oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Inflationen i Danmark er fortsat lavere end i EU

21. marts 2018

Inflationen i Danmark var i februar nede på 0,5 pct., mens den var 1,3 pct. i EU og 1,1 pct. i euroområdet. Den lavere inflation i Danmark i forhold til EU skyldes bl.a. at elektricitet, brændstof og køb af biler trækker mere ned i Danmark end i EU. En anden årsag er, at prisstigninger på tobak og fødevarer bidrager væsentligt mere til inflationen i EU end i Danmark.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  februar 2018

21. marts 2018 - Nr. 117

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. april 2018

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Højeste antal lønmodtagere nogensinde

21. marts 2018

I januar var der i alt 2.728.800 personer med lønmodtagerjob, hvilket er det højeste antal lønmodtagere nogensinde. Det næsthøjeste antal var i april 2008, hvor der var 6.800 færre end i januar i år. Fra december 2017 til januar 2018 steg antallet af lønmodtagere med hele 7.200 lønmodtagere, og siden april 2013, hvor antallet af personer med lønmodtagerjob begyndte at stige, er antallet af lønmodtagere steget med 187.200. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  januar 2018

21. marts 2018 - Nr. 115

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. april 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Unge findes oftere skyldige i vold end andre

21. marts 2018

Der var desværre fejl i datagrundlaget fra Rigspolitiet ved offentliggørelsen. Strafferetlige domme i alt i 2017 er ændret fra 180.801 til 200.381. Berørte tal er blevet revideret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Der blev i 2017 truffet 6.869 domme vedrørende vold mod privatperson. Af disse var 3.792, svarende til 55 pct., fældende, dvs. at den tiltalte blev fundet skyldig. Andelen af fældende domme er størst blandt de helt unge på 15-19 år. Her var det blandt både mænd og kvinder 62 pct. af dommene, der var fældende. For mændene falder andelen herefter jævnt med stigende alder, og blandt mænd på 50 år og derover var det 50 pct. af dommene, der var fældende. Vold mod privatperson omfatter overtrædelse af straffelovens §§ 244-246. Ikke fældende domme omfatter opgivelse af påtale i henhold til retsplejelovens § 721, stk. 1, nr. 2 samt frifindelser.

Domme for kriminalitet  2017

21. marts 2018 - Nr. 116

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. april 2019

Alle udgivelser i serien: Domme for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Domme

Del sidens indhold
Vi sparer mere op

21. marts 2018

I 2016 opsparede husstandene 25 pct. af deres rådighedsbeløb, mens der i 2009, i forbindelse med finanskrisen afslutning, kun blev lagt 18 pct. af rådighedsbeløbet til side. Husstandene havde i 2016 en gennemsnitlig nettoopsparing på over 105.600 kr. mod 65.500 kr. i 2009. Rådighedsbeløbet, som udgøres af forbrug, nettoopsparing samt foreningskontingent mv, steg med 12 pct. i perioden for en gennemsnitlig husstand. Forbruget udgjorde en mindre del af rådighedsbeløbet i 2016 med en andel på 72 pct. mod 79 pct. i 2009.

Forbrugsundersøgelsen  2015-2016

21. marts 2018 - Nr. 118

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. december 2018

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

For at lette fortolkningen er forbruget nedskaleret til 1.000 kr., hvilket gør det muligt tydeligere at sammenligne forbrugsmønstre på tværs af husstandstyper. Forbrugsundersøgelsen 2024 er baseret på en stik¬prøve på 2.651 private husstande, og de indsamlede oplysninger er omregnet til pris- og mængdeniveauet i 2024. Yderligere oplysninger om datakilder, metode og beregningsprincipper kan findes i statistikdokumentationen om Forbrugsundersøgelsen samt på emnesiden Forbrugsundersøgelsen. Her kan man også se usikkerhedsberegninger for undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Danske lastvognes transportarbejde faldt i 2017

20. marts 2018

Som en positiv afslutning på året steg de danske lastvognes transportarbejde (gods gange distance) i fjerde kvartal 2017 med 1,6 pct. i forhold til samme periode året før og endte på 4 mia. tonkm. For hele 2017 faldt transportarbejdet dog 3 pct. i forhold til 2016. Faldet i 2017 skete i både den internationale kørsel inklusive kørsel udelukkende i udlandet og den nationale transport med hhv. 2 pct. og 3 pct.

Godstransport med danske lastbiler  4. kvt. 2017

20. marts 2018 - Nr. 114

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Forbrugertilliden er uændret

20. marts 2018

Forbrugertilliden ligger på 8,5 i marts, ligesom den gjorde i februar. Niveauet er således uændret. Indikatoren ligger dog lidt højere end de seneste seks måneders gennemsnit på 7,7. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  marts 2018

20. marts 2018 - Nr. 113

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. april 2018

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Vallensbæk har de yngste biler, Samsø de ældste

19. marts 2018

Den laveste gennemsnitsalder for husholdningsejede biler findes i Vallensbæk Kommune med 7,7 år, mens Samsø har den højeste med 13,6 år. Den gennemsnitlige personbil er 8,8 år gammel ved årsskiftet, hvilket er 0,1 år mindre end for et år siden og et halvt år mindre end for fem år siden. Husholdningernes biler er i gennemsnit 9,4 år, mens erhvervenes biler, herunder biler til leasing, er 3,6 år.

Motorparken  1. januar 2018

19. marts 2018 - Nr. 112

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Motorparken

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
39 pct. falder fra på erhvervsuddannelserne

19. marts 2018

Ændret 19. marts 2018 kl. 10:30

Der var desværre fejl i tallene til anden og tredje figur ved offentliggørelsen. Figurerne og tilhørende tekst er revideret. Revisioner er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Af de 50.000 studerende der i 2012 påbegyndte en erhvervsuddannelse, var 39 pct. i løbet af fem år holdt op på deres uddannelser uden at have fuldført en erhvervsuddannelse. 9 pct. var stadig i gang, mens 52 pct. havde fuldført en erhvervsuddannelse. I gruppen af gymnasiale uddannelser var fem-års-frafaldet betydeligt mindre, nemlig 15 pct. Blandt de videregående uddannelser faldt fem-års-frafaldet jo højere uddannelsesniveauet var. I gruppen af korte videregående uddannelser var fem-års-frafaldet 31 pct., mens gruppen af mellemlange og bacheloruddannelser havde et fem-års-frafald på hhv. 22 pct. og 24. pct. Fem-års-frafaldet i gruppen af kandidatuddannelser var 13 pct. og 9 pct. i gruppen af ph.d. uddannelser.

Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper  2016/2017

19. marts 2018 - Nr. 111

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Tallene stammer fra overgangsregistret, som er en bearbejdet version af Elevregistret. Overgangsregistret ser på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser. Uddannelsesskift inden for en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. Uddannelsesstatus opgøres i gruppen efter et og fem år i forhold til studiestart i gruppen. Opgøres frafaldet over en længere periode, vil andelen af studerende, der gennemfører eller falder fra derfor ændre sig. I forbindelse med den årlige opdatering af tallene vil der erfaringsmæssigt ske ændringer i tallene tilbage i tiden. Fx kan studerende som har afbrudt en uddannelsesgruppe skifte status fra afbrudt til igangværende, når der indberettes nye tal næste år. Særligt de seneste år må derfor betragtes som foreløbige.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overgangsregistret
Færre modtager offentlig forsørgelse

19. marts 2018

Fra tredje til fjerde kvartal 2017 faldt antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige med 9.000 personer til i alt 718.200, når SU-modtagere ikke tælles med. Antallet toppede i første kvartal 2010 og er siden da faldet støt med i alt 127.000. Antallet af SU-modtagere steg derimod med 125.000 fra fjerde kvartal 2008 til fjerde kvartal 2015. Siden da har antallet af SU-modtagere ligget konstant omkring de nuværende 324.000-325.000 personer. Alle personopgørelser er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  4. kvt. 2017

19. marts 2018 - Nr. 110

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Små byer og landdistrikter godt repræsenteret

16. marts 2018

Andelen af de valgte kandidater ved kommunalvalget i 2017, som havde bopæl i byer med under 5.000 indbyggere, var større end den tilsvarende andel af den samlede befolkning i kommunen (over 17 år) i 55 kommuner. Modsat forholdte det sig i 21 kommuner, hvor andelen af valgte kandidater fra små byer og landdistrikter var mindre, end i kommunens samlede befolkning. I fire kommuner - nemlig Herning, Vejle, Odder og Favrskov - var overrepræsentationen blandt de valgte kandidater fra små byer og landdistrikter mellem 20 og 24 procentpoint i forhold til kommunens befolkning. I 20 kommuner lå overrepræsentationen mellem 10 og 19 procentpoint, i 31 kommuner lå overrepræsentationen på mellem 1 og 9 procentpoint og i 22 kommuner var andelen den samme blandt de valgte kandidater, som den var i kommunens befolkning.

Kandidater til kommunalbestyrelserne  november 2017

16. marts 2018 - Nr. 109

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. april 2022

Alle udgivelser i serien: Kandidater til kommunalbestyrelserne

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Bogstavsbetegnelserne refererer til følgende partier:  A: Socialdemokratiet; B: Radikale Venstre; C: Den Konservative Folkeparti; D: Nye Borgerlige; F: SF - Socialistisk Folkeparti; I: Liberal Alliance; O: Dansk Folkeparti; S: Slesvigsk Parti; V: Venstre, Danmarks Liberale Parti; Ø: Enhedslisten - De Rød-Grønne; Å: Alternativet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Firmaernes salg holdt niveauet i januar

16. marts 2018

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 0,5 pct. fra december til januar, mens det indenlandske salg ekskl. energi steg 0,4 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Mens bygge og anlæg nød fremgang, gik industri tilbage. Handel med biler og motorcykler er nu tilbage på samme niveau som før afgiftsnedsættelsen i sommeren 2017 efter en kort opbremsning i løbet af år 2017.

Firmaernes køb og salg  januar 2018

16. marts 2018 - Nr. 108

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. april 2018

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
43 pct. læser kandidatstudier på engelsk

16. marts 2018

Af de 64.700 igangværende kandidatstuderende i 2017 er 27.700 indskrevet på en uddannelse, hvor undervisningen foregår på engelsk. Dette svarer til 43 pct. På de korte videregående uddannelser er det 16 pct. af de studerende, der læser uddannelsen med engelsk som undervisningssprog, hvor det på bacheloruddannelserne og de mellemlange videregående uddannelser er hhv. 8 og 7 pct. af de studerende.

Engelsksprogede uddannelser  2018

16. marts 2018 - Nr. 107

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Engelsksprogede uddannelser

Kontakt

Mikkel Jonasson Pedersen, tlf. 23 60 42 07

Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Øget omsætning for it-servicevirksomheder

15. marts 2018

I 2016 omsatte it-servicevirksomhederne for 96 mia. kr., hvilket var en stigning på 9 pct. sammenlignet med 2015. Stigningen skyldes især en øget omsætning af ydelsen computerprogrammering, som steg med 5 mia. kr. Computerprogrammering var dermed af næsten samme størrelsesorden (24,8 pct.) som it-servicevirksomhedernes samlede omsætning i ydelsen it-konsulentbistand (25,4 pct.).

Serviceydelser for serviceerhverv  2016

15. marts 2018 - Nr. 105

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2018

Alle udgivelser i serien: Serviceydelser for serviceerhverv

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Serviceydelser for serviceerhverv er en årlig spørgeskemaundersøgelse, der fra tællingsåret 2023 udgør totaltælling for virksomheder med mindst 20 ansatte inden for en række serviceerhverv. Tidligere har der været tale om en stikprøvebaseret tælling, der blev opregnet til hele populationen i Regnskabsstatistikken for private byerhverv. Virksomhederne bliver bedt om at angive en fordeling af omsætningen på de enkelte serviceydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceydelser for serviceerhverv

Del sidens indhold
Danske varer stiger og importerede varer falder

15. marts 2018

Over det seneste år er priserne på danskproducerede varer steget med 1,1 pct., hvorimod priserne på importerede varer er faldet med 0,4 pct. Prisstigningen i Producentprisindeks for varer skyldes bl.a. en stigning i råstofindvinding på 9,0 pct. Faldet i Importprisindeks for varer skyldes overvejende et fald i elektronikindustrien.

Producent- og importprisindeks for varer  februar 2018

15. marts 2018 - Nr. 106

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. april 2018

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Største stigning i forskning og udvikling siden 2010

14. marts 2018

Erhvervslivets udgifter til forskning og udvikling (FoU) steg fra 2015 til 2016 med 3,4 mia. kr. fra 39,5 mia. kr. til 42,9 mia. kr. Stigningen er den største siden 2010. Samlet set er niveauet for FoU-udgifterne i 2016 15 pct. højere end i 2010. Stigningen fra 2014 til 2015 var med 2,4 mia. kr. periodens hidtil største. Fra 2010 til 2014 var udgiftsniveauet næsten uændret målt i faste priser.

Forskning og udvikling i erhvervslivet  2016

14. marts 2018 - Nr. 103

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. november 2018

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen. Danske data er dermed sammenlignelige med de øvrige EU- og OECDlandes.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet

Del sidens indhold
Stor fremgang i brug af cloud computing

14. marts 2018

I 2017 anvendte 55 pct. af befolkningen cloud computing til lagring af filer, hvilket er 13 procentpoint flere end i 2014. Tilsvarende havde halvdelen af virksomheder med mindst ti ansatte anvendt én eller flere cloud computing services, og stigningen i procentpoint siden 2014 lå på samme niveau som i befolkningen. Cloud computing services er ordninger, hvor virksomheder og privatpersoner har adgang til it-ressourcer via internettet.

It-anvendelse i befolkningen og virksomheder (tema)  2017

14. marts 2018 - Nr. 100

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. september 2018

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen og virksomheder (tema)

Kontakt

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Danmark halter bagud med hensyn til innovation

14. marts 2018

I både Norge og Finland angiver mere end hver tredje virksomhed, at de har været produktinnovative i perioden 2014-2016, hvilket vil sige, at virksomhederne har indført nye eller væsentligt forbedrede produkter. I Danmark og Sverige gælder det hver femte virksomhed. For procesinnovation er billedet mere nuanceret. I Norge meddeler 37 pct. af virksomhederne, at de i perioden 2014-2016 har indført nye eller væsentligt forbedrede processer. I Finland er tallet 32 pct., men det er 21 pct. i Danmark og 18 pct. i Sverige. Sammenligner man Norge og Danmark er der altså næsten dobbelt så mange virksomheder i Norge, der angiver, at de har været procesinnovative i perioden 2014-2016, som det er tilfældet i Danmark.

Innovation i erhvervslivet  2016

14. marts 2018 - Nr. 102

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Innovation i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på statistik innovation i erhvervslivet. Mere information om statistikområdet på www.dst.dk/fui og i statistikdokumentationerne for Erhvervslivet. Undersøgelsen er basseret på en stikprøve, og derfor er der en vis usikkerhed i opgørelsen. Se statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Innovation i erhvervslivet

Del sidens indhold
Udsatte unge har svært ved at komme i arbejde

14. marts 2018

Unge, som hverken var i beskæftigelse eller under uddannelse i november 2008, halter markant efter de øvrige unge på arbejdsmarkedet mange år senere. Blandt unge mellem 16 og 24 år, som i 2008 hverken var i beskæftigelse eller under uddannelse, var 46,6 pct. i arbejde i november 2016. Til sammenligning var 76,1 pct. i beskæftigelse i 2016 blandt de unge, som enten var under uddannelse eller i beskæftigelse i 2008. Andelen af unge som ikke er i beskæftigelse og uddannelse betegnes som NEET-indikatoren efter den internationalt anvendte forkortelse af 'Not in Employment, Education or Training'. Indikatoren beskriver udsatte unge, som kan være i risiko for social eksklusion og fattigdom.

Arbejdsmarkedsregnskab, tema  november 2016

14. marts 2018 - Nr. 101

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arbejdsmarkedsregnskab, tema

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Kilder og metode

Opgørelserne er foretaget ultimo november på baggrund af Arbejdsmarkedsregnskabet
(AMR). Metoden er beskrevet i metodenotatet. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdsmarkedsregnskab (AMR)
Størst stigning i antal lønmodtagere i København

13. marts 2018

Antallet af lønmodtagere steg med 13.300 fra tredje kvartal 2017 til fjerde kvartal 2017 og er nu næsten oppe på samme niveau som i andet kvartal 2008, hvor niveauet var højest. Den geografiske udvikling siden 2008 har dog været forskellig mellem landsdelene. Således var antallet af lønmodtagere i fjerde kvartal 2017 højere i landsdelene Byen København, Københavns omegn, Østjylland og Østsjælland, men lavere i de øvrige landsdele end i andet kvartal 2008. Den største stigning mellem andet kvartal 2008 og fjerde kvartal 2017 var i Byen København og Københavns omegn, hvor der var hhv. 10,3 pct. og 6,6 pct. flere lønmodtagere. Modsat var det største fald i antallet af lønmodtagere på Bornholm og i Vest- og Sydsjælland, hvor der hhv. var 8,9 pct. og 8,3 pct. færre lønmodtagere. Tallene er fordelt efter arbejdsstedsområde. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  4. kvt. 2017

13. marts 2018 - Nr. 97

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Den offentlige beskæftigelse steg i fjerde kvartal

13. marts 2018

Omregnet til fuldtid steg beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service med 1.500 fra tredje til fjerde kvartal 2017, hvilket svarer til en stigning på 0,2 pct. Stigningen i fjerde kvartal 2017 kommer, efter at den offentlige beskæftigelse var uændret fra første til tredje kvartal 2017. Den offentlige beskæftigelse var i fjerde kvartal 2017 33.100 lavere end i andet kvartal 2010, hvor den toppede. Alle tallene er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuldtid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  4. kvt. 2017

13. marts 2018 - Nr. 98

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Dansk industri vokser både ude og hjemme

13. marts 2018

I 2016 steg antallet af ansatte i dansk-ejede datterselskaber i udlandet inden for industri mv. med 6.000 til i alt 385.000, mens 5.500 flere industriansatte i Danmark betød, at industribeskæftigelsen herhjemme steg til i alt 309.000. Dermed fortsætter dansk industri med at vokse primært i udlandet. Fra 2010-2016 steg antallet af industriansatte i udlandet således med næsten 70.000, mens industribeskæftigelsen i Danmark samlet faldt med 3.000. Samlet set var Storbritannien det land med flest ansatte i danske selskaber i udlandet.

Danske datterselskaber i udlandet  2016

13. marts 2018 - Nr. 99

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Danske datterselskaber i udlandet

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kamilla Elkjær, tlf. 23 45 44 37

Kilder og metode

Statistikken er spørgeskemabaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Nationalbanken, virksomhedernes årsregnskaber og kommercielle registre. Statistikken omfatter udenlandske kontrol, hvis den direkte/indirekte ejer mere end 50 pct. eller har kontrollerende indflydelse.Statistikken over danske virksomheders udenlandske datterselskaber er årlig og er af relativ bevægelig karakter. Der kan forekomme store ændringer i omfanget af datterselskaber og ansatte. De årlige udsving skal derfor fortolkes varsomt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske datterselskaber i udlandet

Del sidens indhold
Stigning i vareimporten trækker overskuddet ned

12. marts 2018

I januar var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 9,4 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal. Det er et fald på 4,8 mia. kr. i forhold til december, og det skyldes især en stigning i importen af varer som følge af køb af skibe og fly.

Betalingsbalancen over for udlandet  januar 2018

12. marts 2018 - Nr. 96

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. april 2018

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Vareeksporten faldt i januar

12. marts 2018

Eksporten af varer faldt i januar med 0,3 pct. og importen faldt med 0,1 pct. Set over de seneste tre måneder er eksporten faldet med 0,8 pct. og importen er steget med 0,8 pct. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  januar 2018

12. marts 2018 - Nr. 94

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. april 2018

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Huslejepriser medvirker til mindre inflation

12. marts 2018

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,6 pct. i februar i forhold til samme måned sidste år. Det er 0,1 procentpoint mindre end forrige måneds årlige stigning i forbrugerprisindekset på 0,7 pct. Hovedgruppen bolig, der ved denne beregning har fået indarbejdet de årlige huslejetal, trækker betragteligt mindre op i årsstigningen i forhold til forrige måneds årsstigning. I denne måned bidrager bolig med 0,19 procentpoint til den samlede årlige inflation, i sidste måned bidrog den med 0,36 procentpoint. Det er specielt gas samt huslejer mv., som begge hører under bolig, der har en mindre årsstigning i februar end måneden før. Også fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer trækker mindre op i årsstigningen end i forrige måned. Her er det specielt fødevarer, der trækker mindre op i årsstigningen for februar i forhold til for januar.

Forbruger- og nettoprisindeks  februar 2018

12. marts 2018 - Nr. 93

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. april 2018

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Samme andel ledige stillinger og lavere ledighed

12. marts 2018

Selv om antallet af ledige stillinger i den private sektor steg med 1.000 stillinger var den sæsonkorrigerede andel af ledige stillinger i fjerde kvartal på 2,0 pct. - ligesom i kvartalet før. I samme periode faldt ledigheden ifølge AKU fra 5,9 til 5,4 pct. af arbejdsstyrken. Sammenhængen mellem andelen af ledige stillinger og AKU-ledigheden illustreres i nedenstående Beveridge-kurve. Beveridge-kurven måler ved afstanden fra koordinatsystemets nulpunkt (0,0), hvor effektivt stillinger bliver besat, mens bevægelser langs kurven er udtryk for konjunkturændringer. Siden starten af 2010 har der overordnet været en konjunkturforbedring, så andelen af ledige stillinger er øget samtidig med, at ledigheden er faldet, mens der ikke umiddelbart kan konstateres store ændringer mht., hvor effektivt ledige stillinger bliver besat.

Ledige stillinger  4. kvt. 2017

12. marts 2018 - Nr. 95

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Lolland har størst andel på uddannelseshjælp

9. marts 2018

Der var store kommunale forskelle på andelen af unge 16-29-årige, som modtog uddannelseshjælp i december 2017. I Lolland Kommune findes den højeste andel med 9,1 pct., efterfulgt af Odsherred med 8,0 pct. og Langeland med 7,3 pct. I den modsatte ende af skalaen findes Dragør, Frederiksberg og Egedal Kommuner med hhv. 1,1, 1,4 og 1,4 pct. På landsplan modtog 3,5 pct. af befolkningen mellem 16 og 29 år uddannelseshjælp i december. Personer under 30 år modtager uddannelseshjælp i stedet for kontanthjælp, hvis ikke de har en kompetencegivende uddannelse.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  4. kvt. 2017

9. marts 2018 - Nr. 90

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Bilsalget tæt på at indhente efterårets nedgang

9. marts 2018

Tilgangen af nye personbiler i februar 2018 var på 19.200, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 6 pct. færre end i januar. Det dækker over en tilgang, der var 10 pct. lavere i husholdningerne og 3 pct. højere i erhvervene. Tilgangen i december 2017 - februar 2018 var samlet set 7 pct. højere end i september-november 2017, hvor markedet var præget af afgiftsændringerne.

Nyregistrerede motorkøretøjer  februar 2018

9. marts 2018 - Nr. 91

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. april 2018

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Flere bygninger til beboelse, færre til erhverv

9. marts 2018

Ændret 25. oktober 2018 kl. 08:00

I forbindelse med overgangen til nyt BBR manglede opgørelsen data for bygninger, der var delvist eller midlertidigt afsluttet ved offentliggørelsen. Dette er nu inkluderet og ændringer er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af bygninger i Danmark er samlet set steget med ca. 30.000 bygninger eller ca. 0,8 pct. fra 2017 til 2018. For bygninger til beboelse var der en stigning på 0,6 pct., mens der for bygninger til erhverv var et fald på 0,4 pct. og for øvrige bygninger en stigning på 1,2 pct. For det samlet etageareal har udviklingen på landsplan været omtrent den samme som for antallet af bygninger, idet det samlede bygningsareal var uændret for bygninger til beboelse, et fald på 0,2 pct. for bygninger til erhverv og en stigning på 0,5 pct. for øvrige bygninger. Set over en 5-årig periode har udviklingen været forskellig i de forskellige kommuner.

Bygningsopgørelse  1. januar 2018

9. marts 2018 - Nr. 92

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Bygningsopgørelse

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Opgørelsen over bygningsbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bygningsopgørelsen
Samlet set flere overnatninger i januar 2018

8. marts 2018

Der var samlet set 1,3 pct. flere overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem i januar 2018 end i december 2017, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Overnatninger på vandrerhjem var med en stigning på 11,6 pct. fra december til januar den overnatningsform, hvor stigningen var størst. Antallet af feriecenterovernatninger steg med 2,8 pct. i samme periode, mens hotelovernatninger faldt med 0,6 pct. Sammenligner man tremånedersperioden november 2017 - januar 2018 med den foregående tremånedersperiode august-oktober 2017, steg antallet af overnatninger på vandrerhjem med 12,4 pct., mens overnatninger på feriecentre og hoteller steg med hhv. 0,4 og 0,9 pct. - en samlet stigning på 1,9 pct.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  januar 2018

8. marts 2018 - Nr. 88

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. april 2018

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Flere feriehusovernatninger i januar

8. marts 2018

Korrigeret for normale sæsonudsving steg antallet af overnatninger i udlejede feriehuse i januar med 3,6 pct. sammenlignet med måneden før. De danske overnatninger faldt med 1,7 pct., mens de udenlandske steg med 5,7 pct i forhold til december 2017.

Feriehusudlejning  januar 2018

8. marts 2018 - Nr. 89

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. april 2018

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Færre slagtninger af økologiske køer

7. marts 2018

Der blev slagtet ca. 12.500 økologiske køer i 2017, hvilket er 9 pct. færre end i 2016. De færre slagtninger kan ses i sammenhæng med gode mælkepriser. Køer udgør 80 pct. af slagtningerne af økologisk kvæg, mens de udgør 37 pct. af alle kvægslagtninger. Det totale antal kvægslagtninger i 2017 var ca. 472.000 stk., hvoraf 3,4 pct. var af økologisk kvæg.

Animalsk produktion (kvt.)  4. kvt. 2017

7. marts 2018 - Nr. 85

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Industriproduktionen steg i januar

7. marts 2018

Den samlede industriproduktion gik frem med 2,6 pct. fra december 2017 til januar 2018. Løftet kom efter et fald i december på 1,4 pct. og en stigning i november på 2,2 pct. I perioden november-januar steg industriproduktionen med 2,3 pct. sammenlignet med august-oktober. På trods af trendens knæk i februar 2017, er produktionsindekset for januar på femtehøjeste niveau nogensinde. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I faktiske tal steg industriproduktionen 4,9 pct. fra januar 2017 til januar 2018 og 8,3 pct i forhold til januar 2016.

Industriens produktion og omsætning  januar 2018

7. marts 2018 - Nr. 87

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. april 2018

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Landmændenes bytteforhold er forringet

7. marts 2018

Efter fem kvartaler med stigning blev jordbrugets bytteforhold forringet med 4 procentpoint fra tredje til fjerde kvartal 2017. På indtægtssiden faldt jordbrugets salgspriser med 3,6 pct., mens priserne på forbrug og investeringer i produktionen steg med 0,4 pct. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukterne og priser på forbrug og investeringer i produktionen.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  4. kvt. 2017

7. marts 2018 - Nr. 86

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Stigningen i boligpriserne er bremset op

7. marts 2018

Prisstigningstaksterne på boliger synes at være løjet af, hvilket bekræftes af, at priserne på enfamiliehuse nu er faldet tre måneder i træk, mens ejerlejlighedspriserne er faldet to måneder i træk. Prisindeksene viser for hele landet, at boligpriserne både den seneste måned fra november til december 2017 og de seneste tre måneder har været stort set uændret. Tal for handelsaktiviteten for enfamiliehuse viser en fremgang på ca. 11 pct. i 2017 i forhold til 2016, mens handelsaktiviteten for ejerlejligheder steg ca. 4 pct.

Ejendomssalg (md.)  december 2017

7. marts 2018 - Nr. 84

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. april 2018

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Få tvangsauktioner trods stigning i februar

6. marts 2018

Med 231 bekendtgjorte tvangsauktioner i februar 2018 mod 214 måneden før er antallet af tvangsauktioner steget med 8 pct., når der korrigeres for normale sæsonudsving. På trods af stigninger de sidste 2 måneder er antallet af tvangsauktioner fortsat på et lavt niveau. Det samme billede gør sig gældende, når man sammenligner tremånedersperioden december 2017 - februar 2018. Her var det samlede antal tvangsauktioner 643 mod den foregående periode september-november 2017, hvor der var 670 tvangsauktioner, hvilket svarer til et fald på 4 pct. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  februar 2018

6. marts 2018 - Nr. 81

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. april 2018

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Flere tabte job i februar

6. marts 2018

Der var 223 konkurser i februar blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 21 pct. flere end i januar. Perioden december-februar lå 2 pct. lavere end september-november. Der gik 1.819 fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt i februar, hvilket er 47 pct. flere end i januar. I december-februar gik der i gennemsnit 1.298 job tabt hver måned i de konkursramte virksomheder. Det er 43 pct. flere end i september-november.

Konkurser  februar 2018

6. marts 2018 - Nr. 80

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. april 2018

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Stigende arbejdsomkostninger gør byggeri dyrere

6. marts 2018

Fra tredje til fjerde kvartal 2017 steg de samlede omkostninger ved at opføre en ny bolig med 0,2 pct. Det dækker over, at omkostningerne til materialer er steget moderat med 0,1 pct. samtidig med, at der har været en noget kraftigere stigning i arbejdsomkostningerne på 0,5 pct. Generelt har byggeomkostningerne i 2017 været kendetegnet ved højere arbejdsomkostninger. Den samme omkostningsudvikling ses både ved opførelsen af enfamiliehuse og etagebyggeri, idet omkostningerne til materialer for begge typer byggeri er steget med 0,1 pct., mens arbejdsomkostningerne er steget med 0,5 pct. begge steder.

Byggeomkostningsindeks for boliger  4. kvt. 2017

6. marts 2018 - Nr. 83

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger