oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Stort fald i lønmodtagerbeskæftigelsen i april

22. juni 2020

Antallet af lønmodtagere faldt med 73.000 personer i april i forhold til måneden før. Det svarer til et fald på 2,6 pct. April er den første hele måned under COVID-19 nedlukningen, og i april var der 2.710.000 personer med lønmodtagerjob. Det er den laveste lønmodtagerbeskæftigelse siden 2017. Samlet er lønmodtagerbeskæftigelsen de seneste to måneder, som er berørt af COVID-19, faldet med 93.000 personer. De ekstraordinære arbejdsmarkedsforhold som følge af COVID-19 betyder, at denne opgørelse er behæftet med særlig stor usikkerhed. Se afsnittet om Særlige forhold. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  april 2020

22. juni 2020 - Nr. 239

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Fortsat negativ inflation i Danmark

22. juni 2020

Inflationen i Danmark faldt fra minus 0,1 pct. i april til minus 0,2 pct. i maj. I EU faldt inflationen fra 0,7 pct. i april til 0,6 pct. i maj, mens den i euroområdet faldt fra 0,3 pct. til 0,1 pct. I både Danmark og EU er det i høj grad prisændringer på brændstof, tøj og fødevarer, der trækker inflationen ned i forhold til måneden før. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) faldt til 0,7 pct. i maj 2020 mod 1,0 pct. i april 2020, mens kerneinflationen steg i både EU (fra 1,6 pct. til 1,7 pct.) og euroområdet (fra 1,1 pct. til 1,2 pct.). Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  maj 2020

22. juni 2020 - Nr. 242

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juli 2020

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
EU-27 havde størst årsstigning på 3,4 pct. pr. time

19. juni 2020

I første kvartal 2020 steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor på årsbasis med 3,4 pct. i de 27 EU-medlemslande samlet set. Herefter fulgte de 19 lande, der deltager i Eurosamarbejdet, med en stigning på 3,1 pct. i samme periode. I USA steg arbejdsomkostningerne i forhold til første kvartal 2019 med 2,8 pct. Stigningen i de danske arbejdsomkostninger i årets første kvartal var mindre med 2,3 pct. på årsbasis. Det skal bemærkes, at opgørelserne for både de enkelte EU-lande og for USA vedrørende første kvartal 2020 i varierende grad er påvirket af de nedlukninger af arbejdspladser, der skyldes udbruddet af COVID-19. Opgørelserne er derfor forbundet med noget større usikkerhed end sædvanligt. De danske tal er endnu ikke påvirket, eftersom datagrundlaget udelukkende dækker februar måned. Se også afsnittet om Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  1. kvt. 2020

19. juni 2020 - Nr. 237

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. september 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Flere offentligt forsørgede

18. juni 2020

Fra fjerde kvartal 2019 til første kvartal 2020, er antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, ekskl. SU-modtagere, steget med 12.800 personer til 716.600. Den seneste stigning skal dels ses i lyset af de begyndende konsekvenser af COVID-19 pandemien fra medio marts, og dels i lyset af folkepensionsalderens trinvise forøgelse fra og med januar 2019. Antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, ekskl. SU-modtagere, er steget med 21.900 siden fjerde kvartal 2018, der er kvartalet med det hidtil laveste niveau. Samtlige personopgørelser i artiklen er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  1. kvt. 2020

18. juni 2020 - Nr. 234

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. november 2020

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Historisk lavt antal dræbte og tilskadekomne

18. juni 2020

Det samlede tal for dræbte og tilskadekomne, registreret af politiet, faldt i 2019 til et historisk lavt niveau på 3.275, siden statistikken blev etableret i begyndelsen af 30'erne. Fra 2018 til 2019 steg antallet af dræbte dog med 28 til 199, men antallet af tilskadekomne faldt samtidig med 211 til 3.076. Antallet af tilskadekomne registreret på skadestuerne faldt også i 2018, hvilket er det seneste tilgængelige tal, til det laveste niveau siden 2001, nemlig 30.975. Antallet af færdselsuheld uden tilskadekomne, dvs. uheld alene med materiel skade, faldt siden 2001 til det laveste antal i 2010 nemlig 7.534. Siden 2010 steg antallet med 41 pct. til, at det i 2019 lå på 10.625.

Færdselsuheld  2019

18. juni 2020 - Nr. 236

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Færdselsuheld

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Læs mere i statistikdokumentationen om færdselsuheld og på emnesiden Færdselsuheld. Statistikken omfatter dels de færdselsuheld, der er kommet til politiets kendskab, og dels de færdselsuheld, der alene er blevet registreret af sygehusenes akutmodtagelse (se tallene i Statistikbanken på www.statistikbanken.dk/moerke). Her inddrager Danmarks Statistik oplysninger om skadestuebesøg og hospitalsindlæggelser forårsaget af færdselsuheld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Færdselsuheld

Del sidens indhold
Der blev solgt lidt mindre øl og vin i 2019

18. juni 2020

I danske forretninger blev der solgt 44,2 mio. liter ren alkohol i 2019. Det svarer til, at hver dansker over 18 år drikker 9,5 liter ren alkohol. Det er et fald i forhold til 2018, hvor det var 9,7 liter ren alkohol.

Salg af alkohol og tobak  2019

18. juni 2020 - Nr. 235

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Salg af alkohol og tobak

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Datagrundlaget er oplysninger fra SKAT om provenu ved salg af afgiftsbelagte alkoholholddige drikkevarer og tobaksvarer, samt data fra Skatteministeriet. 

Alkoholsodavand var eksklusive ciderprodukter til og med 2010, da cider i denne periode klassificeres som et vinprodukt. Som følge af den tillægsafgift der 1. august 2010 blev lagt på ciderprodukter, er cider fra og med 2011-tallene blive klassificeret som alkoholsodavand. Salget af alkohol og tobak bygger på den antagelse, at forretningernes indkøbte varer sælges videre til forbrugerne umiddelbart efter. Hvis forretninger køber til lager med henblik på salg året efter, holder denne antagelse ikke.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Salg af alkohol og tobak

Del sidens indhold
Vækst i lastbilers transportarbejde trods COVID-19

17. juni 2020

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler steg 6 pct. i første kvartal sammenlignet med fjerde kvartal sidste år og endte på 3,6 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Den internationale transport steg med 18 pct., mens den nationale transport steg 3 pct. Der er således ikke nogen synlig effekt af COVID-19-pandemien på vejgodstransporten i første kvartal.

Godstransport med danske lastbiler  1. kvt. 2020

17. juni 2020 - Nr. 233

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. september 2020

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Unge med dom halveret

17. juni 2020

Blandt mænd, der blev født i 1992, var der knap 7 pct., der havde fået en eller flere domme for overtrædelse af straffeloven inden de fyldte 18 år. For de efterfølgende årgange er andelen sidenhen blevet mindre og mindre, og for mænd født i 2001 var andelen nede på 3,6 pct., dvs. omkring en halvering i forhold til 1992-årgangen. Også blandt de unge kvinder er der sket en halvering i andelen, der får en dom for overtrædelse af straffeloven, inden de fylder 18 år. For 1992-årgangen var der tale om 2,8 pct. og for 2001-årgangen om 1,5 pct.

Fødselsårgangenes kriminalitet  2019

17. juni 2020 - Nr. 232

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Fødselsårgangenes kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Fødselsårgangenes kriminalitet

Del sidens indhold
Energiforbruget faldt i 2019 - første gang i fem år

16. juni 2020

Danske husholdninger og virksomheder brugte 1.241 Petajoule (PJ) energi i 2019, hvilket er 1,3 pct. mindre end i 2018. Det er første gang siden 2014, at det samlede energiforbrug falder. Husholdningernes energiforbrug faldt 3 pct., mens virksomhedernes energiforbrug faldt 0,8 pct. En af forklaringerne på faldet i energiforbruget er en stigning i vindkraft fra 50 PJ i 2018 til 58 PJ i 2019. Samtidig faldt forbruget af kul fra 67 PJ til 40 PJ. Når vindkraft erstatter kul eller andre brændsler i produktionen af el, reduceres det samlede energiforbrug, fordi man undgår en del af det energitab, der er i kraftværkerne.

Energiregnskab for Danmark  2019

16. juni 2020 - Nr. 231

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Energiregnskab for Danmark

Kontakt

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Michael Zörner, tlf. 24 41 73 66

Kilder og metode

Det foreløbige energiregnskab er baseret på Energistyrelsens foreløbige energistatistik samt tal fra varestatistikken, udenrigshandel med varer og betalingsbalancen. Fordelingen på brancher er baseret på Energiregnskab for Danmark året før, hvor energiforbruget relevante steder er fremskrevet med indikatorer. Fx er energiforbruget relateret til opvarmning graddagekorrigeret. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Energiregnskab for Danmark

Del sidens indhold
Oliepriser trækker fortsat producentprisindekset ned

15. juni 2020

Det samlede producentprisindeks for varer er i maj faldet med 5,6 pct. i forhold til samme måned sidste år. Det er primært fald i energiforsyning og råstofindvinding på hhv. 37,8 og 46,0 pct., der driver den negative udvikling. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 4,0 pct. For importprisindekset er det hovedsaligt fald i industri og råstofindvinding på hhv. 2,6 og 45,3 pct., der driver den negative udvikling. De seneste to måneder har faldene i råstofindvinding været på et historisk højt niveau for begge indeks. For det samlede producentprisindeks er faldet i denne måned det største siden maj 2009, mens man for importprisindekset så det største fald i indeksets historie i sidste måned. Årsudviklingerne for råstofindvinding i producent- og importprisindeksene skal ses i sammenhæng med betydelige fald i den internationale oliepris, som er afspejlet i denne branche.

Producent- og importprisindeks for varer  maj 2020

15. juni 2020 - Nr. 230

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Markant fald i firmaernes salg fra marts til april

12. juni 2020

Ændret 18. juni 2020 kl. 11:45

Der var desværre fejl i tallene ved offentliggørelsen. Alle berørte tal er revideret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

De brancher, der bidrog mest til det meget markante fald, var industri, handel, transport samt hoteller og restauranter. Hvor brancherne med eksportsalget havde store fald i salget, med industrien med et fald på 12,6 pct. eller 9,1 mia. kr., og branchen for engroshandel med et fald på 3,5 pct. eller 2,7 mia. kr. Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt med 7,4 pct. kr. eller 25,0 mia. kr. Det indenlandske salg ekskl. energi faldt 5,5 pct. eller 12 mia. kr. Det samlede salg er korrigeret for sæson og antal arbejdsdage. Da COVID-19 har haft effekt på momsangivelserne er tallene behæftet med en større usikkerhed end sædvanlig.

Firmaernes køb og salg  april 2020

12. juni 2020 - Nr. 227

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Flest kvinder bor på plejehjem eller i plejebolig

12. juni 2020

I 2019 boede 38.200 personer på 65 år eller derover på plejehjem eller i plejebolig. Det svarer til 3,3 pct. af befolkningen i aldersgruppen. En sammenligning mellem kønnene viser, at kvinderne er langt overrepræsenteret, idet de udgør to tredjedele af beboerne, mens mændene udgør én tredjedel. Da middellevetiden i 2019 var 79,3 år for mænd og 83,2 år for kvinder, er en nærliggende forklaring på den ulige fordeling af mænd og kvinder, at kvinderne gennemsnitligt lever længere end mændene. Det er dog ikke hele forklaringen. Forskellen i andelen af kvinder og mænd, som er bosiddende på plejehjem eller i plejebolig, stiger gradvist fra 80 år og fremefter og er størst blandt borgere på 90 år eller derover. Kvindelige beboere på 90 år eller derover udgjorde således 28,9 pct. af årgangenes kvinder, mens 20,1 pct. af mændene i aldersgruppen boede på plejehjem eller i plejebolig Den samme tendens til en større andel kvinder på plejehjem eller i plejebolig ses tilsvarende for aldersgrupperne 80-84 år og 85-89 år.

Service til ældre  2019

12. juni 2020 - Nr. 228

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Service til ældre

Kontakt

Marie Borring Klitgaard, tlf. 21 55 83 71

Kilder og metode

I opgørelserne indgår der tal fra alle 98 kommuner, hvor kommunerne har godkendt deres indberetning om visiteret hjemmehjælp. Alle befolkningstal i artiklen er for ultimo det pågældende år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ydelser til ældre
9. klasser består ofte på årskarakter

11. juni 2020

Et af adgangskravene for at blive optaget på en erhvervsuddannelse direkte efter 9. eller 10. klasse er et vægtet gennemsnit i dansk og matematik på mindst 2,0. Derfor kan et vægtet gennemsnit baseret på årskarakterer i stedet for eksamenskarakterer have stor betydning for en væsentlig andel af indvandrere, efterkommere og danskere med forældre uden kompetencegivende uddannelse. Denne gruppe af folkeskoleelever dumper nemlig oftere på årskarakterer trods bestået eksamen, end det er tilfældet for deres danske klassekammerater med uddannede forældre. Til gengæld er andelen, som består på årskarakterer trods dumpet eksamen også betydeligt større. Dog er der generelt meget få elever, der dumper til folkeskolens afgangsprøve.

Elever i grundskolen  2014-2019 års-/eksamenskarakterer 2

11. juni 2020 - Nr. 225

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Elever i grundskolen

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Statistikken er baseret på Danmarks Statistiks lærer-elev-register og inkluderer folkeskoleelever, som i perioden 1. oktober 2013 til 30. september 2019 er registreret med undervisning med en eller flere lærere i et eller flere fag.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Stort fald i passagertransport grundet COVID-19

11. juni 2020

I første kvartal 2020 var der et fald i antallet af passagerer med færgerne på 17 pct. i forhold til samme kvartal i 2019. Der var i alt 4,3 mio. passagerer i første kvartal 2020 med danske indenrigs- og udenrigsfærger. De seneste to år har passagertallet været omkring 5,3 mio. passagerer i første kvartal. På jernbanerne faldt antallet af passagerer med 24 pct. i første kvartal 2020 sammenlignet med fjerde kvartal 2019, hvor der var en stor stigning til et nyt og højere niveau, grundet åbningen af Metroens Cityring - M3 (læs mere om dette længere nede). I alt var der 65,9 mio. passager på de danske jernbaner i første kvartal 2020.

Tog- og færgepassagerer  1. kvt. 2020

11. juni 2020 - Nr. 226

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Tog- og færgepassagerer

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Jernbanetransport

Del sidens indhold
Fortsat ingen stigning i forbrugerprisindekset

10. juni 2020

Der var ingen stigning i det samlede forbrugerprisindeks i maj i forhold til samme måned sidste år. Det er anden måned i træk, at der ikke er en stigning over 12 måneder. Forbrugerprisindekset for maj er stadig påvirket af Covid-19, da bortfaldet af prisobservationer har været større end normalt. For en række brancher har det fortsat slet ikke været muligt at indhente priser, så prisudviklingen er i disse tilfælde blevet estimeret. Det er i høj grad prisændringer inden for transport, herunder særligt prisfald på benzin og diesel, der holder den årlige stigning i forbrugerprisindekset nede. Forbrugerprisindekset ekskl. energiprodukter og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) har derimod en årsstigning på 0,7 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  maj 2020

10. juni 2020 - Nr. 224

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Bilkøbet i maj på samme lave niveau som i april

10. juni 2020

Tilgangen af nye personbiler i maj er fortsat kraftigt påvirket af COVID-19, om end tilgangen på 11.400 biler kun var 1,2 pct. mindre end i april, men til gengæld 31,5 pct. lavere end i februar. Der har de seneste tre måneder tegnet sig et billede af et månedligt salg på 11.000-12.000 biler mod et niveau på knap 19.000 i 2019. Effekten af COVID-19 har især vist sig i tilgangen til erhvervene, mens tilgangen til husholdningernes ikke er blevet påvirket i samme omfang. Samlet set var tilgangen af nye personbiler i marts-maj 2020 29,6 pct. lavere end i december 2019 - februar 2020, når der korrigeres for sæsonudsving. Udviklingen er sammensat af 13,6 pct. færre biler i husholdningerne og 50,2 pct. færre i erhvervene.

Nyregistrerede motorkøretøjer  maj 2020

10. juni 2020 - Nr. 223

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Lidt færre ledige stillinger før Covid-19 i det private

9. juni 2020

I første kvartal 2020 var der 35.500 ledige stillinger i den private sektor, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er 1.000 færre ledige stillinger end kvartalet før. Denne opgørelse er baseret på data, der indsamlet for perioden før COVID-19 nedlukningen. Andelen af ledige stillinger var uændret på 2,0 pct., i forhold til kvartalet før. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger. I samme periode faldt AKU-ledigheden med 0,2 procentpoint til 4,9 pct. ledige ud af arbejdsstyrken ifølge Arbejdskraftundersøgelsen (AKU). Sammenhængen mellem andelen af ledige stillinger og AKU-ledigheden er illustreret i nedenstående Beveridge-kurve. Nyere data baseret på andre kilder om ledige stillinger kan findes på Danmarks Statistiks hjemmeside for eksperimentel statistik.

Ledige stillinger  1. kvt. 2020

9. juni 2020 - Nr. 222

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. september 2020

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Vareeksporten sat to år tilbage af COVID-19

9. juni 2020

Eksporten af varer faldt i april 5,8 pct. til 52,9 mia. kr., hvilket er det laveste siden maj 2018. Importen faldt i samme periode 8,7 pct. Eksporten er faldet 5,3 pct. de seneste tre måneder sammenlignet med de foregående tre måneder. I samme periode er importen faldet 4,4 pct. Det viser tallene for Udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  april 2020

9. juni 2020 - Nr. 218

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Fald på over 2 mio. turistovernatninger i april

9. juni 2020

På grund af COVID-19 lukningen af Danmark har mange overnatningssteder valgt at lukke helt ned. Flere end 220 virksomheder har indberettet nul overnatninger i april. Det samlede antal af overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem i april 2020 faldt med knap 2,1 mio. svarende til 76 pct. færre overnatninger end i april 2019. Hotellerne faldt med 1,2 mio. overnatninger eller 92 pct. Vandrerhjem og feriecentre faldt med hhv. 89 og 83 pct. Overnatninger på campingpladserne faldt med 46 pct., heraf de danske med 33 pct. og de udenlandske 97 pct. De danske campingpladser blev på grund af deres udendørs faciliteter samt fastliggere formentlig ikke påvirket i samme grad af manglende turister, som de andre overnatningsformer.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  april 2020

9. juni 2020 - Nr. 220

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Travl feriehussommer med mange danske gæster

9. juni 2020

Ved udgangen af maj var der booket 373.000 husuger for resten af 2020, hvilket er 2 pct. mere end på samme tidspunkt sidste år. Dette er to dage efter beslutningen om, at grænserne til Tyskland, Norge og Island åbnes fra 15. juni. Fremgangen skyldes især, at danskerne har booket dobbelt så mange husuger i forhold til samme tidspunt sidste år. Denne artikel indeholder foreløbige tal for maj for at være så aktuel som muligt under COVID-19 krisen. Tallene er baseret på de indberetninger, som Danmarks Statistik allerede på nuværende tidspunkt har modtaget for maj, og de dækker 99 pct. af den samlede indberetning. De endelige tal for maj offentliggøres 8. juli. Tal for april måned ses længere nede.

Feriehusudlejning  april 2020

9. juni 2020 - Nr. 219

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Øget overskud på betalingsbalancen i april

9. juni 2020

I april var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 18,5 mia. kr., hvilket var 2,3 mia. kr. mere end i marts (i sæsonkorrigerede tal). Stigningen i overskuddet skete på trods af fald i handlen med både varer og tjenester som følge af COVID-19. Fra januar til april 2020 var der et overskud på 44,1 mia. kr., hvilket er 14,0 mia. kr. mere end samme periode sidste år. Der er især overskuddet på varer, der er større i 2020.

Betalingsbalancen over for udlandet  april 2020

9. juni 2020 - Nr. 221

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Flere modtagere af kontanthjælpsydelser i marts

8. juni 2020

Fra februar til marts steg antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 1.400 til 120.500, svarende til en stigning på 1,2 pct. Det er kun den anden månedlige stigning i det samlede antal modtagere af kontanthjælpsydelser siden januar 2016. Den eneste anden stigning i denne periode var fra juni til juli i 2019, og den gang lå stigningen på beskedne 200. Fra januar 2016 til januar 2020, har der i gennemsnit været tale om månedlige fald på godt og vel 1.100 modtagere. Der er således meget der tyder på, at COVID-19 har haft kraftig indflydelse på den pludselige stigning på lige godt 1.400 modtagere fra februar til marts. De tal, som omtales i artiklen, er korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  1. kvt. 2020

8. juni 2020 - Nr. 216

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. september 2020

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Dele af industrien markant påvirket af COVID-19

8. juni 2020

Det samlede produktionsindeks for industrien faldt i april med 4,5 pct. Set over perioden februar-april 2020 i forhold til november 2019 - januar 2020 er den samlede industriproduktion stort set uændret. Faldet i april ligger inden for de udsving, der normalt er i den samlede produktion, men flere brancher oplevede markante fald på mere end 10 pct., som formodes i høj grad at afspejle situationen om COVID-19. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I denne måned ser vi på, hvordan industrien i Danmark har klaret COVID perioden sammenlignet med andre lande.

Industriens produktion og omsætning  april 2020

8. juni 2020 - Nr. 217

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Fortsat uændret konkursniveau trods COVID-19

5. juni 2020

Der var 197 erklærede/kundgjorte konkurser i maj blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 1 pct. flere end i april. Konkurserne medførte 894 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 59 pct. færre end i april. I perioden marts-maj 2020 var der 12 pct. færre konkurser end i december 2019 - februar 2020, men jobtabet var 69 pct. større. Niveauet og udviklingen skal vurderes med nogen forsigtighed som følge af sagsophobningen under Sø- og Handelsrettens samt Skifteretternes nøddrift fra 12. marts til 26. april. Se mere om begærede og erklærede konkurser under figuren.

Konkurser  maj 2020

5. juni 2020 - Nr. 213

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Flere tvangsaktioner i maj grundet Covid-19 efterslæb

5. juni 2020

I maj blev der bekendgjort 265 tvangsauktioner, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed lader det til, at antallet af tvangsauktioner igen er ved at finde vej mod det niveau, som man så før nedlukningen af den offentlige sektor  13. marts 2020. Som forventeligt er antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner i maj måned en del højere end de 191 tvangsauktioner, der i gennemsnit blev bekendtgjort i perioden fra april 2019 til februar 2020, inden Covid-19 krisen indtraf. Det høje antal tvangsauktioner i maj skal ses i lyset af efterslæbet i afholdelsen af tvangsauktioner, som følge af den manglende behandling i de måneder, hvor fogedretterne var i nødberedskab. Der forventes derfor også at kunne ses et let forhøjet antal tvangsauktioner i de kommende måneder, indtil det tabte arbejde er indhentet, og  situationen igen er normaliseret.

Tvangsauktioner  maj 2020

5. juni 2020 - Nr. 214

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Byggeomkostningerne steg lidt i første kvartal

5. juni 2020

Med en stigning på 0,2 pct. er omkostningerne ved at bygge en bolig en smule højere i begyndelsen af 2020, sammenlignet med udgangen af 2019. Stigningen i de samlede byggeomkostninger i første kvartal 2020 skyldes, at omkostningerne til både materialer og arbejdskraft er steget, med hhv. 0,2 pct. og 0,4 pct. For de to boligtyper, der ligger bag det samlede indeks, er omkostningerne også steget - for enfamiliehuse steg de samlede omkostninger blot med 0,1 pct., mens de for etageboliger er steget med 0,4 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  1. kvt. 2020

5. juni 2020 - Nr. 215

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. september 2020

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Flere gæstede museerne i 2019

3. juni 2020

Landets museumsudstillinger havde i alt 15,6 mio. besøgende i 2019 - en stigning på 3 pct. i forhold til 2018. Lidt over halvdelen (54 pct.) af besøgene var på kulturhistoriske museer, og lidt over en fjerdedel (28 pct.) var på kunstmuseerne. Naturhistoriske museumsudstillinger fik 0,5 mio. besøg, svarende til 3 pct. af alle besøg. I alt blev 17,2 mio. besøg registreret på museernes besøgssteder. Det betyder, at hvert tiende besøg var til museets cafe, restaurant, butik eller foyer, men uden at se museets udstilling. I 2018 var det tilsvarende tal 7 pct. Tallene bygger på besøgstal fra 2019, og altså før de omfattende nedlukninger af museerne pga. COVID-19.

Museer  2019

3. juni 2020 - Nr. 212

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. april 2021

Alle udgivelser i serien: Museer

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Museumsstatistikken omfatter alle statsanerkendte museer (godkendt af Kulturarvsstyrelsen jf. museumsloven) og statsejede museer. Derudover indeholder opgørelsen en række museer, der er ejet af en museumsforening eller i privateje. De zoologiske anlæg, botaniske haver og akvarier indberetter tilsvarende årlige oplysninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Museer

Del sidens indhold
Flertallet af danskerne oplever kulturtilbud sammen

2. juni 2020

Kulturvaneundersøgelsen for første kvartal 2020 belyser, hvordan kulturtilbud bringer os sammen. For eksempel har ca. en tredjedel af danskerne været på museum inden for de seneste tre måneder, og tre ud af ti gør det altid eller ofte i selskab med andre. Knap halvdelen har opsøgt billedkunst, og igen gør tre ud af ti det altid eller oftest sammen med andre. Film, serier og musik er de kulturtilbud, der bruges af flest, begge 94 pct., og flere end halvdelen ser altid eller oftest film eller serier med andre, mens godt hvert tredje altid eller ofte lytter til musik med andre. Der er forskellige måder at opleve kulturtilbud på; fx kan film, serier og musik opleves med andre både derhjemme og ude i byen, mens museer altovervejende opleves uden for hjemmet. De fire aktiviteter kan derfor ikke direkte sammenlignes.

Kulturvaner  1. kvt. 2020

2. juni 2020 - Nr. 210

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. august 2020

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Solidt overskud på de offentlige finanser

2. juni 2020

I 2019 var der et overskud på 88 mia. kr. på de offentlige finanser. Overskuddet er stærkt medvirkende til, at den offentlige finansielle nettoformue ved indgangen til 2020 udgjorde 143 mia. kr. (se Nyt fra Danmark Statistik 2020:117). Danmark står derfor relativt godt rustet i forhold til finansieringen af COVID-19 hjælpepakkerne, som vil betyde markant øgede subsidier (tilskud) til erhvervslivet i 2020. I 2019 var de samlede udgifter til subsidier på 38 mia. kr. COVID-19 krisen vil desuden betyde flere udgifter til indkomstoverførsler og færre skatteindtægter, som vil påvirke den offentlige saldo negativt i 2020.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2019 juni-version

2. juni 2020 - Nr. 209

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Lukning af bibliotekerne gav boost til digitalt udlån

2. juni 2020

I dagene op til nedlukningen af bibliotekerne i Danmark 13. marts blev der hamstret hos folkebibliotekerne. Torsdag 12. marts blev der således foretaget i alt 125.000 udlån, hvilket var ca. 50 pct. mere end torsdagen inden. Nedlukningen satte en brat stopper for udlån af fysiske bøger, men udlånet fra Ereolen, som er folkebibliotekernes udlån af e-bøger og lydbøger, steg markant fra gennemsnitligt 16.500 til 25.800 udlån om dagen. Det gennemsnitlige antal daglige lånere hos Ereolen steg også fra 5.900 til 9.100 lånere. I april måned havde Ereolen i gennemsnit 8.200 lånere, der foretog 24.600 udlån om dagen, det vil sige en smule under niveauet i ugerne umiddelbart efter nedlukningen, men stadig på et højere niveau end før nedlukningen. I alt blev der i første kvartal udlånt 5,8 mio. fysiske materialer til 617.700 lånere, mens Ereolen udlånte 1,6 mio. bøger til 365.600 lånere.

Individbaserede biblioteksudlån kvt.  1. kvt. 2020

2. juni 2020 - Nr. 211

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. september 2020

Alle udgivelser i serien: Individbaserede biblioteksudlån kvt.

Kontakt

Maria Pedersen, tlf. 

Statistik­dokumentation

Biblioteker

Del sidens indhold
Årlig prisstigning på ejerlejligheder - huse uændret

29. maj 2020

På landsplan var den årlige prisstigning på ejerlejligheder i marts på 2,5 pct., mens priserne på enfamiliehuse stort set var uændrede, når man måler prisudviklingen i forhold til samme måned året før. Det er anden måned i træk, at ejerlejlighedspriserne er steget mere end huspriserne. Før det var der 14. måneder i træk, hvor huspriserne steg mere end ejerlejlighedspriserne. Man skal tilbage til august 2019 for at finde den seneste måned, hvor ejerlejlighedspriserne faldt, mens man skal helt tilbage til september 2012 for at finde den seneste måned, hvor huspriserne faldt.

Ejendomssalg (md.)  marts 2020

29. maj 2020 - Nr. 207

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
BNP-fald på 2,1 pct. i første kvartal 2020

29. maj 2020

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 2,1 pct. i første kvartal 2020, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. Det viser den første beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for første kvartal. Områder som persontransport, hoteller og restauranter, offentlige tjenester, kultur og fritid har især været påvirket af nedlukningen i marts pga. COVID-19. Det afspejler sig også i en markant nedgang i forbruget. Omvendt var der ingen nedgang i de vareproducerende erhverv som landbrug, forsyningsvirksomhed og byggeri. Kvartalsvæksten i BNP blev 0,2 procentpoint lavere end hvad BNP-indikatoren viste.

Nationalregnskab  1. kvt. 2020

29. maj 2020 - Nr. 206

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Lønnen steg mest i kommuner og regioner i 1. kvt.

29. maj 2020

I første kvartal 2020 var det de ansatte i kommuner og regioner, som med hhv. 3 pct. og 2,9 pct. havde den største årlige lønstigning i forhold til samme kvartal sidste år. I virksomheder og organisationer (den private sektor) steg timelønnen på årsbasis 2,5 pct. i samme periode, mens den i staten steg 2,4 pct. Den samlede årlige lønudvikling, på tværs af alle sektorer, landede således på 2,6 pct. i årets første kvartal. Da lønindekset er baseret på data for den midterste måned i kvartalet, dvs. februar måned i første kvartal, er tallene i denne offentliggørelse ikke påvirket af COVID-19 nedlukningen i marts 2020.

Lønindeks  1. kvt. 2020

29. maj 2020 - Nr. 208

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2020

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold