oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flere tvangsauktioner

6. oktober 2014

I september blev der bekendtgjort 304 tvangsauktioner mod 229 i august, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. På trods af en stigning i forhold til sidste måned, var der i tremånedersperioden juli-september 846 tvangsauktioner mod 943 i perioden april-juni, hvilket svarer til et fald på 10 pct. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  september 2014

6. oktober 2014 - Nr. 513

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2014

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Mange konkurser i september

6. oktober 2014

Der var 338 konkurser i september mod 238 i august, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til en stigning på 42 pct. Antallet af konkurser er faldet fra 914 i april-juni til 876 i juli-september, og det er et fald på 4 pct.

Konkurser  september 2014

6. oktober 2014 - Nr. 514

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2014

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
ØMU-underskud på 0,7 pct. af BNP

3. oktober 2014

I 2013 havde Danmark et underskud på den offentlige saldo (ØMU-saldoen) på 0,7 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). Det er en betydelig reduktion af underskuddet i forhold til året før, hvor underskuddet på ØMU-saldoen lå på 3,9 pct. af BNP. Det mindre underskud i 2013 skyldes bl.a. midlertidige indtægter fra omlægningen af kapitalpensionsbeskatningen. Uden disse ekstraordinære indtægter ville underskuddet i 2013 have været på 2,5 pct. af BNP. Ifølge EU-traktatens ØMU-kriterier må underskuddet på den offentlige saldo under normale omstændigheder ikke overstige 3 pct. af BNP.

ØMU-gæld og ØMU-saldo  2013 (oktober-version)

3. oktober 2014 - Nr. 512

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. april 2015

Alle udgivelser i serien: ØMU-gæld og ØMU-saldo

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Fremgang for økologisk mælkeproduktion

2. oktober 2014

Det gennemsnitlige driftsresultat for økologiske heltidsbedrifter med malkekvæg steg fra 252.000 kr. i 2012 til 445.000 kr. i 2013. Årsagen til det forbedrede driftsresultat er især stigning i den gennemsnitlige mælkepris og en øget produktion af mælk. Trods fremgangen for de økologiske malkekvægsbedrifter var resultatet lavere end for de konventionelle malkekvægsbedrifter - modsat de foregående fem år (se Nyt fra Danmarks Statistik nr. 504).

Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug  2013

2. oktober 2014 - Nr. 510

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2015

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve på 167 ud af en population på 1.464 fuldt omlagte økologiske landbrugsbedrifter med en minimumsomsætning (Standard Output) på 25.000 euro. I statistikdokumentation om Regnskabsstatistik for jordbrug findes mere information om kilder og metoder. Data indsendes til EUs informationsnet for landøkonomisk bogføring (FADN), der sammenstiller landenes data i FADN databasen.

Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. 

Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsind¬sats og investerede kapital. 

Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med 223,50 kr. i timen. 

Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. 

Soliditetsgrad viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Mindre olie og gas gennem rørledningerne

2. oktober 2014

I 2013 blev der udført transportarbejde på 4,1 mia. tonkm i rørledninger. Det er et fald på 14 pct. i forhold til året før. Siden 2005 har transportarbejdet i rørledninger været faldende hovedsagelig i takt med en faldende olieudvinding i Nordsøen. 67 pct. af transportarbejdet i rørledninger i 2013 var i olierørledninger. Transportarbejde er den transporterede mængde ganget med distancen (ton gange km).

Godstransport i rørledninger  2013

2. oktober 2014 - Nr. 511

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Godstransport i rørledninger

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Statistik­dokumentation

Transport i rørledninger

Del sidens indhold
Lille prisfald på ejerlejligheder for første gang i år

1. oktober 2014

Fra juni til juli faldt priserne på ejerlejligheder med 0,3 pct., mens enfamiliehuse faldt med 1,0 pct. på landsplan. Sammenholdes gennemsnittet for perioden maj-juli med de foregående tre måneder, februar-april, steg priserne imidlertid på ejerlejligheder med 3,2 pct., mens enfamiliehuse steg 1,7 pct. Faldet i priserne på ejerlejligheder i juli kommer efter seks måneders uafbrudt stigning. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Tabeller fra Statistikbanken

Oversigt i Statistikbanken


                    Sæsonkorrigerede ejendomssalg, almindelig fri handel

region, ejendomskategori og enhed

2005K1-2025K4


                    Ejendomssalg (endelig)

region, ejendomskategori og nøgletal

2006M01-2025M01


                    Prisindeks for ejendomssalg

ejendomskategori og enhed

1992K1-2025K4 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

område, ejendomskategori og enhed

1992K1-2025K4 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

ejendomskategori og enhed

1992-2025 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

område, ejendomskategori og enhed

1992-2025 - Indeks


                    Prisindeks for andelsboliger og ejerboliger

område, boligtype og enhed

2015K1-2025K4


                    Ejendomssalg

område (region, landsdel), ejendomskategori, nøgletal og overdragelsesformer (kvartal)

1992K1-2025K4


                    Ejendomssalg

område (region, landsdel), ejendomskategori, nøgletal og overdragelsesformer (år)

1992-2025


                    EU-harmoniseret boligprisindeks (HPI)

urbaniseringsgrad og udgiftstype

2002K4-2025K4 - Indeks


                    Ejendomssalg

kommunegruppe, ejendomskategori og nøgletal

2012-2025


                    Nøgletal for andelsboligsalg

område og vurderingsprincip

2015K1-2025K4 - Pct.

Vis flere »
« Minimer
Publikationer

Befolkningstal

65 år i tal - Danmark siden 2. verdenskrig
                    29. april 2014
                

Anden information

Se mere på emnesiden

Analyse om boligpriser

Seneste nyt om
                Ejendomme
            

30. marts 2026
Mere gods med udenlandske lastbiler

1. oktober 2014

Der blev fragtet 25,8 mio. ton gods mellem Danmark og udlandet i 2013, hvilket er en stigning 13 pct. i forhold til året før. De udenlandske lastbiler fragtede 20,0 mio. ton gods, hvilket er 22 pct. mere end året før. Transporten med danske lastbiler faldt 11 pct.

Godstransport med udenlandske lastbiler  2013

1. oktober 2014 - Nr. 509

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Godstransport med udenlandske lastbiler

Kontakt

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Kilder og metode

Statistikken er baseret på stikprøveundersøgelser udført i EU-landene og EFTA-landene, iht. EF Rådsforordning 1172/99 om statistisk registrering af vejgodstrafikken. Hvert land indsamler oplysninger om transporter med lastbiler registreret i det pågældende land og rapporterer data til Eurostat.Opgørelse er baseret på data leveret af Eurostat.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Fremgang for de fleste typer af gartnerier

1. oktober 2014

Gartneriernes driftsresultat steg i 2013 til 482.000 kr. pr. heltidsgartneri fra 378.000 kr. i 2012. Der var fremgang for grøntsagsgartnerier og frugt- og bærplantager, men tilbagegang for potteplantegartnerier. En beregnet aflønning af ejerfamilierne var dog næsten lige så stor som driftsresultatet, så driftsresultat efter ejeraflønning var på 41.000 kr.

Regnskabsstatistik for gartneri  2013

1. oktober 2014 - Nr. 508

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. september 2015

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for gartneri

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve og dækker jordbrugsbedrifter, hvor mindst halvdelen af standardoutput kommer fra gartneriprodukter. Data indsendes til EU's informationsnet for landøkonomisk bogføring, der sammenstiller landenes data.
Heltidsgartneri har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer.
Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. 
Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med en beregnet timeløn.
Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct.
Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapitalen efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug
Størst andel ledige stillinger i Tyskland og Malta

1. oktober 2014

To lande i EU havde en andel af ledige stillinger i den private sektor på 3,0 pct. eller mere i andet kvartal, nemlig Tyskland og Malta begge med en andel på 3,3 pct. Belgien, Storbritannien, Norge og Sverige havde andele på mellem 2,0 og 2,9 pct. Andelen af ledige stillinger udgjorde 1,6 pct. i Danmark. Ud over Danmark havde ni EU-lande en andel mellem 1,0 pct. og 1,9 pct., heriblandt Finland med en andel på 1,3 pct. 11 lande lå med en andel af ledige stillinger på under 1,0 pct. Lavest i EU var Letland med 0,3 pct. og Spanien med 0,4 pct. Andelen opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger, europæisk  2. kvt. 2014

1. oktober 2014 - Nr. 507

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2015

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger, europæisk

Kontakt

Henriette Rosenstrøm, tlf. 

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger
Fald i disponibel indkomst for husholdninger mv.

30. september 2014

Den disponible indkomst for husholdninger mv. faldt i andet kvartal med 4,2 pct. i forhold til kvartalet før, når der korrigeres for prisbevægelser og normale sæsonudsving. Niveauet for den disponible indkomst er fortsat påvirket negativt af ekstraordinære skattebetalinger i forbindelse med en omlægning af kapitalpensionsordningen. I samme periode steg forbruget med 0,5 pct.

Kvartalsvise sektorregnskaber  2. kvt. 2014 (ESA 2010)

30. september 2014 - Nr. 505

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2014

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvise sektorregnskaber

Kontakt

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Kilder og metode

De kvartalsvise sektorregnskabers vigtigste kilder er - ud over de årlige sektorregnskaber - regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, det kvartalsvise nationalregnskab, momsstatistikken og den finansielle statistik. Sektorregnskaberne er konsistente med den opgørelse af det reviderede nationalregnskab. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Mindre fald i landbrugets overskud i 2013

30. september 2014

Driftsresultatet for de konventionelle heltidslandbrug faldt i gennemsnit til 757.000 kr. Højere indtægter og lavere finansieringsomkostninger kunne ikke opveje stigningen i driftsomkostningerne. Resultatet var 73.000 kr. lavere end i 2012. Driftsresultatet i 2013 var dog betydeligt højere end i perioden 2008 - 2011. Beregnet aflønning til ejeren udgjorde 431.000 kr., så der var 326.000 kr. til at forrente ejerens investerede kapital. Konventionelt landbrug dækker alle landbrug bortset fra fuldt omlagte økologiske landbrug.

Regnskabsstatistik for landbrug  2013

30. september 2014 - Nr. 504

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2015

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for landbrug

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken dækker landbrug med en produktion svarende til et standard output på mindst 25.000 euro. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen. Usikkerheden for eksempelvis driftsresultatet for konventionelle heltidsbedrifter med malkekvæg er beregnet til, at gennemsnittet på 4,813 mio. kr. med 95 pct. sandsynlighed er mellem 4,638 mio. kr. og 4,987 mio. kr. Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er for 2022 aflønnet med 218,25 kr. i timen. Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Faldende bruttoledighed

30. september 2014

Bruttoledigheden faldt fra juli til august med 1.900 og var i august på 132.200 fuldtidsledige. Tilsvarende er ledighedsprocenten faldet fra 5,1 til 5,0. af arbejdsstyrken. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den seneste registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. Ledighedstal, der omtales i teksten, er, når intet andet er nævnt, korrigeret for normale sæsonudsving.

Arbejdsløsheden (md.)  august 2014

30. september 2014 - Nr. 501

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
107 registrerede par kan fejre sølvbryllup i år

30. september 2014

I morgen 1. oktober er det 25 år siden, at personer af samme køn kunne registrere sig som par. Der er 85 mandepar og 22 kvindepar, som i løbet af de næste tre måneder vil kunne fejre sølvbryllup. I alt 267 mandepar og 62 kvindepar blev registrerede partnere i de sidste tre måneder af 1989.

Vielser og skilsmisser (tillæg)  1. oktober 2014 - 25 år med registrerede partnerskaber

30. september 2014 - Nr. 503

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Vielser og skilsmisser (tillæg)

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Del sidens indhold
Lille stigning i BNP

30. september 2014

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,2 pct. i andet kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser reviderede beregninger. Dette er første offentliggørelse af det kvartalsvise nationalregnskab efter nye internationale retningslinjer, og der er nu konsistens mellem det kvartalsvise nationalregnskab og de hovedreviderede årstal. Læs mere om revisionen på side 3. Udviklingen i andet kvartal afspejler især fremgang i produktionen inden for industri. På efterspørgselssiden voksede husholdningernes forbrug, mens investeringerne bidrog til et fald i den indenlandske efterspørgsel på 0,6 pct. I årets første halvår er BNP steget med 0,8 pct. i forhold til samme periode sidste år. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Nationalregnskab (kvt. - revideret)  2. kvt. 2014 (ESA 2010)

30. september 2014 - Nr. 502

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2014

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (kvt. - revideret)

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Kilder og metode

Bemærk at den reviderede offentliggørelse af nationalregnskabet for 4. kvt. 2014 udkommer 31. marts 2015. 1. kvt. 2015 udkommer første gang 29. maj 2015.  

Beregningerne er baseret på den løbende konjunkturstatistik i kombination med et detaljeret varebalancesystem, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvartalsvist nationalregnskab (Afsluttet)

Del sidens indhold
Flad tendens i serviceerhvervene

29. september 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhvervene er faldet fra 5 i august til 3 i september. Over det seneste år spores der en flad tendens med positive forventninger. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Især positive omsætningsforventninger trækker opad i denne måned, mens vurderingen af den faktiske omsætning trækker nedad.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  september 2014

29. september 2014 - Nr. 499

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Stadig høje forventninger i detailhandlen

29. september 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er faldet ubetydeligt fra 17 i august til 16 i september, og der spores stadig en opadgående tendens siden marts. Positive vurderinger af faktisk omsætning og især af forventet omsætning trækker opad, mens vurderingen af lagerbeholdningen trækker nedad. Indikatoren er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  september 2014

29. september 2014 - Nr. 500

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Industriens konjunkturindikator fortsat negativ

29. september 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er faldet fra minus 5 i august til minus 9 i september og er langt fra sidste år og forårets opadgående tendens. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Af indikatorens tre komponenter er produktionsforventningerne positive og opadgående. Derimod udvikler ordrebeholdningen sig negativt, og færdigvarelagrene vurderes som for store.

Konjunkturbarometer for industri  september 2014

29. september 2014 - Nr. 498

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Lille indikatorfald i byggeriet

29. september 2014

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er på minus 11 i september mod minus 9 i august. Trods udsving spores en opadgående tendens over de seneste 20 måneder. Beskæftigelsesforventningerne trækker opad, mens faldende ordrebeholdning trækker modsat. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  september 2014

29. september 2014 - Nr. 497

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
En tredjedel længere på literen end i 2007

26. september 2014

De nye personbiler, som husholdningerne har købt i år, kører i gennemsnit 21,9 km på én liter brændstof. Det er 5,7 kilometer - eller 35 pct. - længere end de nye biler, de købte i første halvår 2007. De nye personbiler, som erhvervene har købt, kører endnu længere på literen. Her er forbedringen 6,8 kilometer eller 45 pct. til 22,1 km/liter i gennemsnit. Tallene viser ikke den generelle udvikling i energieffektiviteten for køretøjerne på markedet, men at de købte køretøjer i år er mere effektive end de købte i 2007. Det er de bl.a. i kraft af, at de vejer mindre, og at motorteknik og design i sig selv er blevet mere energieffektive.

Energieffektiviteten for nyregistrerede biler  2014

26. september 2014 - Nr. 492

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. september 2015

Alle udgivelser i serien: Energieffektiviteten for nyregistrerede biler

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Målet for energieffektiviteten km/l er fastlagt i et EU-regelsæt, som også fastsætter standardiserede målinger, som alle nye personbiler skal gennemgå. Målet er et sammenvejet udtryk for brændstoffor-bruget for en fast kombination af kørselstyper og -længder (by- og landevejskørsel mv.) med bestemte hastigheder. Emissionsmålingerne er ligeledes EU-fastlagte..

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
36 pct. af de lavtuddannede på offentlig forsørgelse

26. september 2014

I andet kvartal var 36 pct. af de 16-64-årige uden anden fuldført uddannelse end grundskolen på offentlig forsørgelse. Med en andel på 23 pct., havde personer med en erhvervsfaglig uddannelse som højest fuldførte uddannelse den næsthøjeste andel. Den laveste andel havde 16-64-årige med en lang videregående- eller forskeruddannelse, hvor 11 pct. var på offentlig forsørgelse i andet kvartal. Antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige er her opgjort uden SU-modtagere og omregnet til fuldtidsmodtagere.

Offentligt forsørgede, 16-64 år (tillæg)  2. kvt. 2014, uddannelse

26. september 2014 - Nr. 495

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2014

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede, 16-64 år (tillæg)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Kilder og metode

Denne opgørelse bygger på datagrundlaget for den årlige statistik over de 16-64-årige offentligt forsørgede fra Danmarks Statistik. Statistikken over offentligt forsørgede dækker alle forsørgelsesydelser for de 16-64-årige med undtagelse af SU. Fuldtidsmodtagere er beregnet ud fra det samlede antal deltagere på ydelserne og varigheden af den periode, hvor de hver især har modtaget ydelsen. Fx giver to personer, der begge har været offentligt forsørget i et halvt år, én fuldtidsledig. I denne offentliggørelse er personerne opdelt efter herkomst, hvor der for indvandrere også er set på oprindelsesland. Efterkommerne og personer med dansk oprindelse er opgjort for sig i ovenstående tabel. Bl.a. faktorer som indvandringsår, opholdsgrundlag, køn og alder har indflydelse på, hvor mange offentligt forsørgede der er inden for grupperne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen
Unge kvinder på Bornholm flytter først fra reden

26. september 2014

Der er større regionale forskelle på, hvornår unge kvinder end mænd flytter hjemmefra. Blandt kvinder mellem 15 og 25 år er der en forskel på 0,6 år mellem landsdelene, mens mændenes alder varierer med 0,3 år. Unge kvinder på Bornholm flyttede med en gennemsnitsalder på 19,3 år tidligst hjemmefra i 2013, hvorimod de vestjyske kvinder blev længst hjemme, nemlig til de var 19,9 år. Unge mænd i Østjylland flyttede med en gennemsnitsalder på 19,7 år tidligst hjemmefra tæt fulgt af de unge mænd i Vest- og Sydjylland, hvorimod de unge mænd i Byen København og Københavns omegn først flyttede hjemmefra ved en gennemsnitsalder på 20 år tæt fulgt af de unge mænd på Bornholm.

Flytninger  2013

26. september 2014 - Nr. 494

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Flytninger

Kontakt

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Den 26. juni 2025 er der offentliggjort seks nye tabeller om unges flytninger, som alle starter i 2007, da det er første år efter den seneste kommunalreform. Alle tabeller indeholder variablen flyttetype, således at man for de 15-29-årige kan se om flytningen enten vedrører flytninger fra forældre, flytninger til forældre, flytninger med/mellem forældre eller øvrige flytninger. Flyttetypen flyttet fra forældre omfatter flytninger, hvor unge i alderen 15-29 år flyttede fra en adresse, hvor mindst én forælder boede til en ny adresse, hvor ingen af personens forældre boede. Dette kan ses som et udtryk for antallet af flytninger, hvor unge flyttede hjemmefra. Se alle statistikbanktabeller vedr. flytninger i Danmark i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Stadig flere opholdstilladelser

26. september 2014

Der blev givet 68.763 opholdstilladelser fra tredje kvartal 2013 til og med andet kvartal 2014. Dermed ligger antallet af opholdstilladelser i det seneste år på det højeste niveau, siden disse opgørelser startede i 1984. Der har været en tydelig stigende tendens i løbet af det seneste år, og det nuværende niveau ligger 14 pct. eller 8.309 højere end for et år siden. I andet kvartal blev der givet 14.654 opholdstilladelser. Antallet af opholdstilladelser svinger ofte ganske meget fra kvartal til kvartal. Derfor fokuseres der på det samlede antal opholdstilladelser, der er blevet givet i seneste årsperiode.

Asylansøgninger og opholdstilladelser (kvt.)  2. kvt. 2014

26. september 2014 - Nr. 493

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. november 2014

Alle udgivelser i serien: Asylansøgninger og opholdstilladelser (kvt.)

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen. Opgørelsen over bruttoansøgertallet er 1. januar 2012 overtaget af Nationalt Udlændinge Center (Rigspolitiet).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
Lille overskud på de offentlige finanser

25. september 2014

Overskuddet på de offentlige finanser er opgjort til 3 mia. kr. i andet kvartal 2014, og det skal ses i lyset af et ekstraordinært provenu af indkomstskatter på 11 mia. kr. fra omlægningen af kapitalpensionsordningen. I samme kvartal sidste år var der et overskud på 2 mia. kr., hvoraf det ekstraordinære provenu fra omlægningen af kapitalpensionsordningen udgjorde 6 mia. kr. Uden disse ekstraordinære poster, ville resultatet have været et underskud på hhv. 4 mia. kr. i andet kvartal 2013 og 8 mia. kr. i andet kvartal 2014.

Kvartalsvise offentlige finanser  2. kvt. 2014

25. september 2014 - Nr. 489

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2014

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvise offentlige finanser

Kontakt

Bente Juul, tlf. 21 54 41 63

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Statistik­dokumentation

Skatter og afgifter (Afsluttet)

Del sidens indhold
Lille stigning i ØMU-gæld og offentlig nettogæld

25. september 2014

Den offentlige bruttogæld (ØMU-gælden) steg med 6,6 mia. kr. til 862,4 mia. kr. i andet kvartal 2014, så den udgør 44,5 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). Den offentlige nettogæld steg marginalt med 0,1 mia. kr. i andet kvartal, så den ved udgangen af juni var på 81,3 mia. kr., svarende til 4,2 pct. af BNP. ØMU-gælden, der benyttes i EU-sammenhæng, er alene en opgørelse af de væsentligste gældsposter i nominel værdi. Nettogælden omfatter såvel alle offentlige finansielle passiver som aktiver opgjort til markedsværdi, hvilket vil sige inklusive kursudsving.

Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service  2. kvt. 2014

25. september 2014 - Nr. 490

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2014

Alle udgivelser i serien: Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Kilder og metode

Til opstilling af finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service anvendes en lang række kilder. Hovedkilderne er regnskaber fra statslige enheder, regnskaber fra kommunerne, regionerne og regnskaber fra sociale kasser og fonde samt kvartalsvise udtræk fra de anvendte bogføringssystemer. Beholdninger og forskydninger er i regnskaberne ofte opgjort til nominel værdi. Derfor indhentes yderligere oplysninger til brug for omregning til markedsværdi. Finansielle kvartalsregnskaber er opgjort efter principperne for nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Fortsat flest ansatte i de store koncerner

25. september 2014

I 2012 var der 32.000 koncerner i Danmark, hvilket er 800 flere end i 2011. Koncernerne beskæftigede samlet 762.600 fuldtidsansatte personer, og det er en stigning på 10.400 personer i forhold til året før. De store koncerner med 100 eller flere fuldtidsansatte udgjorde 3 pct. af alle koncerner i 2012. Disse stod for 65 pct. af de fuldtidsansatte i samtlige koncerner, svarende til 495.900 fuldtidsansatte, hvilket er 6.300 flere end året før. Koncerner er grupper på mindst to virksomheder, der er knyttet sammen, ved at den ene ejer mindst 50 pct. eller har kontrollerende indflydelse på det andet firma.

Koncerner i Danmark  2012

25. september 2014 - Nr. 491

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Koncerner i Danmark

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er registerbaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Det Erhvervsstatistiske Register, Generel Firmastatistik og årsregnskaber. Offentlig virksomhed mv. ekskluderes. En koncern er en gruppe af danske firmaer (to eller flere), som er knyttet sammen på baggrund af et direkte eller indirekte ejerskab større end 50 pct., eller hvis der er kontrollerende indflydelse. Danske firmaer, der er forbundet gennem udenlandske firmaer, opfattes således også som koncernforbundne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Koncerner i Danmark

Del sidens indhold
Børns køn uafhængigt af søskendes køn

24. september 2014

En meget sejlivet skrøne siger, at har du fået to eller flere børn af samme køn, vil næste barn i søskendeflokken med størst sandsynlighed blive af samme køn som de foregående. Men det er altså kun en skrøne. For hver 100 levendefødte er der gennemsnitligt 51 drenge og 49 piger, og det gælder, uanset om man så har fået to, tre eller flere børn af samme køn med samme partner i forvejen. Det viser en analyse af kønsrækkefølgen i 225.000 børnefamilier, der har fået tre eller flere børn siden 1970.

Fertilitet (tillæg)  1970-2012, børns køn

24. september 2014 - Nr. 488

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Fertilitet (tillæg)

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Del sidens indhold
Fortsat prisstigning på lejligheder i Hovedstaden

24. september 2014

Ejendomspriserne i Region Hovedstaden er steget væsentligt mere det seneste år end i de øvrige regioner. Fra andet kvartal 2013 til andet kvartal i år steg ejerlejligheder i Region Hovedstaden 10,8 pct., mens de øvrige regioner havde prisstigninger på mellem 1,9 pct. og 6,5 pct. På landsplan steg priserne med 9,3 pct. For enfamiliehuse steg prisen også i alle landets fem regioner og mest i Region Hovedstaden med 4,9 pct. Prisstigningerne var dog i alle regioner på et lavere niveau end for ejerlejligheder. På landsplan steg priserne med 3,3 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  2. kvt. 2014

24. september 2014 - Nr. 487

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2014

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne steg mest i USA

23. september 2014

Arbejdsomkostningerne pr. time steg 1,4 pct. i den private sektor i Danmark i andet kvartal 2014 i forhold til samme kvartal året før. Det er den samme stigning som i de 28 EU-medlemslande. Det er også på samme niveau som stigningen i Euro-området (EU-18). I USA steg arbejdsomkostningerne i samme periode noget mere, nemlig med 2,0 pct. Fra årets første kvartal til andet kvartal er stigningen på årsbasis øget med 0,2 procentpoint i Danmark og med 0,6 procentpoint i de 18 Euro-lande. I de 28 EU-medlemslande samlet set var årsstigningen i andet kvartal øget en smule med 0,1 procentpoint i forhold til det foregående kvartal. I USA var stigningen på årsbasis øget med 0,3 procentpoint i samme periode.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  2. kvt. 2014

23. september 2014 - Nr. 486

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2014

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Inflationen faldt i Danmark - uændret i EU

22. september 2014

Inflationen i august var i Danmark 0,3 pct. I EU var inflationen 0,5 pct., mens den i euroområdet var 0,4 pct. I juli var inflationen 0,5 pct. for Danmark, 0,5 pct. for EU og 0,4 pct. for euroområdet. Den lavere inflation i Danmark i forhold til sidste måned skyldes lavere priser på bl.a. tøj samt mælk, ost og æg. Inflationen beregnes som den årlige udvikling i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  august 2014

22. september 2014 - Nr. 485

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Detailsalget steg i august

22. september 2014

Fra juli til august steg detailsalget 0,6 pct., og dermed fortsatte den stigende tendens i 2014, hvor der kun i to af årets første otte måneder har været fald i detailsalget. I perioden juni-august var detailsalget dog 0,2 pct. lavere end i de tre foregående måneder marts-maj. Salget af beklædning mv. steg i august med 2,6 pct., og salget af andre forbrugsvarer steg 0,8 pct., mens salget af fødevarer og andre dagligvarer var uændret. Tallene er renset for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  august 2014

22. september 2014 - Nr. 484

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Fald i forbrugertillid efter et halvt år med stigninger

22. september 2014

Indikatoren for forbrugernes tillid er faldet til 7,1 i september mod 11,4 i august. Faldet kommer efter seks måneders uafbrudt stigning. Gennemsnittet for det seneste halve år er 8,6. Dermed er indikatoren tilbage på niveauet fra før sommermånederne. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  september 2014

22. september 2014 - Nr. 483

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. oktober 2014

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Priser på pelsskind medvirkede til samlet prisfald

19. september 2014

Jordbrugets bytteforhold er forringet i andet kvartal i forhold til samme kvartal sidste år. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen. Indekset for priserne på jordbrugets salgsprodukter faldt mest, med 10,8 pct., mens det samlede indeks for forbrug og investeringer faldt med 0,5 pct. Faldet i salgspriserne skyldes primært et stort fald i prisen på pelsskind på 51,2 pct.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  2. kvt. 2014

19. september 2014 - Nr. 481

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2014

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Unge fra Hørsholm har højest fuldførelsesprocent

19. september 2014

Hørsholm Kommune havde i 2013 den højeste andel af unge, som havde fuldført en ungdomsuddannelse, 90,7 pct. Dragør fulgte tæt efter med 90,3 pct., mens Fanø lå på tredjepladsen med 89,5 pct. Landsgennemsnittet var 77,8 pct. Den laveste fuldførelsesprocent fandtes i Ishøj Kommune med kun 67,7 pct. Ligeledes var der lav fuldførelsesprocent i Glostrup med 70,8 pct., Slagelse med 70,9 pct. og Stevns med 71,5 pct. Beregningen er baseret på personer, der i 2013 var 25 år gamle, og fordelt efter den kommune, de boede i som 15-årige.

25- og 35-åriges uddannelse  2013

19. september 2014 - Nr. 478

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: 25- og 35-åriges uddannelse

Kontakt

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Kilder og metode

Oplysningerne vedrørende uddannelsesstatus er for hvert af årene opgjort 1. oktober.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højest fuldført uddannelse

Del sidens indhold
Hvert femte æg er økologisk

19. september 2014

Økologiske æg udgør 20 pct. af de leverede æg på pakkerierne. Skrabeæg udgør 20 pct., buræg 54 pct., og de restende æg er æg fra fritgående høns. I forhold til slutningen af 90'erne er andelen af økologiske æg steget, mens andelen af buræg og æg fra fritgående høns er faldet. Skrabeæggenes andel har været mere svingende og har i det meste af perioden være større end de økologiske. Produktionen af konsumæg var 61 mio. kg i 2013, heraf udgjorde de økologiske 18 pct.

Animalsk produktion (kvt.)  2. kvt. 2014

19. september 2014 - Nr. 480

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2014

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Uddannelsesniveauet blandt 35-årige er steget

19. september 2014

Siden 2006 er andelen af 35-årige med en erhvervskompetencegivende uddannelse steget betydeligt. I år har 81 pct. en erhvervsfaglig eller videregående uddannelse som højeste fuldførte uddannelse. Det tilsvarende tal var 74 pct. i 2006. Den resterende gruppe har typisk kun grundskoleuddannelse eller gymnasial uddannelse. Mens andelen med kompetencegivende uddannelse er steget fra 2006 til i dag, er antallet faldet fra 49.000 til 47.600; det skyldes, at årgangen, der er 35 år i dag, er mindre end den tilsvarende årgang i 2006. Opgørelsen er lavet uden indvandrere, fordi der kun findes oplysninger om den uddannelse, indvandrere har med sig fra udlandet, for dem, som er indvandret før 2007.

Befolkningens uddannelse  2014

19. september 2014 - Nr. 479

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Befolkningens uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Uddannelsesstatus for de 15-69-årige i befolkningen er opgjort 1. januar aktuelt år. Oplysningerne om den højeste fuldførte uddannelse er opgjort 1. oktober året før. Oplysningerne om den socialøkonomiske status opgøres først et år senere. Se en nærmere beskrivelse i statistikdokumentation af opgørelsesmetoden og de anvendte begreber. Se også emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højest fuldført uddannelse

Del sidens indhold
Faldende godsmængde i havnene

18. september 2014

I andet kvartal blev der håndteret 19 mio. ton gods fra fragtskibe og færger i danske havne. Det er et fald på 6 pct. siden andet kvartal sidste år. Faldet ses udelukkende i indenrigsgodset, som faldt 31 pct., og hvor specielt færgegods er faldet med 64 pct. Dette skal ses i sammenhæng med lukningen af Kalundborg-Aarhus ruten i oktober 2013 sammen med en nedadgående trend over flere år.

Skibsfart (kvt.)  2. kvt. 2014

18. september 2014 - Nr. 476

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2014

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Hver femte ansat i et udenlandsk ejet firma

18. september 2014

I 2012 var 20 pct. af lønmodtagerne i den private sektor ansat i et udenlandsk ejet firma. Det er den samme andel som i 2011. De lidt mere end 3.800 udenlandsk ejede firmaer i Danmark udgjorde 1 pct. af det samlede antal firmaer og beskæftigede 268.000 fuldtidsansatte i 2012. Omsætningen var på 827 mia. kr., svarende til 24 pct. af den samlede omsætning i den private sektor.

Udenlandsk ejede firmaer  2012

18. september 2014 - Nr. 477

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. september 2015

Alle udgivelser i serien: Udenlandsk ejede firmaer

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

På basis af oplysninger fra Nationalbanken, private datakilder og firmaernes officielle regnskaber dannes populationen af udenlandsk ejede firmaer. Oplysninger om firmaernes branche og størrelse er hentet fra den generelle firmastatistik. De udenlandsk ejede firmaer omfatter dem, det har været muligt at finde vha. ovennævnte kilder og det vurderes til at udgøre langt hovedparten. I forbindelse med offentliggørelse af nye tal kan der forekomme revisioner i tidligere offentliggjorte tal. 
I statistikken er fastlæggelsen af et firmas ejerskab knyttet til den ultimative ejer, der har kontrol over firmaet, dvs. har mulighed for at fastlægge et firmas generelle strategi ved om nødvendigt at vælge en bestyrelse. Som hovedregel fortolkes den kontrollerende enhed som den ultimative ejer, der direkte eller indirekte besidder mere end 50 pct. af egenkapitalen eller aktionærenes stemmerettigheder. Ultimativ ejer skal forstås i relation til den direkte ejer, idet et firma umiddelbart kan være ejet (direkte) fra et land, selvom det i sidste ende (ultimativt) er ejet fra et andet land. Fx vil et firma i Danmark, der i første omgang er ejet fra fx Luxembourg, men som i sidste ende er ejet med kontrol fra Sverige, indgå i statistikken som et svensk firma. Tilsvarende vil et firma ejet direkte fra Luxembourg indgå som et dansk firma, hvis den ultimative ejer med kontrol er placeret i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenlandsk ejede firmaer