Flere internationale lønmodtagere på det danske arbejdsmarked

Foto: Colourbox

Fra 2008 til 2023 steg lønmodtagerbeskæftigelsen i Danmark med 7,7 pct. for de 18 til 64-årige. Stigningen skyldes, at flere danskerne er kommet i beskæftigelse, men også at et stort antal internationale lønmodtagere er blevet en del af det danske arbejdsmarked.

Denne analyse omhandler en afgrænset gruppe af internationale lønmodtagere med højst 10 års ophold i Danmark, der i 2023 udgjorde 200.000 fuldtidspersoner.


Analysen ser nærmere på de internationale lønmodtagere i 2023, herunder hvilket statsborgerskab de havde, og hvilke brancher de var beskæftiget i. Analysen ser også på, hvilke kommuner de internationale lønmodtagere arbejdede i, og sammenligner deres lønniveau med øvrige lønmodtagere på det danske arbejdsmarked.

31. oktober 2024


Af Aske Skov Andersen og Thomas Thorsen

Analysens hovedkonklusioner:

Andelen af internationale lønmodtagere er steget. Andelen af internationale lønmodtagere på det danske arbejdsmarked er steget fra 4,1 pct. i 2008 til 8,4 pct. i 2023.

Internationale lønmodtagere er fra Østeuropa. De mest almindelige statsborgerskaber blandt internationale lønmodtagere var i 2023 polsk (14 pct.), rumænsk (10 pct.), svensk (7 pct.) og ukrainsk (6 pct.).

Der er forskel på andelen af internationale lønmodtagere på tværs af brancher. Inden for Landbrug, skovbrug og fiskeri var 34 pct. af lønmodtagerne internationale i 2023, mens det gjaldt for 3 pct. inden for Sundhed og socialvæsen.

Der er forskel på andelen af internationale lønmodtagere på tværs af sektorer. Andelen af internationale lønmodtagere inden for Offentlig forvaltning og service var 3 pct. i 2023. Inden for Virksomheder og organisationer var den 11 pct.

Internationale lønmodtagere havde i 2023 en lavere løn end øvrige lønmodtagere. Medianlønnen for internationale lønmodtagere var 12 pct. lavere end for øvrige lønmodtagere. Internationale lønmodtagere var dog også overrepræsenterede blandt de 10 pct. fuldtidspersoner med de højeste lønninger. Forskellene kan blandt andet skyldes, at internationale og øvrige lønmodtagere er fordelt forskelligt mellem branchegrupper, arbejdsfunktioner, uddannelsesniveauer og ift. anciennitet.

Inden for branchegrupper var der store forskelle på internationale og øvrige lønmodtageres lønniveau. Inden for Bygge og anlæg havde internationale lønmodtagere en 14 pct. lavere medianløn end øvrige lønmodtagere, men inden for Finansiering og forsikring havde internationale lønmodtagere en medianløn, der var 15 pct. højere.

Hent som pdf

Flere internationale lønmodtagere på det danske arbejdsmarked (pdf)

Afgrænsning af internationale lønmodtagere

Denne analyse beskriver lønmodtagere på det danske arbejdsmarked, der ikke er danske statsborgere og har opholdt sig i Danmark i højst 10 år eller ikke har bopæl i Danmark[note 1][note 2], jf. boks 1.

I analysen omtales denne afgrænsede gruppe af lønmodtagere som internationale lønmodtagere.


Med den anvendte definition udgjorde internationale lønmodtagere på det danske arbejdsmarked 200.100 fuldtidspersoner i 2023. Heraf havde størstedelen, 160.300 fuldtidspersoner, bopæl i Danmark og 39.800 havde ikke bopæl i Danmark.


Figur 1 viser alle lønmodtagere på det danske arbejdsmarked, der ikke havde dansk statsborgerskab, men havde bopæl i Danmark, fordelt på opholdsvarighed i hele år (257.400 fuldtidspersoner). Figuren viser, at størstedelen af disse lønmodtagere havde opholdt sig i Danmark i relativt få år. 62 pct. havde opholdt sig i Danmark i højst 10 år (markeret med blåt) og er dermed omfattet af den definition, der anvendes i denne analyse.


Figuren viser desuden, at 10-årsgrænsen for opholdsvarighed har stor betydning for den anvendte definition af internationale lønmodtagere. Hvis grænsen sættes til 5, 7 eller 15 år i stedet for 10, vil antallet af internationale lønmodtagere med bopæl i Danmark i 2023 kunne opgøres til hhv. 89.900, 116.500 eller 201.800 fuldtidspersoner (mod altså 160.300 med grænsen på 10 år)[note 3].

Samtidig viser figuren, at andelen af lønmodtagere falder gradvist med antallet af opholdsår, og at denne tendens bliver svagere, jo længere opholdsperiode der er tale om. Over tid bliver lønmodtagere med bopæl i Danmark, som ikke har dansk statsborgerskab, altså generelt mindre tilbøjelige til at udvandre fra Danmark og kan i højere grad sidestilles med øvrige lønmodtagere på dette punkt.

Figur 1. Lønmodtagere uden dansk statsborgerskab og med bopæl i Danmark fordelt på opholdsår. Fuldtidspersoner, 2023.

Anm. Figuren indeholder kun lønmodtagere, der ikke har dansk statsborgerskab, som har indvandrerstatus, og som har haft bopæl i Danmark i hele eller dele af 2023 (se boks 1 for den præcise afgrænsning). Dvs. figuren viser populationen af lønmodtagere med bopæl i Danmark, der kan betragtes som internationale, hvis man ser bort fra det anvendte kriterium vedr. opholdsvarighed. X-aksen angiver antal sammenhængende år siden seneste indvandring til Danmark afrundet til hele år.

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.


Boks 1. Internationale lønmodtagere

I denne analyse fordeles alle lønmodtagere i en af to kategorier, internationale lønmodtagere og øvrige lønmodtagere.

Der er opstillet en række kriterier, som alle skal være opfyldt, for at en person kategoriseres som international lønmodtager. Personer, der ikke opfylder et eller flere af kriterierne, kategoriseres som øvrige lønmodtagere.


For personer, der har bopæl i Danmark, er kriterierne:

Personen er ikke dansk statsborger, og

Personen er registreret som indvandrer, og

Personen har opholdt sig sammenhængende i Danmark i højst 10 år. Dvs. seneste indvandringsdato er registreret mindre end 10 år inden årets sidste dag.


For personer, der ikke har bopæl i Danmark, er kriterierne:

Personen er ikke dansk statsborger, og

Personen har ikke tidligere i Danmark været registreret som person af dansk oprindelse eller som efterkommer.


Personer, der har opholdt sig sammenhængende i Danmark længere end 10 år, betragtes som `fastboende'. På den baggrund antages de at orientere sig mod det danske arbejdsmarked tilnærmelsesvist i samme grad som øvrige lønmodtagere.


For personer, der ikke har bopæl i Danmark, anvendes der ikke et kriterium vedr. varighed, hvorfor populationen af internationale lønmodtagere kan indeholde personer, der har arbejdet i Danmark i flere end 10 sammenhængende år, mens de har været bosiddende i udlandet.


Personer, hvis statsborgerskab er ukendt, er efter al sandsynlighed ikke danske statsborgere (1.900 fuldtidspersoner) og betragtes derfor som internationale lønmodtagere, hvis de øvrige kriterier er opfyldt.

Andelen af internationale lønmodtagere fordoblet

Der har været en stigning i beskæftigelsen i Danmark fra 2008 til 2023. Antallet af lønmodtagere på 18-64 år, opgjort som fuldtidspersoner, er steget med 171.000 til 2.393.000 i 2023, hvilket svarer til en stigning på 7,7 pct.[note 4] Se boks 2 for en beskrivelse af opgørelsen af fuldtidspersoner pba. Beskæftigelsen for lønmodtagere. Stigningen skal blandt andet ses i sammenhæng med, at beskæftigelsesfrekvensen på arbejdsmarkedet generelt har været stigende[note 5]. En anden årsag til den øgede beskæftigelse er, at antallet af internationale lønmodtagere på det danske arbejdsmarked er steget.


Det fremgår af figur 2, at antallet af internationale lønmodtagere, opgjort som fuldtidspersoner, steg fra 91.000 i 2008 til 200.000 i 2023 og dermed blev mere end fordoblet. Antallet af øvrige lønmodtagere steg også betydeligt i denne periode, men alligevel er andelen af internationale lønmodtagere på det danske arbejdsmarked steget fra 4,1 pct. i 2008 til 8,4 pct. i 2023.[note 6]


Antallet og andelen af internationale lønmodtagere er steget i hele perioden fraregnet årene umiddelbart efter finanskrisen og COVID-19.

Figur 2. Udvikling i andel og antal internationale lønmodtagere. Fuldtidspersoner 2008-2023

Anm. Se Boks 1 for den præcise afgrænsning af internationale lønmodtagere. Implementeringen af ferieloven i 2020 ændrer lidt på opgørelsen af løntimer for primært funktionærer, hvilket betyder, at der registreres færre løntimer for funktionærer før end efter. Både internationale og øvrige lønmodtagere er omfattet af dette.

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.

Der er en overvægt af mænd på det danske arbejdsmarked generelt, men overvægten er mere markant blandt internationale lønmodtagere, hvor mænd i 2023 udgjorde 62 pct. Blandt øvrige lønmodtagere var andelen af mænd 51 pct.

Internationale lønmodtagere er desuden yngre end øvrige lønmodtagere. Gennemsnitsalderen for internationale lønmodtagere var 36 år i 2023, mens den var 43 år for øvrige lønmodtagere.


Boks 2. Population

Lønmodtagere

Analysens datagrundlag vedrørende lønmodtagere på det danske arbejdsmarked stammer fra Beskæftigelsen for lønmodtagere (BFL). I BFL indgår alle lønmodtagere, der modtager løn fra en dansk virksomhed. Det vil sige, at også personer med eller uden dansk statsborgerskab, der har bopæl uden for Danmark, men arbejder i en dansk virksomhed, indgår (eksempelvis grænsependlere). Omvendt vil det sige, at personer, der har dansk bopæl og arbejder i Danmark, men er ansat i en udenlandsk virksomhed, hvorfra de er udstationeret i Danmark, ikke indgår i analysen. Ifølge Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering blev der indberettet, hvad der svarer til, 5.200-6.800 fuldtidspersoner (lønmodtagere og selvstændige uden ansatte) inden for denne kategori i løbet af 2023. Se evt. jobindsats.dk.

Selvstændige og medarbejdende ægtefæller indgår heller ikke i populationen. Dog indgår personer, der modtager løn fra et selskab, som vedkommende selv ejer, da disse regnes som lønmodtagere.

Endelig indgår au pairs ikke, da deres indkomst ikke indberettes til eIndkomst.


I analysen indgår kun personer, hvis alder ved udgangen af en måned var mellem 18 og 64 år. Fylder personen hhv. 18 eller 65 år i løbet af året, tæller personen med i en del af året.

Formålet er at frasortere lønmodtagere i ungdomsjobs for dermed at opnå en mere rimelig sammenligning mellem internationale og øvrige lønmodtagere.


I analysen indgår ikke søfolk, der arbejder på skibe i udlandet, da disse reelt opererer på et internationalt arbejdsmarked og derfor ikke er sammenlignelige med lønmodtagere, der som udgangspunkt opererer på det danske arbejdsmarked.

Opgørelse af fuldtidspersoner

BFL indeholder samtlige lønnede arbejdstimer (løntimer), hver enkelt lønmodtager har haft i løbet af et år i samtlige stillinger (og dermed også bijobs), som personen har været ansat i. I analysen er disse løntimer omregnet til fuldtidspersoner ved at dividere med et årsværk svarende til 1923,96 timer.

Flest internationale lønmodtagere fra Polen

Figur 3 viser, at de mest almindelige statsborgerskaber blandt internationale lønmodtagere i 2023 var polsk (14 pct.), rumænsk (10 pct.), svensk (7 pct.), og ukrainsk (6 pct.).

Størstedelen af de internationale lønmodtagere har statsborgerskab i et EØS-land eller Storbritannien (65 pct.).

Dette skal ses i lyset af, at der gælder forskellige regler for ophold og arbejde i Danmark for hhv. personer med statsborgerskab i et EØS-land og personer med statsborgerskab i et land uden for EØS, ligesom EØS-borgere har bedre mulighed for at pendle til Danmark fra deres hjemland. Ser man bort fra lønmodtagere med statsborgerskab i Ukraine og Syrien, som til dels er kommet til Danmark som flygtninge[note 7], er Indien (4 pct.) det hyppigste statsborgerskabsland for lønmodtagere uden for EØS.

Figur 3. Internationale lønmodtagere fordelt efter statsborgerskab. Fuldtidspersoner, 2023

Anm. Personer, hvis statsborgerskab er ukendt, indgår ikke i figuren (300 fuldtidspersoner). Der er formentlig tale om personer, der ikke har dansk statsborgerskab. Hvert enkelt land opsummeret i Øvrige lande repræsenterer maksimalt 0,4 pct. af de internationale lønmodtagere.

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.

Største andel internationale lønmodtagere i Tårnby

Internationale lønmodtageres arbejdssteder er fordelt uens mellem landets kommuner (figur 4). Særligt i kommunerne i den sydlige del af Jylland og i hovedstadskommunerne er der relatvt store andele internationale lønmodtagere. Det indtryk bliver særligt tydeligt, hvis man frasorterer lønmodtagere beskæftiget inden for Landbrug, skovbrug og fiskeri (højre panel i figur 4). Herunder er kommunerne Tårnby (16 pct.), Lyngby-Taarbæk (15 pct.), København (13 pct.) og Billund (12 pct.) særligt fremtrædende.


Dertil kommer en række kommuner i andre dele af landet, hvor andelen af internationale lønmodtagere også er relativt stor. Fx Lolland (15 pct.), Langeland (10 pct.), Kerteminde (9 pct.) og Lemvig (8 pct.). I flere af disse kommuner er der formentlig tale om, at enkeltvirksomheder med en forholdsvis høj andel internationale lønmodtagere beskæftiger en stor del af lønmodtagerne i kommunen. Fx var 12 pct. af alle lønmodtagere og 67 pct. af alle internationale lønmodtagere i Lolland Kommune beskæftiget inden for branchegruppen Anlægsentreprenører, hvilket til dels skal ses i sammenhæng med byggeriet af Femern-forbindelsen.

Figur 4. Andel internationale lønmodtagere fordelt på arbejdsstedskommune. Fuldtidspersoner, 2023

Anm. Lønmodtagere med ukendt arbejdsstedskommune indgår ikke (1.200 fuldtidspersoner). Andelen af internationale lønmodtagere i de enkelte kommuner fremgår af bilag 1.

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.

En mindre del af de internationale lønmodtagere på 40.000 fuldtidspersoner er ansat i danske virksomheder, men har ikke bopæl i Danmark. Denne gruppe udgør 2 pct. af alle lønmodtagere i Danmark, men i enkelte kommuner - typisk tæt på Tyskland eller Sverige - udgør gruppen relativt store andele af alle lønmodtagere.


I Lolland Kommune var 11 pct. af lønmodtagerne internationale og havde ikke bopæl i Danmark, i Tårnby Kommune var det 9 pct., mens det var 8 pct. i Aabenraa Kommune.

I Københavns Kommune var der antalsmæssigt langt flest (8.000 fuldtidspersoner), men de udgjorde blot 2 pct.[note 8]


En del af lønmodtagerne i denne gruppe må formodes at være såkaldte grænsependlere.

Laveste andel inden for Offentlige forvaltning og service

I 2023 var andelen af internationale lønmodtagere på det danske arbejdsmarked 8,4 pct., men andelen varierer mellem brancher. Den største andel finder man i branchegruppen Landbrug, skovbrug og fiskeri (34 pct.). Herefter følger branchegrupperne Hoteller og restauranter (25 pct.) og Rengøring, rejsebureauer og anden operationel service (19 pct.).


De laveste andele af internationale lønmodtagere var i branchegrupperne Offentlig administration, forsvar og politi (1 pct.), Sundhed og socialvæsen (3 pct.) og Vandforsyning og renovation (4 pct.). De to førstnævnte er sammen med Undervisning de tre branchegrupper, der hovedsageligt indeholder lønmodtagere inden for Offentlige forvaltning og service. Andelen af internationale lønmodtagere inden for Offentlig forvaltning og service var 3 pct., mens den var 11 pct. inden for Virksomheder og organisationer.

Figur 5. Internationale lønmodtagere fordelt på 19 standardbranchegrupper. Fuldtidspersoner, 2023.

Anm. Den stiplede, lodrette linje repræsenterer andelen af internationale lønmodtagere på tværs af branchegrupper. Opgørelsen er baseret på branchekoden for arbejdsstedet. Personer med uoplyst branchekode indgår ikke (2.100 fuldtidspersoner).

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.

Højest andel inden for Landbrug og gartneri

I figur 5 ovenfor er lønmodtagerne på det danske arbejdsmarked fordelt på overordnede branchegrupper (standardgruppering 19), som på den ene side opfanger de væsentligste forskelle mellem forskellige dele af arbejdsmarkedet, og på den anden kan dække over forholdsvis store forskelle inden for de enkelte branchegrupper.


Opgør man lønmodtagere på mere detaljerede branchegrupper (standardgruppering 127), træder nogle af forskellene frem[note 9].


Af figur 6 fremgår fx, at det især er inden for undergruppen Landbrug og gartneri (som er en underkategori af Landbrug, skovbrug og fiskeri), at over en tredjedel (36 pct.) af de beskæftigede er internationale lønmodtagere.


Det fremgår desuden, at undergruppen Videregående uddannelsesinstitutioner har en relativt stor andel (18 pct.) af internationale lønmodtagere, mens den overordnede gruppe Undervisning har en relativt lille andel (5 pct.), som det fremgik af figur 5.


Et eksempel er også branchegruppen Handel, hvori andelen af internationale lønmodtagere er 7 pct., mens undergrupperne Internethandel, postordre mv. og Engroshandel med føde-, drikke- og tobaksvarer beskæftiger en markant højere andel internationale lønmodtagere end andre dele af branchegruppen (hhv. 19 pct. og 15 pct.).


Endnu et eksempel er branchegruppen Industri, hvori andelen af internationale lønmodtagere er 10 pct., mens de tre undergrupper Slagterier, Fiskeindustri samt Legetøj og anden fremstillingsvirksomhed beskæftiger en højere andel internationale lønmodtagere end andre dele af branchen (hhv. 25 pct., 24 pct. og 18 pct.)

Figur 6. Internationale lønmodtagere fordelt på 127 branchegrupper, top-20. Fuldtidspersoner, 2023.

Anm. Den stiplede, lodrette linje repræsenterer andelen af internationale lønmodtagere på tværs af branchegrupper. Opgørelsen er baseret på branchekoden for arbejdsstedet. Personer med uoplyst branchekode indgår ikke (2.100 fuldtidspersoner). Branchegruppen `Eksterritoriale organisationer og organer' indgår ikke.

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.

Sammenhæng mellem branche og statsborgerskab

Figur 3 viste, at internationale lønmodtagere er meget forskelligt fordelt mellem statsborgerskabslande. Til dette kan bemærkes, at lønmodtagere for de enkelte statsborgerskabslande også fordeler sig systematisk mellem branchegrupper.


Figur 7 fordeler internationale lønmodtagere med fire statsborgerskaber på standardbranchegrupper (med 127 grupper) og viser de fem standardbranchegrupper, der beskæftiger flest lønmodtagere fra hvert enkelt land. Figuren viser således, at internationale lønmodtagere med polsk statsborgerskab særligt er beskæftiget inden for brancher såsom Arbejdsformidling og vikarbureauer (9 pct.), Anlægsentreprenører (7 pct.) og Byggeentreprenører (7 pct.).

Internationale lønmodtagere med italiensk statsborgerskab, er særligt beskæftiget inden for Restauranter (18 pct.) og Hoteller (5 pct.), men samtidig inden for brancher som Videregående uddannelsesinstitutioner (8 pct.) og IT-konsulenter mv. (4 pct.).

Internationale lønmodtagere med statsborgerskab i Indien eller USA arbejder især inden for branchegrupper som Videregående uddannelsesinstitutioner (hhv. 6 pct. og 11 pct.), IT-konsulenter (hhv. 18 pct. og 9 pct.) og Medicinalindustri (hhv. 5 pct. og 6 pct.).


Her bør man dog være opmærksom på, at der er forskellige regler for tildeling af opholdstilladelse afhængigt af statsborgerskabsland. Personer, der har statsborgerskab i et land uden for EU og Norden (såsom USA og Indien), kan have ringere muligheder for at komme til Danmark for at arbejde, såfremt de ikke kan varetage en specialistfunktion og/eller kan få en relativt høj løn. Personer, der er statsborgere i Norden eller et EU-land som Polen og Italien, er derimod underlagt samme regler uanset løn og arbejdsfunktion.

Figur 7. Internationale lønmodtagere fra udvalgte lande fordelt på top-5 standardbranchegrupper. Fuldtidspersoner, 2023.

Anm. Det samlede antal lønmodtagere varierer meget mellem branchegrupperne. Opgørelsen er baseret på branchekoden for arbejdsstedet. Den detaljerede standardbranchegruppering med 127 grupper er anvendt. Personer med uoplyst branchekode eller statsborgerskab indgår ikke (2.400 fuldtidspersoner). Se bilag 3 for top-5 for de 40 største (jf.3) statsborgerskabslande.

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.

Internationale lønmodtagere har lavere medianløn

I 2023 var median-årslønnen (se boks 3) for internationale lønmodtagere 412.000 kr., mens den var 464.000 kr. for øvrige lønmodtagere, hvilket svarer til en forskel på 12 pct.


Figur 8 viser, hvordan de internationale lønmodtagere fordeler sig på løndeciler for alle fuldtidslønmodtagere. Forskellen i løn mellem internationale og øvrige lønmodtagere kommer til udtryk ved, at internationale lønmodtagere er overrepræsenterede blandt de 30 pct. af fuldtidslønmodtagerne, der generelt har de laveste lønninger.


Forskellen skal ses i sammenhæng med, at internationale lønmodtagere er overrepræsenterede i branchegrupper med relativt lave medianlønninger[note 10]. Internationale lønmodtagere er desuden yngre end øvrige lønmodtagere, ligesom de i gennemsnit vil have en kortere anciennitet på det danske arbejdsmarked end øvrige lønmodtagere, hvilket også kan medvirke til at forklare lønforskellene.

Det skal også ses i sammenhæng med, at internationale og øvrige lønmodtagere ikke varetager de samme arbejdsfunktioner, og at der kan være forskelle med hensyn til de to gruppers uddannelsesmæssige sammensætning.


Internationale lønmodtagere er dog også overrepræsenterede i 10. decil, dvs. blandt de 10 pct. af fuldtidslønmodtagerne med de højeste lønninger. Det kommer også til udtryk, hvis man alene betragter årslønninger over 750.000 kr. om året, som er grænsen mellem 9. og 10. decil. For denne gruppe er median-årslønnen 964.000 kr. for internationale og 918.000 kr. for øvrige lønmodtagere, hvilket svarer til en forskel på 5 pct. i internationale lønmodtageres favør[note 11]. Det kommer også til udtryk ved, at internationale lønmodtagere var en anelse overrepræsenteret i enkelte branchegrupper med relativt høje medianlønninger[note 12].

Figur 8. Andel internationale lønmodtagere fordelt på løndeciler. Årsløn for fuldtidspersoner, 2023

Anm. `Årsløn for fuldtidspersoner' er en persons samlede lønsum for året omregnet til fuldtidsniveau. Lønnen er opgjort pba. bredt lønbeløb. Decilerne er beregnet med udgangspunkt i fuldtidspersoner og indeholder dermed ikke det samme antal personer. Se Boks 3.

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.


Boks 3. Beregning af løn

Lønbegreb

I analysen anvendes bredt lønbeløb til opgørelsen af årslønnen for hver enkelt lønmodtager. Bredt lønbeløb indeholder A-indkomst, som er arbejdsmarkedsbidragspligtig, i nogle tilfælde ikke-arbejdsmarkedsbidragspligtig A-indkomst, samt frynsegoder og ATP-bidrag.

Lønopgørelserne i denne analyse er ikke sammenlignelige med lønstatistikken, hvor der tages udgangspunkt i præsterede timer, som ikke inkluderer fraværstimer.

Beregning af årsløn

Årslønnen er givet for hver enkelt person ved at dividere den samlede lønsum for året med personens fuldtidsbrøk (1923,96 løntimer = 1 fuldtidsperson) for året - på tværs af alle ansættelsesforhold, personen har haft. Dvs. at for personer, der har arbejdet mindre, end hvad der svarer til fuldtid, opregnes årslønnen til fuldtid, og for personer, der har arbejdet mere end fuldtid, nedregnes den til fuldtid.

Denne fremgangsmåde gør det muligt at lave sammenligninger af personer med forskellig beskæftigelsesgrad og mellem personer, der har været i beskæftigelse i Danmark i hhv. hele og dele af 2023.

Lønsammenligninger

Sammenligninger af grupper (fx internationale og øvrige lønmodtageres) løn foretages i analysen pba. medianen af årslønnen. Medianen beregnes med udgangspunkt i fuldtidsbrøken for hver person, sådan at den udtrykker midterværdien for fuldtidspersoner (og ikke midterværdien for alle observationer/personer.) Dette indebærer, at summen af fuldtidspersoner, der har hhv. højere og lavere årsløn end medianen, er ca. 50 pct., mens antallet af personer varierer (`vægtet median'). Samme fremgangsmåde anvendes til beregning af deciler.

Formålet er også her at gøre det muligt at sammenligne personer med forskellig beskæftigelsesgrad- og varighed og undgå fx, at arbejdssteder med stor personaleomsætning påvirker median eller decilopdeling uforholdsmæssigt.


Bredt lønbeløb indeholder ikke pensionsindbetalinger. Det kan skabe en skævhed ifm. lønsammenligningerne i analysen, hvis andelen af lønnen, der udbetales som pension, varierer systematisk mellem grupper.

Derudover kan andelen af timelønnede og funktionærer variere mellem grupper. Funktionærer vil som regel være registreret med et større antal løntimer end sammenlignelige timelønnede, eftersom funktionærer i væsentlig højere grad end timelønnede vil have betalt fravær.

Lønforskelle inden for brancher

Forskellen i medianårsløn for internationale og øvrige lønmodtagere kan delvist henføres til, at andelen af internationale lønmodtagere varierer mellem branchegrupper. Den overordnede lønforskel mellem internationale og øvrige lønmodtagere dækker dog også over store lønforskelle inden for branchegrupper.


Figur 9 viser den relative forskel på median-årslønninger for internationale og øvrige lønmodtagere inden for branchegrupper. Fx var lønnen for internationale lønmodtagere 4,5 pct. lavere inden for Industri, 14,7 pct. lavere inden for Sundhed og socialvæsen og 13,5 pct. lavere inden for Bygge og anlæg.


Samtidig er der branchegrupper, hvor internationale lønmodtagere havde højere median-årslønninger end øvrige lønmodtagere. Det gælder fx Videnservice (3,2 pct.), Finansiering og forsikring (14,6 pct.) samt den lille branchegruppe Råstofindvinding, inden for hvilken internationale lønmodtagere tjente 30,2 pct. mere end øvrige lønmodtagere.


Figur 9 danner sammen med figur 8 et overordnet billede af en forskelligartet lønmodtagergruppe, som både var overrepræsenteret i den laveste ende af lønskalaen og i brancher med relativt lave medianlønninger, men samtidig - om end i mindre grad - var overrepræsenteret i den øverste del af lønskalaen.

Figur 9. Medianløn for internationale lønmodtagere relativt til øvrige lønmodtagere fordelt på 19 branchegrupper. Årsløn for fuldtidspersoner, 2023

Anm. `Årsløn for fuldtidspersoner' er en persons samlede lønsum for året omregnet til fuldtidsniveau - inden for hver branchegruppe. Dvs. at en person, der fx har sit primære job inden for én branche og et bijob inden for en anden, indgår i beregningen af median-årslønnen i begge disse branchegrupper med en årsløn opregnet fra det faktiske antal løntimer, der er præsteret i hver branchegruppe. Lønnen er opgjort pba. bredt lønbeløb. Medianen er beregnet med udgangspunkt i fuldtidspersoner. Se boks 3. Opgørelsen er baseret på branchekoden for arbejdsstedet. Personer med uoplyst branchekode indgår ikke (2.100 fuldtidspersoner).

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.

En forklaring på lønforskelle mellem internationale og øvrige lønmodtagere inden for en branchegruppe kan være, at de to grupper har forskellige uddannelsessammensætninger og varetager forskellige arbejdsfunktioner med forskellige lønniveauer inden for branchegruppen.


Eksempelvis var median-årslønnen inden for branchegruppen Rejsebureauer, rengøring og anden operationel service 12,6 pct. lavere for internationale lønmodtagere end for øvrige lønmodtagere. Denne forskel kan have en sammenhæng med, at internationale lønmodtagere oftere varetager mere manuelle arbejdsfunktioner, mens øvrige lønmodtagere oftere varetager ledelses- og specialistfunktioner. Dette understøttes af lønmodtagernes fordeling på arbejdsfunktioner (DISCO-koder) inden for branchegruppen. Data om arbejdsfunktioner er dog ikke fuldt dækkende, da det fx ikke er obligatorisk for virksomheder med under 10 ansatte at indberette DISCO-koder.

Bilag

Bilag 1. Internationale lønmodtagere fordelt efter kommune

Tabel 1. Andel internationale lønmodtagere fordelt efter arbejdsstedskommuner. Fuldtidspersoner, 2023.


Kommune 


Antal internationale lønmodtagere, fuldtidspersoner


Andel internationale lønmodtagere, procent

Tårnby
3 891
16,2

Lolland
1 970
15,4

Lyngby-Taarbæk
4 508
14,7

København
48 605
13,5

Aabenraa
3 008
12,3

Billund
2 064
12,1

Tønder
1 367
11,8

Samsø
129
11,4

Gladsaxe
4 652
11,1

Ishøj
766
10,5

Greve
1 535
10,4

Langeland
298
10,4

Sønderborg
2 664
10,3

Brøndby
2 274
9,8

Fredensborg
917
9,6

Hørsholm
676
9,6

Vejen
1 451
9,5

Gentofte
3 156
9,4

Ikast-Brande
1 820
9,4

Frederiksberg
2 942
9,2

Høje-Taastrup
3 087
9,1

Kerteminde
708
9,1

Albertslund
1 605
9,0

Vallensbæk
389
8,9

Horsens
3 191
8,9

Dragør
216
8,8

Ringkøbing-Skjern
1 967
8,8

Rødovre
1 152
8,7

Helsingør
1 451
8,7

Assens
943
8,6

Fanø
55
8,5

Vordingborg
1 003
8,4

Lemvig
511
8,4

Hvidovre
2 108
8,1

Vejle
3 648
8,1

Nordfyns
528
8,0

Stevns
315
7,9

Vesthimmerlands
1 014
7,9

Ringsted
1 071
7,8

Haderslev
1 321
7,8

Rudersdal
1 577
7,7

Varde
1 182
7,7

Norddjurs
838
7,7

Egedal
647
7,3

Køge
1 725
7,1

Ballerup
3 031
7,0

Hedensted
1 166
7,0

Herlev
1 352
6,9

Frederikshavn
1 382
6,9

Allerød
858
6,8

Gribskov
563
6,8

Odder
368
6,8

Solrød
290
6,7

Furesø
697
6,6

Ærø
94
6,6

Nyborg
537
6,5

Halsnæs
400
6,4

Hillerød
1 786
6,4

Esbjerg
3 099
6,4

Kolding
2 696
6,2

Fredericia
1 528
6,1

Hjørring
1 341
6,0

Faxe
563
5,9

Lejre
348
5,8

Aarhus
9 759
5,8

Herning
2 182
5,7

Frederikssund
653
5,6

Roskilde
1 937
5,6

Thisted
853
5,6

Glostrup
970
5,5

Guldborgsund
895
5,5

Faaborg-Midtfyn
706
5,4

Odense
4 584
5,3

Mariagerfjord
845
5,3

Bornholm
627
5,2

Odsherred
412
5,2

Favrskov
761
5,2

Holstebro
1 100
5,2

Rebild
455
5,2

Struer
290
5,1

Viborg
1 957
5,1

Middelfart
704
5,0

Jammerbugt
488
5,0

Syddjurs
463
4,9

Skive
780
4,9

Kalundborg
807
4,8

Næstved
1 083
4,7

Silkeborg
1 460
4,6

Aalborg
4 293
4,6

Skanderborg
969
4,5

Holbæk
926
4,4

Slagelse
1 148
4,4

Sorø
350
3,9

Brønderslev
365
3,9

Randers
1 150
3,8

Morsø
253
3,8

Læsø
18
3,6

Svendborg
583
3,5

Christiansø
0
0,0

Anm. Lønmodtagere er fordelt efter arbejdsstedskommune, ikke bopælskommune.

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.

Bilag 2. Andel internationale lønmodtagere fordelt på standardbranchegrupper

Tabel 2. Andel internationale lønmodtagere inden for 127 standardbranchegrupper. Fuldtidspersoner, 2023.


19 standardbranchegrupper (127 standardbranchegrupper) 


Antal internationale lønmodtagere, fuldtidspersoner


Andel internationale lønmodtagere, procent

Andre serviceydelser mv

Frisører, vaskerier og andre serviceydelser
1 550
14,8

Reparation af husholdningsudstyr
111
4,6

Private husholdninger med ansat medhjælp
15
4,0

Organisationer og foreninger
724
2,2

Bygge og anlæg

Anlægsentreprenører
3 486
20,5

Byggeentreprenører
4 384
17,2

Murere og anden specialiseret bygge- og anlægsvirksomhed samt forberedende byggepladsarbejde
4 492
15,7

Bygningsfærdiggørelse
4 025
9,8

Bygningsinstallation
2 492
5,5

Ejendomshandel og udlejning

Udlejning af erhvervsejendomme
352
6,3

Ejendomsmæglere mv.
815
5,6

Boligudlejning
254
2,0

Energiforsyning

Elforsyning
1 002
9,6

Gasforsyning
27
2,0

Varmeforsyning
3
0,2

Finansiering og forsikring

Finansiel service
740
6,8

Pengeinstitutter
2 226
6,4

Kreditforeninger mv.
646
4,5

Forsikring og pension
305
1,5

Handel 

Internethandel, postordre mv.
1 902
19,4

Engrosh. med føde-, drikke- og tobaksvarer
2 920
15,0

Specialbutikker med fødevarer
435
9,4

Engrosh. med tekstiler og husholdningsudstyr
3 668
8,5

Detailh. med beklædning og fodtøj
964
7,7

Engrosh. med korn og foderstof
206
6,9

Engrosh. med it-udstyr
736
6,5

Agenturhandel
290
6,5

Bilværksteder mv.
1 099
5,9

Detailh. med tekstiler og husholdningsudstyr mv.
2 207
5,6

Supermarkeder og varehuse mv.
2 169
5,0

Anden engroshandel
1 698
4,4

Engrosh. med andre maskiner
1 263
4,3

Detailh. med forbrugerelektronik
93
3,7

Bilhandel
657
3,1

Tankstationer
75
2,7

Detailh. med kultur- og fritidsprodukter
143
2,3

Hoteller og restauranter

Restauranter
14 035
24,8

Hoteller mv.
3 883
24,4

Industri 

Slagterier
2 883
25,0

Fiskeindustri
542
23,5

Legetøj og anden fremstillingsvirksomhed
1 265
18,0

Fremst. af motorer, vindmøller og pumper
3 183
13,0

Reparation og installation af maskiner og udstyr
1 542
12,9

Bagerier, brødfabrikker mv.
1 004
12,3

Medicinalindustri
4 013
11,7

Fremst. af metal
542
11,5

Metalvareindustri
3 271
11,4

Betonindustri og teglværker
1 143
11,1

Glasindustri og keramisk industri
159
10,1

Fremst. af skibe og andre transportmidler
275
10,1

Træindustri
669
10,0

Fremst. af motorkøretøjer og dele hertil
335
9,9

Fremst. af andet elektronisk udstyr
1 195
9,8

Beklædningsindustri
125
9,3

Tobaksindustri
53
9,0

Fremst. af husholdningsapparater, lamper mv.
372
8,5

Anden fødevareindustri
848
8,2

Fremst. af basiskemikalier
361
7,8

Plast- og gummiindustri
746
7,5

Fremst. af medicinske instrumenter mv.
403
7,1

Fremst. af computere og kommunikationsudstyr mv.
237
7,0

Fremst. af elektriske motorer mv.
280
6,7

Fremst. af ledninger og kabler
100
6,7

Møbelindustri
457
6,3

Fremst. af maling og sæbe mv.
419
6,2

Læder- og fodtøjsindustri
5
5,6

Fremst. af andre maskiner
1 688
5,4

Mejerier
476
5,2

Tekstilindustri
123
5,1

Drikkevareindustri
157
4,5

Papirindustri
174
4,3

Trykkerier mv.
101
3,3

Olieraffinaderier mv.
17
2,4

Information og kommunikation

Udgivelse af computerspil og anden software
1 766
21,4

Informationstjenester
1 164
14,5

It-konsulenter mv.
7 458
12,1

Telekommunikation
587
4,8

Produktion af film, tv og musik mv.
227
4,4

Forlag
346
3,9

Radio- og tv-stationer
81
1,4

Kultur og fritid

Lotteri og andet spil
139
10,5

Teater, musik og kunst
481
8,0

Forlystelsesparker og andre fritidsaktiviteter
202
7,2

Sportsklubber
995
6,6

Biblioteker, museer mv.
193
1,9

Landbrug, skovbrug og fiskeri

Landbrug og gartneri
10 806
36,4

Skovbrug
543
18,9

Fiskeri
160
15,5

Offentlig administration, forsvar og politi

Offentlig administration
753
0,8

Forsvar, politi og retsvæsen mv.
178
0,3

Rejsebureauer, rengøring og anden operationel service

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
13 675
24,7

Arbejdsformidling og vikarbureauer
7 883
20,0

Anden operationel service
1 884
12,7

Rejsebureauer
390
9,9

Udlejning og leasing af materiel
619
8,4

Vagt og sikkerhedstjeneste
102
1,8

Råstofindvinding

Service til råstofindvinding
373
23,3

Indvinding af olie og gas
243
22,5

Indvinding af grus og sten
25
2,2

Sundhed og socialvæsen

Hospitaler
3 073
2,8

Daginstitutioner og dagcentre mv.
4 618
2,7

Plejehjem mv.
3 004
2,5

Læger, tandlæger mv.
1 113
2,2

Transport

Skibsfart
3 728
31,1

Luftfart
1 127
25,3

Post og kurertjeneste
3 341
25,2

Fragtvognmænd og rørtransport
3 345
11,6

Hjælpevirksomhed til transport
3 499
10,8

Lokaltog, bus og taxi mv.
1 468
8,6

Regional- og fjerntog
148
2,7

Undervisning

Videregående uddannelsesinstitutioner
7 702
17,6

Voksenundervisning mv.
481
3,1

Gymnasier og erhvervsfaglige skoler
497
1,2

Grundskoler
1 009
1,2

Vandforsyning og renovation

Rensning af jord og grundvand
10
6,2

Renovation og genbrug
387
4,2

Kloak- og rensningsanlæg
24
1,3

Vandforsyning
3
0,5

Videnservice

Forskning og udvikling
2 996
16,0

Virksomhedskonsulenter
3 785
10,2

Arkitekter og rådgivende ingeniører
4 308
9,2

Anden videnservice
926
8,3

Reklame- og analysebureauer
869
8,2

Revision og bogføring
967
5,0

Dyrlæger
56
1,7

Advokatvirksomhed
108
1,2

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.

Bilag 3. Andel internationale lønmodtagere fordelt efter statsborgerskabsland og standardbranchegrupper

Tabel 3. Internationale lønmodtagere fra udvalgte statsborgerskabslande fordelt på top-5 standardbranchegrupper. Fuldtidspersoner, 2023.


Statsborgerskabsland (127 standardbranchegrupper) 


Antal, fuldtidspersoner


Andel fra statsborgerskabsland i branchegruppe, procent

Afghanistan

Restauranter
120
12,4

Daginstitutioner og dagcentre mv.
116
12,0

Supermarkeder og varehuse mv.
101
10,4

Plejehjem mv.
80
8,2

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
46
4,7

Bangladesh

Restauranter
360
33,9

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
221
20,8

Arbejdsformidling og vikarbureauer
63
5,9

Post og kurertjeneste
49
4,6

Landbrug og gartneri
43
4,0

Brasilien

Videregående uddannelsesinstitutioner
168
12,0

Medicinalindustri
135
9,6

Landbrug og gartneri
130
9,3

Arbejdsformidling og vikarbureauer
79
5,6

It-konsulenter mv.
77
5,5

Bulgarien

Restauranter
1 218
23,4

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
891
17,1

Engrosh. med føde-, drikke- og tobaksvarer
327
6,3

Post og kurertjeneste
249
4,8

Fragtvognmænd og rørtransport
229
4,4

Eritrea

Slagterier
453
16,5

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
223
8,1

Daginstitutioner og dagcentre mv.
208
7,6

Plejehjem mv.
197
7,2

Frisører, vaskerier og andre serviceydelser
159
5,8

Filippinerne

Daginstitutioner og dagcentre mv.
260
11,5

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
225
9,9

Landbrug og gartneri
210
9,3

Plejehjem mv.
209
9,2

Skibsfart
208
9,2

Finland

Engrosh. med tekstiler og husholdningsudstyr
103
9,4

Pengeinstitutter
86
7,8

Videregående uddannelsesinstitutioner
68
6,2

It-konsulenter mv.
66
6,0

Luftfart
42
3,8

Frankrig

Videregående uddannelsesinstitutioner
280
9,2

Restauranter
191
6,3

It-konsulenter mv.
170
5,6

Arkitekter og rådgivende ingeniører
160
5,3

Engrosh. med tekstiler og husholdningsudstyr
157
5,2

Grækenland

Restauranter
251
11,5

Videregående uddannelsesinstitutioner
246
11,2

Medicinalindustri
150
6,9

Arkitekter og rådgivende ingeniører
130
5,9

It-konsulenter mv.
121
5,5

Indien

It-konsulenter mv.
1 319
18,5

Videregående uddannelsesinstitutioner
459
6,4

Skibsfart
447
6,3

Medicinalindustri
369
5,2

Forskning og udvikling
307
4,3

Iran

Videregående uddannelsesinstitutioner
372
11,6

Plejehjem mv.
221
6,9

Restauranter
212
6,6

Hospitaler
204
6,3

Daginstitutioner og dagcentre mv.
191
5,9

Irland

Bygningsinstallation
137
10,7

Virksomhedskonsulenter
112
8,8

Arbejdsformidling og vikarbureauer
109
8,5

Arkitekter og rådgivende ingeniører
68
5,3

It-konsulenter mv.
66
5,2

Island

It-konsulenter mv.
115
7,6

Restauranter
110
7,3

Daginstitutioner og dagcentre mv.
72
4,7

Hospitaler
72
4,7

Plejehjem mv.
50
3,3

Italien

Restauranter
1 288
17,7

Videregående uddannelsesinstitutioner
615
8,5

Hoteller mv.
356
4,9

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
326
4,5

It-konsulenter mv.
303
4,2

Kina

Restauranter
696
25,3

Videregående uddannelsesinstitutioner
666
24,2

Medicinalindustri
108
3,9

Forskning og udvikling
106
3,9

Arkitekter og rådgivende ingeniører
98
3,6

Kroatien

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
180
11,0

Restauranter
128
7,8

It-konsulenter mv.
63
3,8

Hoteller mv.
61
3,7

Arkitekter og rådgivende ingeniører
58
3,5

Letland

Skibsfart
269
10,8

Bygningsfærdiggørelse
202
8,1

Arbejdsformidling og vikarbureauer
189
7,6

Landbrug og gartneri
143
5,7

Murere og anden specialiseret bygge- og anlægsvirksomhed samt forberedende byggepladsarbejde
134
5,4

Litauen

Landbrug og gartneri
930
14,3

Bygningsfærdiggørelse
567
8,7

Murere og anden specialiseret bygge- og anlægsvirksomhed samt forberedende byggepladsarbejde
438
6,7

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
409
6,3

Byggeentreprenører
277
4,3

Nederlandene

Videregående uddannelsesinstitutioner
190
8,7

It-konsulenter mv.
137
6,3

Landbrug og gartneri
105
4,8

Arkitekter og rådgivende ingeniører
100
4,6

Engrosh. med tekstiler og husholdningsudstyr
90
4,1

Nepal

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
1 154
39,7

Restauranter
928
31,9

Internethandel, postordre mv.
134
4,6

Hoteller mv.
120
4,1

Arbejdsformidling og vikarbureauer
69
2,4

Norge

Hospitaler
330
10,8

It-konsulenter mv.
172
5,6

Virksomhedskonsulenter
126
4,1

Restauranter
116
3,8

Engrosh. med tekstiler og husholdningsudstyr
115
3,8

Pakistan

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
154
11,9

Lokaltog, bus og taxi mv.
108
8,4

Restauranter
102
7,9

Videregående uddannelsesinstitutioner
71
5,5

Byggeentreprenører
62
4,8

Polen

Arbejdsformidling og vikarbureauer
2 481
9,2

Anlægsentreprenører
2 010
7,5

Murere og anden specialiseret bygge- og anlægsvirksomhed samt forberedende byggepladsarbejde
1 868
7,0

Byggeentreprenører
1 863
6,9

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
1 631
6,1

Portugal

Restauranter
801
21,7

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
407
11,0

Fremst. af motorer, vindmøller og pumper
262
7,1

Arbejdsformidling og vikarbureauer
167
4,5

Arkitekter og rådgivende ingeniører
124
3,4

Rumænien

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
2 609
12,8

Landbrug og gartneri
2 369
11,7

Arbejdsformidling og vikarbureauer
1 418
7,0

Post og kurertjeneste
1 040
5,1

Murere og anden specialiseret bygge- og anlægsvirksomhed samt forberedende byggepladsarbejde
931
4,6

Rusland

It-konsulenter mv.
118
9,7

Videregående uddannelsesinstitutioner
100
8,2

Virksomhedskonsulenter
72
5,9

Arkitekter og rådgivende ingeniører
59
4,8

Skibsfart
50
4,1

Slovakiet

Restauranter
159
10,6

It-konsulenter mv.
126
8,4

Arbejdsformidling og vikarbureauer
89
5,9

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
88
5,9

Hoteller mv.
58
3,9

Spanien

Restauranter
448
9,9

Videregående uddannelsesinstitutioner
427
9,4

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
273
6,0

Medicinalindustri
259
5,7

Arkitekter og rådgivende ingeniører
218
4,8

Statsløse

Daginstitutioner og dagcentre mv.
99
9,1

Restauranter
88
8,1

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
81
7,4

Plejehjem mv.
72
6,6

Lokaltog, bus og taxi mv.
56
5,1

Storbritannien

Virksomhedskonsulenter
356
7,2

Videregående uddannelsesinstitutioner
299
6,1

It-konsulenter mv.
290
5,9

Arkitekter og rådgivende ingeniører
226
4,6

Engrosh. med tekstiler og husholdningsudstyr
200
4,1

Sverige

It-konsulenter mv.
832
6,2

Restauranter
782
5,8

Hjælpevirksomhed til transport
623
4,6

Engrosh. med tekstiler og husholdningsudstyr
592
4,4

Luftfart
537
4,0

Syrien

Restauranter
623
8,6

Daginstitutioner og dagcentre mv.
608
8,4

Lokaltog, bus og taxi mv.
550
7,6

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
436
6,0

Fragtvognmænd og rørtransport
344
4,8

Thailand

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
272
17,0

Restauranter
262
16,4

Daginstitutioner og dagcentre mv.
134
8,4

Plejehjem mv.
122
7,6

Byggeentreprenører
95
5,9

Tyrkiet

Restauranter
298
13,7

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
167
7,7

Videregående uddannelsesinstitutioner
116
5,3

Arkitekter og rådgivende ingeniører
87
4,0

Engrosh. med føde-, drikke- og tobaksvarer
80
3,7

Tyskland

Videregående uddannelsesinstitutioner
1 033
9,3

It-konsulenter mv.
424
3,8

Hjælpevirksomhed til transport
395
3,6

Fragtvognmænd og rørtransport
371
3,3

Virksomhedskonsulenter
344
3,1

USA

Videregående uddannelsesinstitutioner
288
11,1

It-konsulenter mv.
246
9,5

Medicinalindustri
160
6,2

Virksomhedskonsulenter
128
4,9

Legetøj og anden fremstillingsvirksomhed
122
4,7

Ukraine

Landbrug og gartneri
4 363
35,7

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
953
7,8

Restauranter
661
5,4

Hoteller mv.
463
3,8

Arbejdsformidling og vikarbureauer
292
2,4

Ungarn

Ejendomsservice, rengøring og anlægsgartnere
254
9,6

Restauranter
203
7,7

Arbejdsformidling og vikarbureauer
170
6,4

It-konsulenter mv.
159
6,0

Landbrug og gartneri
105
4,0

Vietnam

Landbrug og gartneri
492
43,3

Restauranter
106
9,3

Frisører, vaskerier og andre serviceydelser
90
7,9

Slagterier
40
3,5

Videregående uddannelsesinstitutioner
35
3,1

Anm. 127 standardbranchegrupper. Kun de 40 statsborgerskabslande, der er nævnt i figur 3 indgår i tabellen.

Kilde. Beskæftigelse for lønmodtagere og Befolkningsregisteret.

Noter

Hertil kommer en række afgrænsninger ift. herkomsttype, jf. boks 1. [ ↑ ]

Den 28. oktober 2024 udgav Danmarks Statistik Flere beskæftigede indvandrere og efterkommere, som beskriver beskæftigelsesudviklingen for blandt andet indvandrere og efterkommere fra 2013 til 2023. Denne opgørelse er ikke sammenlignelig med resultaterne i analysen, især fordi populationen, den omhandler, ikke er afgrænset til indvandrere med højst 10 års ophold i Danmark. [ ↑ ]

Vi har testet hovedresultaterne i analysen med hhv. 5, 7 og 15 års grænse for opholdsvarighed. Antallet og andelen af internationale lønmodtagere ændrer sig inden for fx branchegrupper, men fordelingerne ændrer sig ikke nævneværdigt. [ ↑ ]

Ifølge Statistikbanken (LBESK22) steg antallet af fuldtidsbeskæftigede fra 2008K4 til 2023K4 med 231.000 til 2.497.000 i 2023K4, hvilket svarer til en stigning på 10,2 pct. Forskellen skyldes primært, at opgørelsen af lønmodtagere i denne analyse er afgrænset aldersmæssigt til 18-65 år. Dertil kommer, at beskæftigelsestallene på dst.dk og i statistikbanken opgøres på måneds- eller kvartalsniveau, mens der i analysen anvendes årsopgørelser. [ ↑ ]

Se fx emnesiden for Arbejdsmarkedsstatus (RAS). [ ↑ ]

Internationale lønmodtagere er bl.a. defineret ved, at de ikke har dansk statsborgerskab, og regler for tildeling af dansk statsborgerskab og dobbelt statsborgerskab ændrer sig løbende. Udviklingen i antallet og andelen af internationale lønmodtagere er derfor ikke nødvendigvis kun drevet af forhold relateret til arbejdsmarkedet, men også administrative forhold. [ ↑ ]

Andelen af internationale lønmodtagere med ukrainsk statsborgerskab, der i 2023 havde opholdsgrundlaget Ukraine (særlov) var 57 pct.

Andelen af internationale lønmodtagere med syrisk statsborgerskab, der i 2023 havde opholdsgrundlaget Asyl mv., Familiesammenføring, Mindreårige børn, Refererer til flygtning eller Familiesammenføring, Ægteskab eller fast samlivsforhold, Refererer til flygtning var 97 pct. [ ↑ ]

Se DST Analysen Hvem pendler fra Sverige til Danmark for tal for pendlerne i Øresundsregionen. [ ↑ ]

Se bilag 2 for en komplet oversigt over andel internationale lønmodtagere i hver af de 127 brancheundergrupper. [ ↑ ]

Navnlig Landbrug, skovbrug og fiskeri (34 pct.), Hoteller og restauranter (25 pct.) og Rejsebureauer, rengøring og anden operationel service (19 pct.), jf. figur 5. [ ↑ ]

Den gennemsnitlige lønforskel mellem internationale og øvrige lønmodtagere (3 pct.) bliver dermed også noget mindre end forskellen i medianlønnen, fordi de højeste indkomster blandt de internationale lønmodtagere trækker gennemsnittet op i højere grad, end det er tilfældet for øvrige lønmodtagere. [ ↑ ]

Det gælder Råstofindvinding (17 pct.), Information og kommunikation (11 pct.) og Videnservice (9 pct.). [ ↑ ]

Kontakt:

Aske Skov Andersen
Telefon: 20 28 51 37
Mail: ake@dst.dk