oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Markant flere børn bliver passet ude

De danske børn er blevet en generation af institutionsbørn. Antallet af børn i offentlig børnepasning er steget næsten 75 pct. de seneste ti år.


        11. august 2001 kl. 0:00
        
    

 

Der er sket en markant stigning i brugen af offentlig børnepasning de seneste ti år. For ti år siden gjorde 54 pct. af de nul til ni-årige brug af offentlig børnepasning, i 2000 er andelen steget til 76 pct. Det viser en opgørelse over de sociale ressourcer fra Danmarks Statistik. 
Det er specielt de seks til ni-årige, der i højere grad bliver passet ude. I den aldersgruppe er andelen af børn, der bliver passet ude, næsten fordoblet på ti år - fra 43 til 79 pct. Men også andelen af børnehavebørn (tre til fem år) er steget fra 76 pct. i 1990 til 92 pct. i 2000. Og andelen af børn på nul til to år, der bliver passet i vuggestue eller dagpleje, er steget fra 47 pct. til 56 pct. 
Børnepasningsbehovet er stærkt afhængig af udviklingen på arbejdsmarkedet. Fra 1990 til 2000 er arbejdsløsheden faldet fra 234.000 til 118.000. I samme periode er beskæftigelsen steget med 85.000 personer, hvilket naturligvis giver et stigende behov for børnepasning. 
"Erfaringerne viser, at kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet har størst betydning for familiens behov for børnepasning. Derfor er faldet i deltidsbeskæftigelsen - og dermed kvindernes øgede arbejdstid - af stor betydning. Fra 1990 til 2000 er antallet af kvinder på deltid faldet fra 340.000 til 220.000," siger Steffen Hougaard, der er ansvarlig for den sociale ressourceopgørelse. 

Fald i normeringen 
De seneste ti år er der blevet ansat knap 25.000 flere til at passe børn, og samtidig er der blevet flere børn pr. medarbejder - på nogle områder flere end på andre. Den største stigning har været i skolefritidsordningerne (SFO) og fritidshjem, hvor der er blevet henholdsvis 28 og 24 pct. flere børn pr. medarbejder. Det betyder, at der i dag er 12,7 børn pr. medarbejder i SFO og 8,3 børn pr. medarbejder i fritidshjem. Til gengæld er der kun kommet 3,5 pct. flere børn pr. medarbejder i børnehaver og 5 pct. flere i vuggestuer, så der nu er 5,4 børn pr. medarbejder i børnehaver og 2,6 i vuggestuer. I dagplejen er der ikke sket nogen ændring - her er der 3,2 børn pr. medarbejder. Ved første øjekast er der heller ikke sket nogen ændring i de aldersintegrerede institutioner (4,8 børn pr. medarbejder), men bag tallet gemmer der sig en stigning i antallet af små børn i løbet af de ti år, og det betyder, at der faktisk er sket en stigning på 10-11 pct. i antallet af børn pr. medarbejder. 
For hele daginstitutionsområdet er andelen af uddannet personale steget fra 59,3 pct. i 1990 til 59,6 pct. i 2000. 
"Det er en lille stigning, men alligevel er det væsentligt, at der er tale om en stigning. Ud fra tallene kan man se, at det fald, der er sket i normeringen i vuggestuer og børnehaver, samtidig har ført til, at der er en lidt større andel af uddannet personale. I fritidshjemmene har den faldende normering til gengæld ført til, at der i højere grad anvendes ikke-uddannet personale," siger Steffen Hougaard.
Store forskelle på EUs ungdomsarbejdsløshed

Ungdomsarbejdsløsheden svinger fra 3-65 pct. i EU. Danmarks ungdomsarbejdsløshed ligger væsentligt under gennemsnittet.


        1. august 2001 kl. 0:00
        
    

 

Der er store forskelle på ungdomsarbejdsløsheden i EU - ikke bare blandt landene, men også i de forskellige regioner i hvert enkelt land, det viser to nye rapporter fra Eurostat, EU's statistiske kontor i Luxemburg. 

Den gennemsnitlige arbejdsløshed for unge under 25 år var 16 pct. i EU i 2000. Italien havde den højeste ungdomsarbejdsløshed på 32 pct. og Holland den laveste på 5 pct. I Danmark var ungdomsarbejdsløsheden på 7 pct. I de enkelte landes regioner er forskellene på ungdomsarbejdsløshed dog langt større - fra 3 pct. i Flevoland i Holland til 65 pct. i Calabria i Italien. Sammenlignet med 1999 er ungdomsarbejdsløsheden faldet i tre fjerdedele af regionerne. 

Kvinder oftere arbejdsløse 
I 2000 var der også store variationer i arbejdsløsheden for kvinder i EU - fra 21 pct. i Spanien til 3 pct. i Luxemburg. Den gennemsnitlige arbejdsløshed for kvinder var på 10 pct. - og igen lå Danmark under gennemsnittet med 5 pct.'s arbejdsløshed for kvinder. Og igen er forskellene langt større i de enkelte landes regioner - fra 1,7 pct i Åland i Finland og Berkshire, Bucks og Oxfordshire i Storbritannien til 41 pct. i Calabria i Italien. 

I 70 pct. af EU-landenes regioner er kvindernes arbejdsløshed højere end mændenes, men i næsten alle Storbritanniens regioner og flere af Sverige, Finland og Tysklands regioner var kvindernes arbejdsløshed lavere end mændenes. 

EU's gennemsnitlige arbejdsløshed faldt fra 9 pct. i 1999 til 8 pct. i 2000. I Danmark var arbejdsløsheden på 4,7 pct. i 2000. Arbejdsløsheden svingede fra 2,4 pct. i Luxemburg til 14,4 i Spanien. Åland i Finland var den region, der havde den laveste arbejdsløshed på 1,7 pct., og den franske region Réunion havde den højeste arbejdsløshed på 33 pct. 

Også i hvert enkelt lands regioner var der store forskelle på arbejdsløsheden. Finland havde de største variationer - fra 1,7 pct. i Åland til 16 pct. i Itae-Suomi.
Giftelystne danskere

Portugisere og danskere er de mest giftelystne i EU. Den generelle tendens er, at færre og færre bliver gift i EU, men det gælder ikke Danmark.


        1. august 2001 kl. 0:00
        
    

 

Antallet af vielser pr. 1.000 indbyggere er aftagende i EU - faldende fra 6,2
pr. 1.000 indbyggere i 1989 til 5,1 i 1999. Den nedadgående tendens er den
samme i alle EU-lande - undtagen Danmark, hvor flere og flere bliver gift.
Det viser Eurostat Yearbook 2001, som er udgivet af Eurostat - EU's
statistiske kontor i Luxemburg. 

De mest giftelystne europæere findes i Portugal og Danmark, hvor henholdsvis
6,8 og 6,7 pr. 1.000 indbyggere blev gift i 1999, men modsat Danmark er der i
Portugal tale om et fald. Sverige er det land, hvor færrest bliver gift pr.
1.000 indbyggere (4,0). 

Men Danmark er også med helt i front, når det handler om skilsmisser. I 1999
blev 2,5 pr. 1.000 indbyggere skilt i Danmark - her blev vi kun overgået af
Storbritannien (2,7), Finland (2,7) og Belgien(2,6). Det europæiske
gennemsnit steg fra 1,7 skilsmisser pr. 1.000 indbyggere i 1989 til 1,8 i
1998. I bunden ligger Grækenland, Spanien og Italien, hvor der er mindre end
en skilsmisse pr. 1.000 indbyggere. 

Hvert fjerde barn født uden for ægteskab

Antallet af børn født uden for ægteskab steg markant i EU op gennem
1990'erne. Mere end hvert fjerde barn blev født uden for ægteskab i 1998,
hvor det i 1989 var mindre end hvert femte barn. Og trods de mange ægteskaber
er Danmark også her med helt fremme i feltet. I Danmark blev 45 pct. født
uden for ægteskab i 1999. Her bliver vi kun overgået af Sverige, hvor 55 pct.
af børnene er født uden for ægteskab - til gengæld har Sverige altså også det
laveste antal vielser i EU pr. 1.000 indbyggere. I Italien er der både få
vielser og få børn født uden for ægteskab. 

Største antal vielser i 31 år

De nyeste tal fra Danmarks Statistik viser, at der var næsten 39.000 vielser
i 2000. Det er det største antal siden 1969. Flest blev gift som 29-årig. Den
gennemsnitlige vielsesalder for førstegangsviede var for mænd 33 år og
kvinder 30 år. 

Men også antallet af skilsmisser steg i 2000, hvor der var næsten 14.400
skilsmisser - det højeste antal siden 1989. Det var mest almindeligt at blive
skilt som 34-årig. I gennemsnit blev mænd skilt som 42-årige og kvinder som
39-årige.
Boom af talbrugere

Gratis tal på Danmarks Statistiks hjemmeside har givet boom i antallet af talbrugere. Nu er der 11.972 tilmeldte brugere af Statistikbanken - i 1999 var der kun 660.


        1. juni 2001 kl. 0:00
        
    

 

Tirsdag den 17. april 2001 tilmeldte bruger nr. 10.000 sig www.statistikbanken.dk. Lisbeth Lodberg,
der er elev i 3. g på Holstebro Tekniske Gymnasium, havde i nogen tid ledt
efter tal, som hun kunne bruge i en eksamensopgave om rejsebranchen. Men hun
fik først held med sin søgen, da hun blev opfordret til at prøve i Danmarks
Statistiks Statistikbank på nettet. Her fandt hun alle de tal, som hun søgte.

Danskerne fik adgang til et væld af gratis tal om samfundet, da samtlige
tabeller på www.statistikbanken.dk blev gratis tilgængelige den 1. januar
2001. Og siden har der været et boom af tilmeldte brugere i Statistikbanken:
Nu er der 11.972 tilmeldte, sidst i 1999 og 2000 var der hhv. 660 og 1.427
tilmeldte. 

De fleste af brugerne er ligesom Lisbeth Lodberg studerende, men også mange
privat personer og virksomheder har tilmeldt sig. Og de mange nye brugere
trækker i stor stil tal i Statistikbanken: I hele 1999 blev der udtrukket
21.151 tabeller - fra 1. februar 2001 til 1. maj 2001 blev der til
sammenligning udtrukket 177.032 tabeller i Statistikbanken. Brugerne er
specielt interesserede i tal om befolkningen pr. 1. januar,
forbrugerprisindekset, nettoprisindekset og befolkningen efter
statsborgerskab. Statistikbanken indeholder næsten alle statistikker, som
Danmarks Statistik offentliggør. Hvis man tog alle dens tal og tabeller og
bandt dem ind til en bog, ville den blive 5.000 gange tykkere end Statistisk
Årbog. 

De ti mest brugte tabeller i Statistikbanken Fra 1.
februar 2001 til 1. maj 2001 blev der i alt udtrukket 177.032 tabeller i
Statistikbanken. Her er en top ti over, hvilke tabeller folk er mest
interesseret i:

Antal udtrukne tabeller

        1.Befolkning pr. 1. januar
      

        10.492
      

        2.Forbrugerprisindeks
      

        5.763
      

        3.Nettoprisindeks
      

        4.632
      

        4.Befolkning efter statsborgerskab
      

        4.105
      

        5.Befolkningsfremskrivning til 2020
      

        3.713
      

        6.Udenrigshandel
      

        2.884
      

        7.Nationalregnskab
      

        2.129
      

        8.Anmeldte forbrydelser i kommunerne
      

        2.108
      

        9.Befolkningens uddannelse
      

        2.099
      

        10.Fødte efter moderens alder
      

        2.003