Det er især yngre og højtuddannede landmænd, som er i front med præcisionslandbrug: fx bruger 29 pct. af alle landmænd under 40 år RTK-GPS i det daglige arbejde i marken mod 16 pct. af alle landmænd.

Præcisionslandbrug  2017

28. september 2017 - Nr. 381

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Præcisionslandbrug

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Undersøgelsen af præcisionslandbrug er medfinansieret af Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø og indsamlet i Landbrugs- og gartneritællingen. 

Resultaterne om præcisionslandbrug baserer sig på svar fra 4.938 bedrifter i en foreløbig opgørelse af Land¬brugs- og gartneritællingen. Opregningsgrundlag: 27.854 bedrifter med dyr¬ket areal (landbrug uden dyrket areal er typisk væksthusgartnerier samt landbrug med fjerkræ). Undersø¬gel¬sens spørgsmål refererer til anvendelse (egen og via konsulenter, driftsledere, maskinstati¬oner o.l.) de seneste 12 måneder i forhold til juni 2024. Anvendelsen kan være sværere at vurdere hos bedrifter, der bruger teknologien indirekte, dvs. via konsulenter, maskinstationer mv. Anvendelsen behøver ikke omfatte alle marker.

RTK forbedrer det almindelige GPS-signal til en nøjagtighed på 1-2 cm ved hjælp af landbaserede signalstatio¬ner. RTK-GPS anvendes primært i traktorer og mejetærskere. Præcisionskørsel sparer tid og brændstof, men er også forudsætning for optimal anvendelse af GPS-relaterede data om fx afgrøders vækst. Alternativer til RTK med min¬dre nøjagtig¬hed (3-20 cm) indgår ikke i undersøgelsen. Sektionsstyring af sprøjter kræver mere præcis na¬vi¬gering end almindelig GPS, men ikke nødvendigvis i form af RTK-GPS. Software til planlægning af kvæl¬stofbehov: Planlægning og dokumentation af varieret kvælstofbehov, fx ud fra dyrkningshistorie, forventede udbytter mv.

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen for Landbrugs- og gartneritællingen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen
Fortsat fald i detailhandlens forventninger

28. september 2017

Den sammensatte konjunkturindikator for industri er uændret på nul som i august, og den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er uændret på nettotallet minus 4. Serviceerhverv ligger ligeledes uændret, mens detailhandlen fortsætter sin faldende tendens. Den fælles tillidsindikator, beregnet ud fra erhvervenes konjunkturindikatorer og forbrugerforventningerne, er steget lidt efter faldet i august.

Konjunkturbarometer for erhvervene  september 2017

28. september 2017 - Nr. 380

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Lidt færre modtager offentlig forsørgelse

28. september 2017

Fra første til andet kvartal faldt antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige med 3.900 personer til i alt 727.700, når SU-modtagere ikke tælles med. Antallet toppede i første kvartal 2010 og er siden da faldet støt med 118.000. Antallet af SU-modtagere steg derimod med 126.000 fra udgangen af 2008 til tredje kvartal 2015. Siden da har antallet af SU-modtagere ligget konstant omkring de nuværende 324.400 personer. Alle personopgørelser er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  2. kvt. 2017

28. september 2017 - Nr. 379

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2017

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold