oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Priserne på enfamiliehuse stiger forsat mest

31. januar 2020

Huspriserne er nu steget mere end lejlighedspriserne i et år. I november var det tolvte måned i træk, at priserne på enfamiliehuse steg mere end på ejerlejligheder, når man måler prisudviklingen i forhold til samme måned året før. På landsplan var den årlige prisstigning på enfamiliehuse i november på 3,0 pct., mens ejerlejligheder steg med 1,9 pct. Siden priserne på ejerboliger begyndte at stige i slutningen af 2012, er ejerlejligheder steget mærkbart mere i pris end enfamiliehuse, men fra slutningen af 2018 er enfamiliehuse steget mere end ejerlejligheder. I fjorten ud af de seneste seksten måneder er prisen på enfamiliehuse steget mere end priserne på ejerlejligheder målt i forhold til samme måned året før.

Ejendomssalg (md.)  november 2019

31. januar 2020 - Nr. 30

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Flest kvinder har ikke råd til fritidsaktiviter

31. januar 2020

Flere kvinder end mænd angiver, at de ikke selv har råd til regelmæssigt at deltage i fritidsaktiviteter såsom at gå til sport, gå i biografen eller til koncert. I 2019 gælder det samlet set for 9 pct. af kvinderne og 6 pct. af mændene. Kønsforskellen findes inden for alle husstandstyper. Særligt enlige kvinder med børn angiver, at de ikke har råd til fritidsaktiviteter. Det kan både være et udtryk for økonomiske problemer, men det kan også i nogen grad være et spørgsmål om prioriteringer. Tallene kommer fra Levevilkårsundersøgelsen, der årligt gennemføres af Danmarks Statistik. Den tegner et billede af folks egen oplevelse af deres økonomiske situation og eventuelle afsavn i hverdagen.

Indikatorer for velfærd  2019

31. januar 2020 - Nr. 31

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Indikatorer for velfærd

Kontakt

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgelsen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Man skal derfor være varsom med tolkningen af resultaterne og især ved sammenligninger over tid. Undersøgelsen er del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i visse andre lande. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Kun en meget begrænset del af undersøgelsen offentliggøres af Danmarks Statistik, men EU's statistiske kontor, Eurostat, offentliggør en lang række detaljer om situationen i EU-landene.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)

Del sidens indhold
Bruttoledigheden er fortsat uændret

30. januar 2020

Fra november til december lå bruttoledigheden stort set uændret, hvilket svarer til et niveau på 104.300 fuldtidspersoner i december. Dermed ligger ledighedsprocenten fortsat på 3,7 pct. af arbejdsstyrken, hvilket er uændret siden februar 2019. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigeret med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  december 2019

30. januar 2020 - Nr. 28

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Konjunkturbarometrene viser mindre fald

30. januar 2020

Konjunkturindikatoren for industri og bygge og anlæg falder svagt med hhv. 2 og 1 point i januar 2020. Men stadig er tendensen en opbremsning i de markante fald, der sås igennem 2019. Det viser de sammensatte konjunkturindikatorer for de to erhverv. Serviceerhverv ligger uændret, mens detailhandel som det eneste erhverv stiger en smule, dog er tendensen her fortsat markant nedadgående. I industriens kvartalstal ses specifikt for føde- og drikkevareindustrien en akut mangel på materialer eller udstyr - se nedenfor. Det månedlige tillæg Fokus på konjunkturbarometrene er opdateret med nyeste konjunkturbarometertal og standardanalyser for Danmark og udlandet.

Konjunkturbarometer for erhvervene  januar 2020

30. januar 2020 - Nr. 29

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Dansk beskæftigelse er den femtehøjeste i EU

29. januar 2020

I tredje kvartal 2019 var 75,5 pct. af de 15-64-årige i Danmark beskæftigede. I EU havde kun Nederlandene (78,4 pct.), Sverige (78,1 pct.), Tyskland (77,0 pct.) og Estland (76,2 pct.) en højere beskæftigelsesfrekvens. Landene med de laveste beskæftigelsesfrekvenser var Grækenland med 57,4 pct. og Italien med 59,4 pct. Den gennemsnitlige beskæftigelsesfrekvens for samtlige EU-medlemslande var 69,6 pct.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  3. kvt. 2019

29. januar 2020 - Nr. 27

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Landbrug fylder lidt mindre, byer og natur vokser

28. januar 2020

Landbrugsareal optog 25.787 km2 eller 59,8 pct. af Danmark i 2018. Det er 1,8 pct. mindre end i 2011. For de mest intensivt dyrkede landbrugsarealer med etårige afgrøder som korn og rodfrugter har tilbagegangen været større (minus 4,8 pct.), mens der har været en stigning i ekstensive landbrugsarealer med fx græs og brak. Mens landbruget optager mindre plads, fylder veje og bebygget areal 4,0 pct. mere i 2018 end i 2011. Naturen har også fået mere plads. Arealet med natur er øget 5,9 pct. fra 3.671 km2 i 2011 til 3.887 km2 i 2018, hvilket svarer til, at 9 pct. af Danmark er dækket af naturarealer. Den største fremgang (7,3 pct.) har været i våde naturtyper som moser og enge. Opgørelsen indeholder ingen oplysninger om naturens tilstand eller kvalitet fx artsrigdommen. Skovarealet indgår ikke i kategorien natur, men opgøres for sig. Skovarealet er stort set uændret i perioden.

Arealdække  2018

28. januar 2020 - Nr. 26

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2022

Alle udgivelser i serien: Arealdække

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

DCE har udgivet en teknisk rapport, der dokumenterer metoden bag skabelsen af ét konsolideret kort for arealdække i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arealregnskab
Lille fald i detailsalget i december

27. januar 2020

Detailsalget faldt 0,5 pct. fra november til december korrigeret for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Denne udvikling svarer til de fire foregående år. En forklaring kan være, at en del af julesalget er flyttet til november pga. Black Friday og andre store handelsdage. Salget i fjerde kvartal var endvidere 0,2 pct. lavere end i tredje kvartal.

Detailomsætningsindeks  december 2019

27. januar 2020 - Nr. 25

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Færre tyre og stude i Danmark

24. januar 2020

Der var 239.000 tyre og stude i Danmark 31. december 2019, hvilket er det laveste hidtil. Det seneste år er antallet af tyre og stude faldet 5,3 pct., hvilket skyldtes en større eksport af kalve til opfedning i udlandet, samt lidt færre køer. Over halvdelen af tyrene slagtes inden de bliver et år gamle. 85 pct. af alle tyre og stude findes i Jylland.

Kvægbestanden  31. december 2019

24. januar 2020 - Nr. 23

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Kvægbestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Kvægbestanden bliver opgjort på grundlag af oplysninger fra Det Centrale Husdyrbrugs-Register (CHR) og Kvægdatabasen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvægbestanden

Del sidens indhold
Kortvarigt lavpunkt for svineproducenter i 2018

24. januar 2020

Efter gode år i 2016-2017 var 2018 et kortvarigt lavpunkt for de danske svineproducenter. Producenter med mindst 10.000 producerede slagtesvin måtte, efter alle omkostninger var afholdt, binde en 5-krone i halen på hvert svin leveret til slagtning, og tabte derfor netto penge på deres produktion. Anderledes gunstig var situationen i 2019, hvor overskuddet pr. produceret svin forventes at stige til knap 120 kr., og i 2020 vil overskuddet stige til 250 kr. pr. svin baseret på den aktuelle notering i uge 1-4, når der forudsættes, at omkostningerne er på 2018-niveau. Det vil i givet fald efterlade betydelige overskud til kapitalforrentning, når det tages i betragtning, at de ca. 600 danske svineproducenter med mindst 10.000 producerede svin i gennemsnit leverer lige knap 20.000 svin.

Økonomien i landbrugets produktionsgrene  2018

24. januar 2020 - Nr. 24

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Martin Brandt Jepsen, tlf. 24 99 89 11

Kilder og metode

Udgangspunktet er bedrifter, hvor arbejdsindsatsen mindst svarer til 1 årsværk (= 1.665 timer). I det enkelte regnskab er indsatsfaktorer, bruttoudbytte og omkostninger fordelt på produktionsgrene på grundlag af dels regnskabets oplysninger om areal og dyrehold og dels særligt udarbejdede nøgletal.Begreber: Nettooverskud: Overskud, når alle produktionsfaktorer er aflønnet.Lønningsevne kr. pr. time: (Nettooverskud + omkostning til arbejdskraft) / arbejdstimer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Del sidens indhold
4,7 mia. kr. mere til ældre og førtidspensioner

23. januar 2020

Kommunerne budgetterer med nettodriftsudgifter på 365,7 mia. kr. i 2020. Det er en stigning på 13,1 mia. kr. fra 2019. Kommunernes udgifter til sociale opgaver er budgetteret til i alt 205,9 mia. kr., hvilket er en forøgelse på 7,8 mia. kr. Blandt de sociale opgaver er ældreområdet den største udgiftspost og stiger med 2,4 mia. kr., mens udgifterne til voksne med særlige behov stiger med 1,8 mia. kr. Førtidspensioner og personlige tillæg tilføres 2,3 mia. kr. mere end 2019, mens det reducerede budget til kontante ydelser bl.a. skyldes et fald i udgifterne til kontant- og uddannelseshjælp på 1,2 mia. kr.

Kommunale og regionale budgetter  2020

23. januar 2020 - Nr. 21

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Kommunale og regionale budgetter

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over de kommunale budgetter udarbejdes i årets budgetterede pris- og lønniveau på grundlag af detaljerede budgetoplysninger for de enkelte kommuner. Indberetningsniveauet, som er fælles for alle kommuner, er autoriseret af Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Budgetterne er kommunernes forventede udgifter i oktober året før budgetåret og kan ikke umiddelbart sammenlignes med regnskaberne.Flere oplysninger findes på emnesiderne Kommunernes regnskaber og budgetter og Regionernes regnskaber og budgetter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner
Lille stigning i forbrugertilliden

23. januar 2020

Forbrugertilliden ligger på 4,5 i januar mod 2,5 i december og er atter en smule højere end sidste måned. Forbrugertilliden ligger lidt højere end gennemsnittet for det seneste halve år, som er 3,5. Stigningen i forbrugertilliden skyldes især forbrugernes vurdering af Danmarks økonomiske situation i dag samt forventningen til Danmarks økonomiske situation om et år. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  januar 2020

23. januar 2020 - Nr. 20

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
De populære musikinstrumenter ligger fast

23. januar 2020

Rækkefølgen blandt musikskolernes seks mest populære instrumenter ligger fast år efter år. På førstepladsen siden sæson 2012/2013 ligger klaverspil, mens akustisk guitar, slagtøj og sang indtager de efterfølgende pladser. På en femteplads ligger violin, og på sjettepladsen elguitar. De efterfølgende placeringer i sæson 2018/2019 er besat af saxofon, elbas og tværfløjte. Disse tre instrumenter har siden 2012/2013 også været at finde på top-ti; dog ikke på de samme placeringer i hver sæson. For de seneste sæsoner, dvs. 2017/2018 og 2018/2019 har cello besat tiendepladsen.

Musikskoler  2018/2019

23. januar 2020 - Nr. 22

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Musikskoler

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Statistikken er baseret på spørgeskemaer og indberetninger af administrative data fra landets knap 100 musikskoler, der er kommunale eller modtager kommunalt tilskud. Data for musikskolernes tilskud og udgifter til fx lønninger er indsamlet af Slots- og Kulturstyrelsen. Eleverne er opgjort som såkaldte aktivitetselever, dvs. at det er det samlede antal tilmeldinger til undervisningen, der opgøres uden hensyn til, om det sker som ene- eller holdundervisning.Statistikken afspejler primært elever indskrevet på musikskolernes sang- og instrumentundervisning samt samspils- og forskolehold. Musikskolerne underviser også i institutioner og skoler samt udbyder en række udadvendte informations- og motivationsaktiviteter i fx kulturhuse og på folkebiblioteker. Disse aktiviteter er kun i begrænset omfang dækket af statistikken. For at forbedre beskrivelsen af disse aktiviteter, er der derfor igangsat et udviklingsarbejde med deltagelse af musikskolernes organisationer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Musikskoler

Del sidens indhold
Benzin øger inflationen i Danmark og EU

22. januar 2020

Inflationen i Danmark steg til 0,8 pct. i december fra 0,6 pct. i november, mens den i EU i samme periode steg til 1,6 pct. fra 1,3 pct. I euroområdet steg inflationen til 1,3 pct. fra 1,0 pct. I både Danmark og EU er det i høj grad prisændringer på benzin og fyringsolie, der trækker årsstigningen op fra november til december. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) var da også uændret på 0,8 pct. i december, mens kerneinflationen faldt i EU (fra 1,7 pct. til 1,6 pct.). I euroområdet var den uændret (1,4 pct.).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  december 2019

22. januar 2020 - Nr. 19

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2020

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Højeste antal voldsanmeldelser siden 1995

21. januar 2020

Der blev anmeldt 7.274 tilfælde af vold i årets sidste kvartal, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er knap 10 pct. flere end forrige kvartal, hvor der blev anmeldt 6.633 tilfælde. Antallet er på sit højeste niveau, siden Danmarks Statistik begyndte at sæsonkorrigere anmeldelsestal i 1995. Stigningen siden 2016 skyldes blandt andet anmeldelser for vold mod offentlig myndighed, som nok skal ses i forbindelse med ændringer i Erstatningsnævnets procedurer, som skønnes at have ført til flere anmeldelser. Se Nyt fra Danmarks Statistik 2016:350.

Kriminalitet (kvt.)  4. kvt. 2019

21. januar 2020 - Nr. 18

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. april 2020

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Uændret antal lønmodtagere i november

20. januar 2020

Det samlede antal lønmodtagere i november var på 2.795.700 personer, hvilket stort set er uændret i forhold til oktober. Dermed har den gennemsnitlige månedlige stigning i lønmodtagerbeskæftigelsen i de første 11 måneder af 2019 været på 2.600 personer, hvilket er en svagere udvikling end i 2018, hvor den gennemsnitlige månedlige udvikling i lønmodtagerbeskæftigelsen i de første 11 måneder var på 4.100 personer. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  november 2019

20. januar 2020 - Nr. 17

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
4.600 skiftede fornavn i 2019

16. januar 2020

Det at skifte fornavn er mest udbredt øst for Storebælt. Langt de fleste kommuner på Sjælland, Lolland-Falster og Bornholm har højere andele af personer, der har skiftet fornavn i 2019 end kommunerne på Fyn og i Jylland. Først på plads nummer 31 finder man en kommune, der er beliggende på det jyske fastland, nemlig Odder. Antallet af personer, der skifter fornavn, har ligget rimelig stabilt de seneste tre år.

Navne - hele befolkningen  1. januar 2020

16. januar 2020 - Nr. 15

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Navne - hele befolkningen

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Oplysningerne om navne bygger på et udtræk fra CPR. Navnestatistikken omfatter alle personer, der er bosat i Danmark 1. januar.
I CPR-registeret kan man kun have ét efternavn. Resten af de navne, en person har, betragter vi som fornavne. Fornavne adskilt af et mellemrum betragtes som hvert sit selvstændige navn.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Navne
Byggebeskæftigelsen fastholder niveau

16. januar 2020

Med en lille stigning på 0,5 pct. fastholdt byggebeskæftigelsen sit niveau og er på 179.000 personer i fjerde kvartal 2019 mod 178.100 personer i tredje kvartal. Set over et helt år er byggebeskæftigelsen steget med 2,9 pct. fra 174.000 personer i fjerde kvartal 2018. Alle tal i dette afsnit er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  4. kvt. 2019

16. januar 2020 - Nr. 16

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. april 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Producentpriserne falder fortsat på årsbasis

15. januar 2020

Det samlede producentprisindeks for varer er i december faldet med 0,3 pct. set i forhold til samme måned sidste år. Faldet er 2,3 procentpoint lavere end sidste måned, hvor indekset faldt med 2,6 pct. Udviklingen i indekset har været negativ siden maj 2019. Det markant lavere fald i denne måneds udvikling i forhold til samme måned sidste år hænger sammen med et lavere fald i årsudviklingen for råstofindvinding og en fremgang inden for industrien, som især er drevet af en positiv udvikling i slagteriindustrien.

Producent- og importprisindeks for varer  december 2019

15. januar 2020 - Nr. 14

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Rekordhøje investeringer i nye biler i 2019

14. januar 2020

Investeringerne i nye biler blev rekordhøje i 2019 såvel i kroner som i antal. Husholdningerne købte for 23,2 mia. kr. svarende til 103.500 nye biler, mens erhvervene brugte 34,0 mia. kr. til 122.200 nye biler. Erhvervenes investeringer omfatter samtlige leasingbiler uanset den faktiske leasingtager. De samlede investeringer på 57,1 mia. kr. er 4,5 mia. kr. eller 8,6 pct. højere end i 2018. Antalsmæssigt er de 225.600 biler 3,3 pct. flere end i 2018. Stigningen kan især henføres til større andele af biler i segmenterne large og SUV. De aktuelle tal for bilkøbet i december er nederst i artiklen.

Nyregistrerede motorkøretøjer  december 2019

14. januar 2020 - Nr. 12

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Positiv udvikling i firmasalg trods fald i november

14. januar 2020

Der er en generelt positiv udvikling i firmaernes samlede salg ekskl. energi trods et fald på 2,5 pct. fra oktober til november. Det indenlandske salg ekskl. energi var uændret. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. To brancher var store bidragsydere til faldet: industri, som faldt 3,3 mia. kr., og engroshandel, som faldt 5,5 mia. kr. Faldet skal ses i lyset af store stigninger i de samme brancher de to foregående måneder. Denne udvikling genfindes i handlen med udlandet, se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:5 om Udenrigshandel med varer og Nyt fra Danmarks Statistik 2020:6, der viser, at overskuddet på betalingsbalancen faldt i november. Så på trods af månedens fald ses en positiv udvikling inden for firmaernes samlede salg ekskl. energi på 2,5 pct. for kvartals-sammenligningen og en positiv udvikling på 1,8 pct. i de ikke-sæsonkorrigerede tal, når november 2018 sammenlignes med november 2019.

Firmaernes køb og salg  november 2019

14. januar 2020 - Nr. 13

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Tvangsauktioner topper igen på Sydhavsøerne

13. januar 2020

Ændret 14. januar 2020 kl. 09:40

Ved offentliggørelsen var kun årstallene i tabellen ikke blevet opdateret.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Lolland og Guldborgsund blev med hhv. 84 og 72 tvangsauktioner de kommuner, der havde flest bekendtgjorte tvangsauktioner i 2019. Dermed er det tredje år i træk, at Lolland og Guldborgsund ligger øverst på listen over kommuner med flest tvangsauktioner. På trods af at man i de to kommuner igen i 2019 oplevede flest tvangsauktioner, var der alligevel knap en tredjedel færre i forhold til året før. I det hele taget blev 2019 året med det laveste antal tvangsauktioner siden finanskrisens begyndelse i 2008. I alt blev der i 2019 bekendtgjort 2.236 tvangsauktioner, hvilket er et fald på 19 pct. i forhold til 2018.

Tvangsauktioner  december 2019

13. januar 2020 - Nr. 11

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Danskerne står for 57 pct. af hotelovernatningerne

10. januar 2020

I 1999 var de danske hoteller i lige høj grad beboet af danskere og udlændinge. 20 år senere er flertallet af hotelgæsterne danskere. Andelen af danske hotelovernatninger er således steget fra 50 pct. til 57 pct. i perioden januar-november 1999 til januar-november 2019, mens andelen af udenlandske overnatninger er faldet tilsvarende. I Region Hovedstaden er danskernes andel af hotelovernatningerne også steget markant, men med 56 pct. er flertallet af hotelovernatningerne fortsat udenlandske. Danske hotelovernatninger i Region Hovedstaden er næsten tredoblet fra 1,4 mio. i januar-november 1999 til 3,9 mio. i januar-november 2019, mens de udenlandske hotelovernatninger er fordoblet fra 2,5 til 4,9 mio. Tendensen med stadigt flere danskere gør sig også gældende i feriehusene, se emnesiden.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  november 2019

10. januar 2020 - Nr. 8

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Energi øger fortsat stigningen i forbrugerpriserne

10. januar 2020

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,8 pct. i december i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er større end i november, hvor den årlige stigning var 0,7 pct. Det er især hovedgrupperne transport og bolig, der trækker årsstigningen i forbrugerprisindekset op i december i forhold til måneden før, hvilket også var tilfældet i november. Inden for transport er det primært prisændringer på benzin og diesel, og inden for bolig er det naturgas og fyringsolie, der bidrager til den højere årsstigning.

Forbruger- og nettoprisindeks  december 2019

10. januar 2020 - Nr. 7

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Ny rekord for feriehuse nået allerede i november

10. januar 2020

November bragte det samlede antal overnatninger i udlejede feriehuse for 2019 op på i alt 19,9 mio. overnatninger. Dermed er rekorden fra 2018 med 19,5 mio. overnatninger overgået, inden 2019 er omme. Af de 19,9 mio. overnatninger er 12,7 mio. fra Tyskland, og 5,1 mio. er fra Danmark. Lægger man de øvrige overnatningsformer (hotel, feriecenter, camping mv.) oveni, så har der ved udgangen af november været i alt 53,7 mio. overnatninger i 2019. Dermed bliver rekorden fra 2018 på 53,8 mio. overnatninger slået. Tal for de øvrige overnatningsformer kan ses i Nyt fra Danmarks Statistik 2019:11.

Feriehusudlejning  november 2019

10. januar 2020 - Nr. 9

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Produktionen af medicin faldt i november

10. januar 2020

Det samlede produktionsindeks for industrien faldt i november med 5,2 pct., primært trukket af et fald i medicinalindustrien. Ses der bort fra medicinalindustrien, steg industriproduktionen med 0,4 pct. i november og 1,2 pct. set over en tremånedersperiode. Generelt svinger produktionen en del fra måned til måned. Set i et tremåneders perspektiv er den samlede industriproduktion i september-november steget med 0,4 i forhold til de tre foregående måneder, og trenden er vandret. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  november 2019

10. januar 2020 - Nr. 10

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Overskuddet på betalingsbalancen faldt i november

9. januar 2020

I november var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 19,4 mia. kr., hvilket er 4,1 mia. kr. lavere end oktober (i sæsonkorrigerede tal). Tilbagegangen skyldes især eksporten af tjenester, som i oktober var ekstraordinær stor som følge af salget af et patent, se Nyt fra Danmarks Statistik 2019:458.

Betalingsbalancen over for udlandet  november 2019

9. januar 2020 - Nr. 6

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Importen af varer falder fortsat

9. januar 2020

Importen af varer faldt i november med 1,2 pct. Fra juni til november er importen faldet 3,8 pct. med maskiner som den varegruppe, der bidrager mest til faldet. Eksporten af varer er næsten uændret. Det viser tallene for Udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving. Både eksport og import var højere i de første 11 måneder af 2019 end samme periode sidste år.

Udenrigshandel med varer (md)  november 2019

9. januar 2020 - Nr. 5

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Flere konkurser blandt aktive virksomheder i 2019

8. januar 2020

Det samlede antal konkurser var i 2019 det største i den tid, som denne opgørelse er blevet foretaget, dvs. siden 2009. Det er imidlertid vigtigt at have for øje, om udviklingen primært er sket i virksomheder med økonomisk og beskæftigelsesmæssig betydning eller i mindre betydelige virksomheder. Alle de konkursramte job og stort set hele den konkursramte omsætning kommer således fra konkurserne i aktive virksomheder (ansatte og/eller omsætning større eller lig med 1 mio. kr.), mens konkurserne i nulvirksomheder næsten ikke har nogen økonomisk betydning. I 2019 udgjorde konkurserne i de aktive virksomheder 31 pct. eller 2.590 af de 8.474 konkurser, mens nulvirksomhederne stod for 69 pct. I forhold til gennemsnittet for perioden 2014-2018 var der 20 pct. flere konkurser i de aktive virksomheder i 2019 og et 17 pct. større jobtab.

Konkurser  december 2019

8. januar 2020 - Nr. 4

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Bruttoledigheden er fortsat uændret

8. januar 2020

Fra oktober til november lå bruttoledigheden stort set uændret, hvilket svarer til et niveau på 104.400 fuldtidspersoner i november. Dermed ligger ledighedsprocenten fortsat på 3,7 pct. af arbejdsstyrken, hvilket er uændret både i forhold til november 2018 og i forhold til oktober 2019. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigeret med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  november 2019

8. januar 2020 - Nr. 3

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Detailhandlens forventninger faldt mest i 2019

7. januar 2020

Industriens sæsonkorrigerede sammensatte konjunkturindikator faldt i 2019, men har dog det seneste halvår ligget stabilt på nettotallet minus 6 eller minus 7, når der ses bort fra et dyk til minus 12 i oktober. Tendensen for bygge og anlæg har nærmest været vandret igennem hele 2019. For serviceerhverv har tendensen været udpræget faldende igennem 2019, og helt markant er det for detailhandlen, der med nettotallet nul i december, er langt fra sidste års nettotal for december på 11. Samtidig med denne offentliggørelse er det månedlige tillæg Fokus på konjunkturbarometrene opdateret med nyeste tal. Tillægget bringer en række uddybninger af konjunkturindikatorernes udvikling inklusive tillidsindikatorer for samhandelslande.

Konjunkturbarometer for erhvervene  december 2019

7. januar 2020 - Nr. 1

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Priserne på huse stiger fortsat mere end lejligheder

7. januar 2020

Huspriserne er nu steget mere end lejlighedspriserne i næsten et år. I oktober var det 11. måned i træk, at priserne på enfamiliehuse steg mere end på ejerlejligheder, når man måler prisudviklingen i forhold til samme måned året før. På landsplan var den årlige prisstigning på enfamiliehuse i oktober på 2,8 pct., mens ejerlejligheder steg med 0,3 pct. Siden priserne på ejerboliger begyndte at stige i slutningen af 2012, er ejerlejligheder steget mærkbart mere i pris end enfamiliehuse, men fra slutningen af 2018 er enfamiliehuse steget mere end ejerlejligheder. I 13 ud af de seneste 15 måneder er prisen på enfamiliehuse steget mere end ejerlejligheder målt i forhold til samme måned året før.

Ejendomssalg (md.)  oktober 2019

7. januar 2020 - Nr. 2

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Fødevarer holder inflationen oppe i Danmark og EU

23. december 2019

Inflationen i Danmark er uændret i november (0,6 pct.) i forhold til oktober, mens den i samme periode i EU steg fra 1,1 pct. til 1,3 pct. I Euroområdet steg inflationen fra 0,7 pct. til 1,0 pct. Fødevarer er fortsat den varegruppe, der bidrager mest til inflationen i Danmark såvel som i EU og Euroområdet. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) faldt til 0,8 pct. i november mod 1,0 pct. i oktober, mens kerneinflationen steg i både EU (fra 1,5 pct. til 1,7 pct.) og euroområdet (fra 1,2 pct. til 1,4 pct.).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  november 2019

23. december 2019 - Nr. 488

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2020

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Pæn stigning i familiernes formue

23. december 2019

Familiernes nettoformue steg med 16,5 pct. fra 2014 til 2018 til lige knap 2 mio. kr. pr. familie. Det er væsentligt mere end det gennerelle prisniveau, da forbrugerprisindekset kun steg med 2,6 pct. Det er også væsentligt mere end familiernes indkomster steg. Den gennemsnitlige familieindkomst efter skat steg nemlig i perioden med 9,2 pct. Det betyder altså, at en større del af familiernes indkomst er sparet op i stedet for at blive omsat til forbrug. Disse tal harmonerer fint med nationalregnskabets opgørelse af husholdningernes forbrug, der også steg en del mindre end indkomsten i den samme periode.

Formue og gæld  2018

23. december 2019 - Nr. 487

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2020

Alle udgivelser i serien: Formue og gæld

Kontakt

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Formuestatistikken bygger på alle tilgængelige data om formue og gæld, som kan fordeles på personer. Visse formuetyper kan ikke fordeles på personer - det gælder bl.a. værdi af indbo mv., kontanter, kryptovaluta samt ikke registrerede formuer i udlandet. Disse er således ikke en del af statistikken. Udover den personfordelte formue- og gældsstatistik publicerer Danmarks Statistik også en nationalregnskabsmæssig formue- og gældsstatistik, der er mere omfattende, men hvor data ikke kan fordeles på alder, køn, geografi osv. Læs mere i statistikdokumentationen formue og gæld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Formue og gæld

Del sidens indhold
2.900 flere lønmodtagere i oktober

20. december 2019

I oktober havde 2.900 flere personer et lønmodtagerjob end i september. Dermed har den gennemsnitlige månedlige stigning i lønmodtagerbeskæftigelsen i de første ti måneder af 2019 været på 2.800 personer. Man skal tilbage til kalenderåret 2014, før der har været en lavere gennemsnitlig månedlig stigning i årets ti første måneder. I 2014 var der dengang en gennemsnitlig månedlig stigning i lønmodtagerbeskæftigelsen i årets første ti måneder på 2.500 personer. Det samlede antal lønmodtagere i oktober var på 2.795.800 personer. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  oktober 2019

20. december 2019 - Nr. 485

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
En anelse højere forbrugertillid

20. december 2019

Forbrugertilliden ligger på 2,5 i december mod 1,4 i november og er dermed en smule højere end sidste måned. Forbrugertilliden ligger lidt lavere end gennemsnittet for det seneste år som er 3,8. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2019

20. december 2019 - Nr. 483

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold