oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Syv ud af ti privatansatte arbejder i koncerner

30. oktober 2015

I 2013 var der næsten 34.000 koncerner i Danmark. De beskæftigede i alt 774.500 ansatte omregnet til fuld tid eller 71 pct. af alle privatansatte. De store koncerner med 100 eller flere fuldtidsansatte udgjorde kun 3 pct. af alle koncerner, men beskæftigede 64 pct. af de koncernansatte - og 46 pct. af alle privatansatte. Koncerner er grupper på mindst to firmaer, der er knyttet sammen, ved at det ene ejer mindst 50 pct. eller har kontrollerende indflydelse på det andet firma.

Koncerner i Danmark  2013

30. oktober 2015 - Nr. 511

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2016

Alle udgivelser i serien: Koncerner i Danmark

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er registerbaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Det Erhvervsstatistiske Register, Generel Firmastatistik og årsregnskaber. Offentlig virksomhed mv. ekskluderes. En koncern er en gruppe af danske firmaer (to eller flere), som er knyttet sammen på baggrund af et direkte eller indirekte ejerskab større end 50 pct., eller hvis der er kontrollerende indflydelse. Danske firmaer, der er forbundet gennem udenlandske firmaer, opfattes således også som koncernforbundne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Koncerner i Danmark

Del sidens indhold
Stort set uændret bruttoledighed

29. oktober 2015

Fra august til september var bruttoledigheden næsten uændret, dog med en lille stigning på 400. Dermed lå bruttoledigheden på 122.000 i september, svarende til en ledighedsprocent på 4,6 pct. Hermed har ledighedsprocenten ligget uændret på 4,6 pct. de sidste tre måneder. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  september 2015

29. oktober 2015 - Nr. 506

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Stabil tendens i byggeriet

29. oktober 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er minus 13 i oktober - ligesom i september. Vurderingen af den forventede beskæftigelse er steget lidt, mens vurderingen af ordrebeholdningen er faldet - det er de to komponenter, der indgår i indikatoren. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Mangel på arbejdskraft bliver angivet som en produktionsbegrænsende faktor af 17 pct. af virksomhederne, hvilket er den højeste andel siden maj 2008.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  oktober 2015

29. oktober 2015 - Nr. 507

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Højdespring i serviceerhvervenes tillidsindikator

29. oktober 2015

Den sammensatte konjunkturindikator, eller tillidsindikator, er i oktober steget til 12 fra 7 i september. Dermed er indikatoren på sit højeste niveau siden den nuværende tællings start i maj 2011. Det er et bredt udsnit af branchegrupper, der bidrager til de meget positive tal.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  oktober 2015

29. oktober 2015 - Nr. 509

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Fortsat stabil og positiv tillid i detailhandlen

29. oktober 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er på 13 i oktober mod 11 i september. I oktober sidste år var tallet 12. Siden februar 2013 har indikatoren ligget konstant positivt i et interval mellem 2 og 19, og samlet set udvist en vandret tendens. Tallene er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  oktober 2015

29. oktober 2015 - Nr. 510

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Stigende tendens i industriens konjunkturindikator

29. oktober 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er i oktober uændret på minus 6 i forhold til september. Dog ses der stadig en stigende tendens siden årsskiftet, som mest af alt skyldes positive produktionsforventninger. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for industri  oktober 2015

29. oktober 2015 - Nr. 508

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
100 virksomheder står for halvdelen af eksporten

28. oktober 2015

I 2014 eksporterede 25.000 virksomheder i Danmark varer, og 56.000 virksomheder importerede varer. På trods af dette høje antal står de 100 største virksomheder målt på værdien af hhv. import og eksport for lige over 50 pct. af eksporten. Omvendt står de 100 største virksomheder for lige under 40 pct. af importen. Statistikken er baseret på samkørsel af oplysninger om udenrigshandel med varer og oplysninger om de enkelte virksomheder i den generelle firmastatistik. Tallene for 2014 er foreløbige og vil blive revideret i 2016.

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika  2014

28. oktober 2015 - Nr. 505

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika

Kontakt

Pernille Leth Hougaard, tlf. 20 34 26 74

Aron Tsegay Besrat, tlf. 21 84 82 78

Kilder og metode

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika er baseret på samkørsel af oplysninger om udenrigshandel med varer, udenrigshandel med tjenester og oplysninger om de enkelte virksomheder i erhvervsregister samt statistikerne over udenlandske firmer i Danmark og danske datterselskaber i udlandet. 
Statistikken over udenrigshandel med tjenester er baseret på en stikprøve, hvor udvalgte virksomheder indberetter tjenestehandel med udlandet, og de resterende virksomheders handel opregnes på baggrund af statistisk metode. Derfor er det kun de virksomheder, som indberetter direkte til statistikken, der kan tilknyttes virksomhedskarakteristika, mens den opregnede andel ender i gruppen ukendt. Endvidere indgår der i ukendt en række øvrige kilder, som ikke er baseret på direkte indberetning fra virksomhederne, herunder rejseposten, offentlige tjenester, fragt inkluderet i varehandel, privates køb fra udlandet. Se mere om udenrigshandel med tjenester i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester efter virksomhedskarakteristika

Udenrigshandel med varer efter virksomhedskarakteristika
Ni ud af ti ulykker registreres kun på skadestuen

28. oktober 2015

Mange trafikuheld er af en mindre alvorlig karakter. Her tilkaldes politiet typisk ikke, hvorfor denne type uheld heller ikke registreres af politiet. Efterfølgende kan de tilskadekomne opsøge en skadestue, som registrerer den tilskadekomne. I 2014 kom 90 pct. af de tilskadekomne ved trafikuheld således ikke til politiets kendskab. Disse blev kun registreret på skadestuerne. De fleste af disse uheld klassificeres som lettere tilskadekommen. Langt den største andel, nemlig omkring to ud af fem, er sket ved eneuheld med cykel.

Færdselsuheld  2014

28. oktober 2015 - Nr. 504

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Færdselsuheld

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Læs mere i statistikdokumentationen om færdselsuheld og på emnesiden Færdselsuheld. Statistikken omfatter dels de færdselsuheld, der er kommet til politiets kendskab, og dels de færdselsuheld, der alene er blevet registreret af sygehusenes akutmodtagelse (se tallene i Statistikbanken på www.statistikbanken.dk/moerke). Her inddrager Danmarks Statistik oplysninger om skadestuebesøg og hospitalsindlæggelser forårsaget af færdselsuheld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Færdselsuheld

Del sidens indhold
59.000 grønne arbejdspladser

27. oktober 2015

I 2014 var 59.000 beskæftiget med at producere grønne varer og tjenester, omregnet til fuldtidsarbejdspladser. Det er en stigning på 900 i forhold til året før. I alt udgør beskæftigelsen med grønne varer og tjenester 2,8 pct. af den samlede beskæftigelse i virksomheder. Grønne varer og tjenester bidrager til, at der enten spares på ressourcer som energi, vand m.m., eller at der direkte sker en beskyttelse af miljøet ved at rense eller reducere fx udledning. Statistikken er en del af det grønne nationalregnskab, som man fra i dag kan finde en samlet indgang til og følge udviklingen i på www.dst.dk/groentnr.

Grønne varer og tjenester  2014

27. oktober 2015 - Nr. 503

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Grønne varer og tjenester

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at give en økonomisk belysning af den markedsmæssige indsats på miljøområdet. Der skelnes mellem aktiviteter til miljøbeskyttelse og aktiviteter, som betyder reduceret brug af knappe ressourcer. Økonomien måles alene i første produktionsled. Tallene baserer sig både på eksisterende statistikker og en særskilt spørgeskemaundersøgelse. Der er en betydelig usikkerhed knyttet til resultaterne. Resultaterne for aktuelt år er foreløbige og vil blive revideret til endelige tal i ved næste offentliggørelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Grønne varer og tjenester

Del sidens indhold
Fortsat flere lønmodtagere

23. oktober 2015

Der var 3.900 flere lønmodtagere i august end i juli, svarende til en stigning på 0,1 pct. Lønmodtagerbeskæftigelsen har været støt stigende siden foråret 2013, og i august var der 72.500 flere personer, der havde et lønmodtagerjob end i april 2013, hvor beskæftigelsen var lavest. 2.614.200 personer havde et lønmodtagerjob i august 2015. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  august 2015

23. oktober 2015 - Nr. 501

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Flere malkekøer efter mælkekvotens ophør

23. oktober 2015

Der var 567.000 malkekøer 30. september, og det er en stigning på 2,5 pct. i forhold til samme tidspunkt sidste år. Antallet af malkekøer stiger i alle regioner, undtagen Region Sjælland, hvor kun 3,6 pct. af malkekøerne findes. Stigningen ses især i de dele af landet, hvor der i forvejen er flest malkekøer. Det er i Sydjylland, hvor der er 36 pct., Vestjylland med 23 pct. og Nordjylland med 24 pct. af malkekøerne. Mælkekvoternes ophør 1. april i år er den primære årsag til stigningen i antallet af malkekøer og drægtige kvier (kommende køer). Landmændene kan nu producere frit, da de ikke længere har en risiko for at blive pålagt en afgift for at overskride en mælkekvote, og de er derfor i gang med at optimere deres produktion.

Kvægbestanden  30. september 2015

23. oktober 2015 - Nr. 502

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Kvægbestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Kvægbestanden bliver opgjort på grundlag af oplysninger fra Det Centrale Husdyrbrugs-Register (CHR) og Kvægdatabasen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kvægbestanden

Del sidens indhold
Flere studerende fra Sydeuropa

22. oktober 2015

I 2014 startede 12.383 internationale studerende på en videregående uddannelse eller en ph.d. i Danmark. Det svarer til 11 pct. af de 109.733 nye studerende i 2014. I forhold til 2013 er der tale om en stigning i tilgangen af internationale studerende på 5 pct. Væksten kommer først og fremmest fra EU-landene. I perioden 2005 til 2010 blev antallet af internationale studerende fra EU mere end fordoblet. De seneste fire år, fra 2010 til 2014, har stigningen været på mere beskedne 43 pct. Dette gennemsnit dækker over nogle forskydninger i tilgangen, hvor de østeuropæiske lande ikke længere har den største vækst. Det er derimod Grækenland, Spanien og Portugal, som i den seneste 4-årsperiode samlet har haft en vækst på 145 pct. Til sammenligning har de østeuropæiske lande kun haft en mere behersket vækst på 50 pct.

Internationale studerende i Danmark  2014

22. oktober 2015 - Nr. 500

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Internationale studerende i Danmark

Kontakt

Christian Vittrup, tlf. 24 46 89 90

Kilder og metode

Ved international studerende forstås en udenlandsk statsborger, der ved starten af et sammenhængende videregående uddannelsesforløb ikke havde fast bopæl i Danmark (dvs. at personen er indvandret inden for et år før start på uddannelsesforløbet) og heller ikke havde en dansk adgangsgivende gymnasial uddannelse. Nytilgangen er studerende, der ikke tidligere har været indskrevet på det pågældende uddannelsesniveau i Danmark.tallene omfatter studerende, der er startet studiet mellem 1. oktober året før og 1. oktober aktuelt år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Detailsalget steg i tredje kvartal

22. oktober 2015

Ændret 06. november 2017 kl. 09:22

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailsalget var på stort set samme niveau i september som i de to foregående måneder. De meget små udsving i både august og september kom efter store stigninger i juni (1,2 pct.) og juli (0,8 pct.). Detailsalget var i tredje kvartal 1,2 pct. højere end i andet kvartal, og niveauet for salget i tredje kvartal var det højeste i en tre-måneders periode siden efteråret 2011. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  september 2015

22. oktober 2015 - Nr. 499

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2015

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Fortsat faldende forbrugertillid

22. oktober 2015

Forbrugertilliden er i oktober 3,0 mod 5,0 i september. Niveauet ligger dermed betydelig lavere end gennemsnittet for de seneste seks måneder på 8,3. Forbrugertilliden var sidst på dette niveau i slutningen af 2013. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  oktober 2015

22. oktober 2015 - Nr. 498

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Uændret inflation i Danmark og fald i EU

21. oktober 2015

I september var inflationen i Danmark 0,3 pct. I både EU og euroområdet var inflationen minus 0,1 pct. Måneden før var inflationen ligeledes 0,3 pct. i Danmark, mens den var 0,0 pct. i EU og 0,1 pct. i euroområdet. Det er især prisen på fjernvarme, der holder prisudviklingen nede i Danmark, mens det i EU særligt er prisen på benzin. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, der er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i september 1,1 pct. i Danmark og 0,8 pct. i både EU og euroområdet. Dermed ligger inflationen i Danmark fortsat over inflationen i EU og euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  september 2015

21. oktober 2015 - Nr. 497

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. november 2015

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forholdsvis mange danskere på deltid

21. oktober 2015

Blandt EU's 28 medlemslande er der store forskelle på andelen af beskæftigede i alderen 15-64 år, der arbejder på deltid. Nederlandene har med 50 pct. klart den højeste andel, men Danmark har med 25 pct. også en væsentlig højere andel end EU's gennemsnit, som er på 20 pct. I Bulgarien arbejder kun 2 pct. på deltid, som dermed er den laveste deltidsandel i EU. Det viser de seneste tal fra den fælleseuropæiske arbejdskraftundersøgelse Labour Force Survey.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  2. kvt. 2015

21. oktober 2015 - Nr. 496

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Næsten to ambulante behandlinger pr. 60-64-årig

20. oktober 2015

De 60-64-årige fik i gennemsnit 1,8 ambulante behandlinger på offentlige somatiske sygehuse i 2014. En ambulant behandling er et besøg på sygehus uden overnatning. Fyn og Sydjylland ligger højest med 2,1 ambulante behandlinger pr. 60-64-årig, mens gennemsnittet i Københavns Omegn for aldersgruppen er 2,0 ambulante behandlinger. Nordjylland ligger lavest med 1,5 ambulante behandlinger pr. 60-64-årig. Hvis man derimod ser på indlæggelser, ligger Fyn lavest sammen med Nordjylland og Sydjylland, med gennemsnitligt 0,23 til 0,25 indlæggelser pr. 60-64-årig, mens Vest- og Sydsjælland ligger højest med gennemsnitligt 0,36 indlæggelser. Gennemsnittet for hele landet var 0,28 indlæggelser pr. 60-64-årig.

Sygehusbenyttelse  2014

20. oktober 2015 - Nr. 495

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Sygehusbenyttelse

Kontakt

Line Neerup Handlos, tlf. 26 64 03 00

Kilder og metode

Statistik om sygehusbenyttelse er baseret på Landspatientregisteret fra Sundhedsdatastyrelsen koblet med baggrundsdata fra andre registre fra Danmarks Statistik. Statistikken omfatter indlæggelser og ambulante ophold på offentlige og private sygehuse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sygehusbenyttelse

Del sidens indhold
Fortsat færre anmeldte straffelovsovertrædelser

19. oktober 2015

I tredje kvartal blev der anmeldt 91.417 straffelovsovertrædelser, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er 1.803 færre end i andet kvartal, svarende til et fald på 2 pct. Det er det laveste antal i et kvartal siden Danmarks Statistik begyndte at sæsonkorrigere kriminalstatistikken i 1995. Der har været en faldende tendens siden 2009, hvor der var ca. 125.000 anmeldelser. Faldet kan næsten udelukkende tilskrives ejendomsforbrydelser, der udgør hovedparten af de anmeldte straffelovsovertrædelser. Der blev således anmeldt 84.735 ejendomsforbrydelser i tredje kvartal, når der er korrigeret for sæsonudsving, hvilket er et fald på 2 pct. i forhold til kvartalet før. Faldet siden 2009 skyldes bl.a. færre anmeldelser af indbrud, tyveri, røveri og hærværk.

Kriminalitet (kvt.)  3. kvt. 2015

19. oktober 2015 - Nr. 494

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Priser på danskproducerede varer falder fortsat

15. oktober 2015

Siden september 2014 er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 4,0 pct. Dette skyldes hovedsageligt, at priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er faldet med 7,6 pct., men også at priserne på danskproducerede varer til eksport er faldet med 0,9 pct. I samme periode er importprisindeks for varer steget med 1,5 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden juli-september med de foregående tre måneder april-juni, er priserne for det samlede producentprisindeks faldet med 0,6 pct. I samme periode er importprisindekset faldet med 0,4 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  september 2015

15. oktober 2015 - Nr. 493

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. november 2015

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Offentlige udgifter budgetteret til 1.103 mia. i 2016

15. oktober 2015

De samlede offentlige udgifter er budgetteret til 1.103 mia. kr. i 2016. Af de samlede udgifter er 44 pct. til social beskyttelse, som dermed er det største udgiftsområde. Sundhedsvæsenet står for det næststørste udgiftsområde med 16 pct. af udgifterne. Undervisning og generelle offentlige tjenester er på en delt tredjeplads med 13 pct. af udgifterne hver. Generelle offentlige tjenester indeholder bl.a renteudgifter, udgifter til domstole og økonomisk bistand til udlandet. De resterende 14 pct. af udgifterne er fordelt på en række mindre områder.

Budgetter for offentlig forvaltning og service (september-version)  2016

15. oktober 2015 - Nr. 492

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Budgetter for offentlig forvaltning og service (september-version)

Kontakt

Bente Juul, tlf. 21 54 41 63

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de tilgrundliggende regnskabs- og budgetdokumenter foreligger nationalregnskabskodet på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer på almindelige servicevilkår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Antallet af ph.d.-studerende fordoblet på ti år

14. oktober 2015

I alt var 9.700 studerende i gang med at tage en ph.d.-grad ved udgangen af 2014. Ti år forinden, 31. december 2004, var der 4.700 ph.d.-studerende. Antallet er således blevet mere end fordoblet i perioden. Kvinderne udgjorde i 2014 51 pct. af samtlige ph.d.-studerende, mens der for ti år siden var en overvægt af mandlige studerende. Kvinder udgjorde dengang 45 pct. af de studerende.

Forskeruddannelse  2014, hovedtal

14. oktober 2015 - Nr. 491

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Forskeruddannelse

Kontakt

Christian Vittrup, tlf. 24 46 89 90

Statistik­dokumentation

Forskeruddannelse

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen fastholder positiv trend

13. oktober 2015

Byggebeskæftigelsen var på 155.700 personer i tredje kvartal 2015 mod 155.000 i andet kvartal, når der tages højde for normale sæsonudsving. Det svarer til en stigning på 0,4 pct. Byggebeskæftigelsen steg 3,6 pct i første kvartal 2015, efterfulgt af to beskedne stigninger. Dermed fortsættes den positive trend, som startede i 2013. Samlet set er byggebeskæftigelsen vokset med 8 pct. siden første kvartal 2013.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  3. kvt. 2015

13. oktober 2015 - Nr. 490

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Stabil stigning i forbrugerpriserne

12. oktober 2015

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,5 pct. i september i forhold til samme måned sidste år. Forbrugerprisindekset fratrukket energi og ikke-forarbejdede fødevarer, som er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, steg imidlertid 1,2 pct. i samme periode. Gennemsnittet for den underliggende inflationstakt over de seneste seks måneder er ligeledes 1,2 pct. Årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks bliver således holdt nede af prisudviklingen på bl.a. benzin, fjernvarme og fyringsolie, som isoleret set har trukket årsstigningen ned med samlet 0,57 procentpoint. I august var den årlige prisændring i det samlede forbrugerprisindeks ligeledes 0,5 pct. Lavere årlige prisændringer på især benzin og tøj har isoleret set trukket årsstigningen lidt ned i forhold til sidste måned, mens bl.a. grøntsager har trukket i den modsatte retning.

Forbruger- og nettoprisindeks  september 2015

12. oktober 2015 - Nr. 489

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2015

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Firmaernes salg steg i august

9. oktober 2015

Firmaernes samlede salg var 0,9 pct. højere i august end i juli, mens det indenlandske salg var 0,1 pct. højere. Salget er opgjort eksklusive energi mv. og korrigeret for normale sæsonudsving. Stigningen i det samlede salg kommer efter et fald på 1,8 pct. fra juni til juli. Stigningen i det indenlandske salg på 0,1 pct. følger efter en stigning på 0,1 pct. fra juni til juli. I de seneste tre måneder (juni til august) er det samlede salg steget 0,2 pct. i forhold til de forudgående tre måneder (marts til maj), mens det indenlandske salg er faldet med 0,4 pct.

Firmaernes køb og salg  august 2015

9. oktober 2015 - Nr. 488

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2015

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Vareeksporten trak overskuddet op

9. oktober 2015

I august var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 13,4 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 2,5 mia. kr. i forhold til juli. Stigningen er forårsaget af en stigning i eksporten af varer på 3,1 mia. kr., som bidrog til, at overskuddet på varer blev på 7,4 mia. kr. Omvendt faldt overskuddet på indkomst og på tjenester, mens underskuddet på de løbende overførsler var uændret.

Betalingsbalancen over for udlandet  august 2015

9. oktober 2015 - Nr. 487

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2015

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Både eksporten og importen steg i august

9. oktober 2015

I august steg eksporten af varer med 4,9 pct., og importen steg med 3,3 pct. I alt steg eksporten 2,5 mia. kr., hvoraf stigningen på maskiner udgør 1,4 mia. kr. og især udgøres af vindmølledele. Dette skal dog ses i lyset af et samlet fald for disse varer på tre-måneders basis. Handelsoverskuddet steg 1,0 mia. kr. og endte på 5,6 mia. kr. Det viser tallene eksklusive skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  august 2015

9. oktober 2015 - Nr. 486

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Næsten fordobling i hotelovernatninger siden 1995

8. oktober 2015

Der var næsten dobbelt så mange overnatninger på danske hoteller i årets første otte måneder som den tilsvarende periode i 1995. I år blev der foretaget 10,2 mio. hotelovernatninger, mens der var  5,7 mio. overnatninger fra januar til og med august 1995. Der er kommet  47 pct. flere værelser og 53 pct. flere senge til rådighed fra august 1995 til august 2015. Antallet af overnatninger på campingpladser i årets første otte måneder faldt derimod fra 11,6 mio. overnatninger i 1995 til 9,8 mio. overnatninger i januar-august 2015. Se www.statistikbanken.dk/turist for mere information om udviklingen i overnatninger over tid.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  august 2015

8. oktober 2015 - Nr. 484

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2015

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Færre i feriehuse i august - flere i første del af året

8. oktober 2015

Der var 3,3 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse i august, hvilket er et fald på 230.000 eller 7 pct. sammenlignet med august sidste år. Faldet i august kan blandt andet ses i lyset af den skiftende placering af tyskernes sommerferie, som sidste år hovedsageligt lå i august, mens den i år primært lå i juli. Fra januar til og med august i år var der sammenlagt næsten 12,9 mio. feriehusovernatninger, hvilket er en stigning på 696.000 eller 6 pct. i forhold til samme periode sidste år. Korrigeret for normale sæsonudsving var der i august samlet 1 pct. færre overnatninger i udlejede feriehuse end måneden før.

Feriehusudlejning  august 2015

8. oktober 2015 - Nr. 485

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2015

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Rekord i bilsalget med 200.000 nye personbiler

7. oktober 2015

Bilsalget i de seneste 12 måneder rundede for første gang 200.000 med 201.100 nye personbiler i faktiske tal. Det er 7 pct. flere end i de foregående 12 måneder. 100.000 biler blev rundet i juli 1962. Tilgangen til husholdningerne (køb + leasing) lå med 120.400 biler 1 pct. højere end i den foregående periode. Tilgangen til erhvervene var 80.700 eller 16 pct. højere. Leasingbilerne udgjorde 76.000, eller 29 pct. flere end i de foregående 12 måneder. 31 pct. af de nye biler kører på diesel, og det er uændret sammenlignet med de foregående 12 måneder.

Nyregistrerede motorkøretøjer  september 2015

7. oktober 2015 - Nr. 482

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2015

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Mindre udslip af drivhusgasser fra dansk økonomi

7. oktober 2015

I perioden fra 2008 til 2013 er dansk økonomis samlede drivhusgasintensitet reduceret med 15 pct. Det betyder, at en given mængde økonomisk aktivitet forårsager mindre udslip af drivhusgasser. For hver krone BNP produceret i 2013, blev der i gennemsnit genereret 0,05 kg drivhusgasser målt i CO2-ækvivalenter, mens det i 2008 var 0,06 kg pr. krone BNP. Omregnet til euro udgjorde udslippet 0,37 kg pr. euro BNP i 2013, mens der tilsvarende blev genereret 0,43 kg pr. euro BNP i 2008.

Miljøøkonomisk regnskab (tillæg)  2013 luftemissioner

7. oktober 2015 - Nr. 483

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Miljøøkonomisk regnskab (tillæg)

Kontakt

Ingeborg Vind, tlf. 24 83 51 49

Kilder og metode

Opstillingen af regnskabet for udslip til luft foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter. Emis-sionskoefficienterne indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Miljøøkonomisk regnskab for Danmark (Afsluttet)

Del sidens indhold
Industriproduktionen steg i august

7. oktober 2015

Industriproduktionen i august var 2,7 pct. højere end i juli. Fremgangen i august kom efter et fald på 2,9 pct. i juli og en stigning på 3,7 pct. i juni, og produktionen i perioden juni-august var uændret i forhold til perioden marts-maj. Produktionen i august var 3,0 pct. højere end i samme måned 2014 og 9,2 pct. højere end i august 2013. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  august 2015

7. oktober 2015 - Nr. 481

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Nedgangen i antallet af konkurser fortsætter

6. oktober 2015

Der var 242 konkurser i september mod 287 i august, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til 16 pct. færre. På tre-månedersniveau er der tale om et fald på 25 pct. Niveauet i september er som i august sidste år det laveste siden foråret 2008 før finanskrisen.

Konkurser  september 2015

6. oktober 2015 - Nr. 480

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. november 2015

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Uændret niveau for tvangsauktioner

6. oktober 2015

I september blev der bekendtgjort 280 tvangsauktioner mod 288 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. I tre-månedersperioden juli-september var der 865 tvangsauktioner mod 875 i perioden april-juni. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  september 2015

6. oktober 2015 - Nr. 479

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. november 2015

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
ØMU-overskud på 1,8 pct. af BNP i 2014

5. oktober 2015

Danmark ligger inden for ØMU-kriterierne for både saldo og gæld ved årets anden ØMU-indberetning til EU-kommissionen. I 2014 havde Danmark et overskud på den offentlige saldo (ØMU-saldoen) på 1,8 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). Forbedringen i forhold til 2013, hvor der var et underskud på ØMU-saldoen på 1,1 pct. af BNP, skyldes bl.a. væsentligt forøgede midlertidige indtægter fra omlægningen af kapitalpensionsbeskatningen. Ifølge EU-traktatens ØMU-kriterier må underskuddet på den offentlige saldo under normale omstændigheder ikke overstige 3,0 pct. af BNP.

ØMU-gæld og ØMU-saldo  2014 (oktober-version)

5. oktober 2015 - Nr. 478

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. april 2016

Alle udgivelser i serien: ØMU-gæld og ØMU-saldo

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Godstransport i rørledninger fortsatte faldet

2. oktober 2015

I 2014 blev der udført transportarbejde på 3,8 mia. tonkm i rørledninger. Det er et fald på 7 pct. sammenlignet med året før. Siden 2005 har transportarbejdet i rørledninger været faldende. 63 pct. af transportarbejdet i rørledninger i 2014 var i olierørledninger. Transportarbejde er et mål for den samlede udførte transportopgave og beregnes som den transporterede mængde gange den transporterede distance (ton gange km).

Godstransport i rørledninger  2014

2. oktober 2015 - Nr. 477

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Godstransport i rørledninger

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Statistik­dokumentation

Transport i rørledninger

Del sidens indhold
Størst stigning i antal lønmodtagere i København

2. oktober 2015

Landsdelene Byen København og Københavns omegn har haft den største stigning i antallet af lønmodtagere siden 1. kvartal 2013, hvor antallet af lønmodtagere var lavest. Antallet af lønmodtagere er således steget med 4,7 pct. i Byen København og med 4,1 pct. i Københavns omegn til og med 2. kvartal 2015. Samlet set er antallet af lønmodtagere steget med 2,4 pct., eller 61.000 personer, siden 1. kvartal 2013. Tallene i denne offentliggørelse er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)  landsdele 2. kvt. 2015

2. oktober 2015 - Nr. 476

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere fra kvartal til
kvartal. Beskæftigelsestallene beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuldtidsbeskæftigede. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Lavere energiforbrug hos væksthusgartnerier

1. oktober 2015

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen af elektricitetsforbruget for 2014. Tallet er rettet fra 1.009 til 831 tusinde gigajoule i tabellen og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

De danske gartnerier med væksthuse har i de seneste tre år øget deres energieffektivitet. Sammenlignet med 2011 brugte de 23 pct. mindre energi, selvom væksthusarealet kun er faldet med 5 pct. Faldet kan dog også hænge sammen med, at 2014 var et usædvanligt varmt år, se Nyt fra Danmarks Statistik nr. 456.

Væksthusproduktion  2014

1. oktober 2015 - Nr. 475

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Væksthusproduktion

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Vækstproduktionen er opgjort som en kombination af oplysninger fra landbrugs- og gartneritællingen og regnskabsstatistikken for jordbrug. Alle bedrifter med væksthuse er omfattet af landbrugs- og gartneritællingen, mens det er en stikprøve af disse, som indgår i regnskabsstatistikken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Udenlandske lastvogne har større markedsandel

1. oktober 2015

Der blev fragtet 23,5 mio. ton gods mellem Danmark og udlandet i 2014, hvilket er et fald på 9 pct. i forhold til året før. De udenlandske lastbiler fragtede 19 mio. ton gods, og i forhold til året før svarer det til et fald på 6 pct. Transporten med danske lastbiler faldt 18 pct., og samlet steg de udenlandske lastvognes markedsandel til 80 pct. fra 78 pct. i 2013.

Godstransport med udenlandske lastbiler  2014

1. oktober 2015 - Nr. 474

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Godstransport med udenlandske lastbiler

Kontakt

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Kilder og metode

Statistikken er baseret på stikprøveundersøgelser udført i EU-landene og EFTA-landene, iht. EF Rådsforordning 1172/99 om statistisk registrering af vejgodstrafikken. Hvert land indsamler oplysninger om transporter med lastbiler registreret i det pågældende land og rapporterer data til Eurostat.Opgørelse er baseret på data leveret af Eurostat.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler