oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Formuerne blev mindre i 2022

29. november 2023

Medianen for nettoformuen for alle personer i Danmark over 18 år var på 701.426 kr. ved udgangen af 2022. Det er 7 pct. lavere end året før. Medianen er det beløb, hvor præcis halvdelen af personerne har større formue og halvdelen har mindre. Efterlønsmodtageres nettoformue i 2022 på 2,1 mio. kr. overgås kun af lønmodtagere med ledelsesarbejde, der havde en median-nettoformue på 2,4 mio. kr. samme år. Med en median på 1,3 mio. kr. havde de fleste folkepensionister også relativt høje formuer. De laveste formuer fandtes blandt arbejdsløse med en median på 177.000 kr., modtagere af kontanthjælpslignende ydelser med 77.000 kr. og studerende med en median på 42.000 kr. i 2022.

Formue og gæld  2022

29. november 2023 - Nr. 403

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2024

Alle udgivelser i serien: Formue og gæld

Kontakt

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Formuestatistikken bygger på alle tilgængelige data om formue og gæld, som kan fordeles på personer. Visse formuetyper kan ikke fordeles på personer - det gælder bl.a. værdi af indbo mv., kontanter, kryptovaluta samt ikke registrerede formuer i udlandet. Disse er således ikke en del af statistikken. Udover den personfordelte formue- og gældsstatistik publicerer Danmarks Statistik også en nationalregnskabsmæssig formue- og gældsstatistik, der er mere omfattende, men hvor data ikke kan fordeles på alder, køn, geografi osv. Læs mere i statistikdokumentationen formue og gæld.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Formue og gæld

Del sidens indhold
Aldersgruppen 50-54 år tjente mest i 2022

29. november 2023

Gennemsnitstimelønnen på det danske arbejdsmarked var 293 kr. i 2022. Lønnen stiger med alderen og topper i aldersgruppen 50-54 år med en gennemsnitlig timeløn på 324 kr., hvorefter den falder. Timelønnen er opgjort som den standardberegnede timefortjeneste. Der er det, der begrebsmæssigt kommer tættest på den løn, som er aftalt mellem arbejdsgiver og lønmodtager.

Lønstruktur  2022

29. november 2023 - Nr. 402

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2024

Alle udgivelser i serien: Lønstruktur

Kontakt

Bao Chau Do, tlf. 30 62 50 74

Sam Blanch, tlf. 23 63 60 44

Kilder og metode

Begrebet løngab angiver forskellen mellem mænds og kvinders løn set i forhold til mænds løn, ud fra den standardberegnede timefortjeneste. Begrebet månedsløn har den tekniske betegnelse standard¬beregnet månedsfortjeneste. Lønbegrebet udledes af den standardberegnede timefortjeneste ved at opregne til månedsfortjeneste på baggrund af en 37 timers arbejdsuge. Den standardberegnede månedsfortjeneste beregnes ved at gange den standardberegnede timefortjeneste med 160,33. Den standardberegnede timefortjeneste inkluderer grundløn, kvalifikations- og individuelle tillæg, pension, feriebetalinger og særlig feriegodtgørelse, personalegoder, genetillæg og uregelmæssige betalinger såsom engangstillæg og bonus. I datagrundlaget i denne artikel indgår unge lønmodtagere under 18 år eller elever ikke. Arbejdsfunktioner i statistikbanken er baseret på Disco-08 klassifikationen, der kan findes på www.dst.dk/disco-08. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønstruktur

Del sidens indhold
Øget grøn omsætning - dog ikke i vindindustrien

28. november 2023

Omsætningen af grønne varer og tjenester steg til 306 mia. kr. i 2022 mod 275 mia. kr. i 2021, dvs. en stigning på 11 pct. i løbende priser. Det er på niveau med stigningen i Bruttonationalproduktet (BNP) i løbende priser. 2022 var generelt karakteriseret af stigende priser og øget beskæftigelse. Det gælder også inden for grønne varer og tjenester, hvor beskæftigelsen steg 4 pct., dvs. omtrent det samme som den generelle beskæftigelse. I maskinindustrien faldt omsætningen af grønne varer og tjenester 8 pct., hvilket især skyldes, at vindmøllesektorens økonomiske resultater var lavere end i 2021. Resultaterne for 2022 er foreløbige.

Grønne varer og tjenester  2022

28. november 2023 - Nr. 401

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2024

Alle udgivelser i serien: Grønne varer og tjenester

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at give en økonomisk belysning af den markedsmæssige indsats på miljøområdet. Der skelnes mellem aktiviteter til miljøbeskyttelse og aktiviteter, som betyder reduceret brug af knappe ressourcer. Økonomien måles alene i første produktionsled. Tallene baserer sig både på eksisterende statistikker og en særskilt spørgeskemaundersøgelse. Der er en betydelig usikkerhed knyttet til resultaterne. Resultaterne for aktuelt år er foreløbige og vil blive revideret til endelige tal i ved næste offentliggørelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Grønne varer og tjenester

Del sidens indhold
Svag stigning i detailhandlen

28. november 2023

Ændret 30. april 2024 kl. 08:00

Tallene i denne artikel er ikke retvisende. I forbindelse med offentliggørelsen d. 30. april 2024 af tal for marts 2024 er der indarbejdet større datarettelser for perioden juli 2023-februar 2024. Rettelserne skyldes, at der i statistikken tidligere har indgået fejlbehæftede tal fra en større dansk detailvirksomhed. Læs mere i Nyt fra Danmarks Statistik 2024:121

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailomsætningsindekset steg samlet med 0,3 pct. i oktober i forhold til september, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Fordelt på varegrupper var der en stigning i både beklædning mv. og fødevarer og andre dagligvarer på hhv. 1,8 pct. og 1,7 pct., mens salget af andre forbrugsvarer faldt med 1,1 pct. Samlet set var detailsalget i perioden august-oktober 1,8 pct. højere end i de foregående tre måneder maj-juli.

Detailomsætningsindeks  oktober 2023

28. november 2023 - Nr. 400

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2023

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Antallet af ledige stillinger faldt 2.200 i 3. kvartal

27. november 2023

Antallet af ledige stillinger i den private sektor faldt i tredje kvartal 2023 med 2.200 til 51.800, når der er korrigeret for sæsonudsving. Dermed er antallet af ledige stillinger faldet fem kvartaler i træk med i alt 17.400. Det svarer til et fald på 25,2 pct. siden andet kvartal 2022, hvor antallet af ledige stillinger toppede. Andelen af ledige stillinger udgjorde i tredje kvartal 2,7 pct. af samtlige stillinger, hvilket er et fald på 0,1 procentpoint i forhold til andet kvartal 2023. Antallet af ledige stillinger ligger fortsat 16.300 over niveauet i første kvartal 2020, umiddelbart før COVID-19.

Ledige stillinger  3. kvt. 2023

27. november 2023 - Nr. 399

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Relativ fattigdom og indkomstulighed aftog i 2022

27. november 2023

I 2022 faldt antallet af personer i relativ fattigdom med 19.100 til 213.900 personer. Det svarer til at 3,7 pct. af den samlede danske befolkning ekskl. udeboende studerende levede i familier med relativ lav indkomst og formue i 2022. I 2021 udgjorde andelen af relativt fattige 4,2 pct. af befolkningen. Faldet i andelen af personer i relativ fattigdom fra 2021 til 2022 på et halvt procentpoint skal primært ses i lyset af den stærke fremgang i beskæftigelsen og den faldende arbejdsløshed i løbet af 2022. Andelen af personer i relativ fattigdom er i 2022 næsten på udgangsniveauet ved målingens start i 2015. Også antallet af børn i aldersgruppen under 18 år i relativ fattigdom faldt fra 53.800 i 2021 til 47.200 i 2022. Det er en reduktion på 12,3 pct. Andelen af børn under 18 år i relativ fattigdom var på 4,2 pct. i 2022 og har været faldende siden 2017, hvor den var højest med en andel på 5,6 pct.

Indkomster for personer  2022 indkomstfordeling

27. november 2023 - Nr. 398

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. september 2024

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Stigende beskæftigelse for ikke-vestlige efterkommere

24. november 2023

Beskæftigelsesfrekvensen for 30-59-årige efterkommere fra ikke-vestlige lande steg med 1,3 procentpoint fra 2021 til 75,7 pct. i 2022. For indvandrere fra ikke-vestlige lande steg beskæftigelsesfrekvensen med 1,2 procentpoint til 66,4 pct. Til sammenligning var udviklingen i beskæftigelsesfrekvensen for personer med dansk oprindelse med en stigning på 0,4 procentpoint fra 2021 til 2022. Det samme gjorde sig gældende for beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere fra vestlige lande, der steg med 0,3 procentpoint, mens beskæftigelsesfrekvensen for efterkommere fra vestlige lande var på samme niveau som året før. Beskæftigelsesfrekvensen viser andelen af beskæftigede i forhold til befolkningen.

Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet  november 2022

24. november 2023 - Nr. 397

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet ud fra 'Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). RAS er en totalopgørelse af befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS)

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)
Fald i uddannelsesudgifterne på 2,4 mia. kr. i 2022

24. november 2023

I 2022 var de samlede udgifter til uddannelse 164,4 mia. kr. Det er et fald på 2,4 mia. kr. i forhold til 2021, hvilket svarer til et fald på 1 pct. I 2021 var de totale udgifter til uddannelse på 166,9 mia. kr., hvilket var en stigning på 7 mia. kr. i forhold til 2020. Stigningen i 2021 var et resultat af COVID-19-tiltag samt flere udgifter til forskning.  Udgifterne til uddannelse fordeler sig på tværs af grundskoler, ungdomsuddannelser og videregående uddannelser og dækker både uddannelsesstøtte, offentlige og private uddannelsesinstitutioner. I 2022 var 45 pct. af udgifterne relateret til grundskoler herunder efterskoler, 14 pct. gik til ungdomsuddannelserne dvs. gymnasier og erhvervsskoler. De resterende 41 pct. gik til videregående uddannelser såsom erhvervsakademier, professionshøjskoler og universiteter.

Udgifter til uddannelse  2021-2022

24. november 2023 - Nr. 394

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. november 2024

Alle udgivelser i serien: Udgifter til uddannelse

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken giver en sammenhængende beskrivelse af finansiering og udgifter til uddannelse. Derfor medtages offentlige, private virksomheder og husholdningernes udgifter til uddannelse. De offentlige kilder består af Statsregnskabet, kommunale og regionale regnskaber samt data vedr. SU fra Uddannelses- og Forskningsministeriet. Oplysninger om husholdninger, private virksomheder og private uddannelsesinstitutioner kommer fra Undervisningsministeriets regnskabsportal, fondsstatistikken og årsrapporter. Få kilder for seneste år er endnu ikke tilgængelige og er derfor estimeret på baggrund af det foregående år. Det medførere en usikkerhed for seneste år der især har betydning for posten Forskning og Udvikling. Dele af statistikken er stadig under udvikling, hvilket betyder, at der kan blive foretaget revisioner tilbage til 2016.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udgifter til uddannelse (UOE Finance)

Del sidens indhold
Produktionen af økologisk mælk og æg falder

24. november 2023

I tredje kvartal 2023 faldt produktionen af økologisk mælk og æg. Økologisk mælk udgør 11,7 pct. af den indvejede mælk på mejerierne, mens de økologiske æg udgør 29 pct. af æggene på ægpakkerierne. I samme kvartal i 2022 var 12,5 pct. af mælken økologisk, mens 33 pct. af æggene var økologiske. Produktionen af mælk er stort set på samme niveau som sidste år, mens ægproduktionen er faldet 9,4 pct. De seneste tal fra EU viser, at væksten i produktionen af mælk i EU gik i stå i 2022 i forhold til tidligere år, se Mælkeproduktion i EU.

Animalsk produktion (kvt.)  3. kvt. 2023

24. november 2023 - Nr. 396

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Vandforbruget faldt i 2022

24. november 2023

De danske vandværker indvandt 383 mio. m³ vand i 2022. Det er 1,7 pct. mindre end året før. På vandets vej fra vandværk til slutbruger forsvandt if. DANVA (Dansk Vand- og Spildevandsforening) 7,2 pct. ud i omgivelserne, som følge af brud og lækager i vandledningsnettet. Af det vand, som slutteligt nåede frem til forbrugerne, blev 34 pct. aftaget af erhvervene og 66 pct. af husholdningerne. For husholdningerne svarede det til 234 mio. m³ - identisk med et dagligt vandforbrug pr. indbygger på 108 liter. Dette er et fald ift. de to foregående år, hvilket betyder, at husholdningernes forbrug af vand nu er tilbage på niveauet fra før COVID-19. På udgiftssiden faldt husholdningernes udgifter til vand med 2 pct. fra ca. 7,0 mia. kr. i 2021 til 6,8 mia. kr. i 2022.

Vandregnskab  2022

24. november 2023 - Nr. 395

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. november 2024

Alle udgivelser i serien: Vandregnskab

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

Vandregnskabet bygger på data indsamlet af Miljøstyrelsen, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Dansk Vand- og Spildevandsforening (DANVA) samt en række virksomhedsoplysninger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Vand og spildevand

Del sidens indhold
Virksomhederne forventer faldende beskæftigelse

23. november 2023

Beskæftigelsen er steget stort set siden starten af 2021, men når man ser på virksomhedernes aktuelle forventninger til, hvordan deres beskæftigelse vil udvikle sig de kommende tre måneder, så peger pilen hovedsageligt nedad. Der er således flere virksomheder i industrien, detailhandlen samt bygge og anlæg, der forventer faldende beskæftigelse, end virksomheder, der forventer stigende beskæftigelse. Kun serviceerhverv har flere virksomheder, der forventer stigende beskæftigelse, om end det kun er en overvægt på 2 procentpoint. Virksomhedernes besvarelse er vægtet efter antal ansatte.

Konjunkturbarometer for erhvervene  november 2023

23. november 2023 - Nr. 392

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2023

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Stor variation i betaling af grundskyld i 2023

23. november 2023

Der er stor forskel på, hvor meget boligejerne betalte i grundskyld i 2023. Rudersdal, Hørsholm og Lyngby-Taarbæk kommuner har højeste gennemsnitlige grundskyld med hhv. 36.182 kr., 31.913 kr. og 28.015 kr. Til gengæld har Morsø, Vesthimmerland og Vejen kommuner med hhv. 3.102 kr., 3.144 kr. og 3.478 kr. laveste gennemsnitlige grundskyld. Forskellen skyldes, at den afgiftspligtige grundværdi og grundskyldspromillen varierer på tværs af kommuner og dermed, hvor meget den enkelte boligejer skal betale i grundskyld. Gennemsnittet for hele landet er 10.695 kr. pr. ejerbolig i 2023, hvilket er en stigning på 1,1 pct. i forhold til 2022.

Ejendomsbeskatningen  2023 og 2024

23. november 2023 - Nr. 393

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Ejendomsbeskatningen

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Oplysningerne for 2024 og 2025 er baseret på udtræk fra Skatteforvaltningens ejendomsdatasystem, mens oplysningerne for ejendomsskattepromillerne for 2026 er baseret på tal fra Skatteministeriet, der bygger på kommunernes indberetninger til Indenrigsministeriet efter vedtagelsen af de kommunale budgetter i efteråret 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomsskatter

Del sidens indhold
Forbrugertilliden på uændret negativt niveau

22. november 2023

Forbrugertillidsindikatoren er i november minus 10,3 og ligger dermed på samme niveau som gennemsnittet for det seneste halve år, som er minus 11,2. I forhold til oktober måned er der en lille forbedring i den samlede indikator for forbrugertilliden, som kan tilskrives fremgangen i vurderingen af familiens nuværende økonomiske situation, forventningen til familiernes fremtidige økonomiske situation samt købelysten. Samtidigt er forventningen til Danmarks fremtidige økonomiske situation gået lidt tilbage. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  november 2023

22. november 2023 - Nr. 390

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2023

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Tre ud af fire er tilfredse med deres arbejdstid

22. november 2023

Tre ud af fire beskæftigede er tilfredse med deres normale arbejdstid, der i gennemsnit er 34 timer ugentligt. 6 pct. af de beskæftigede, svarende til omkring 168.000 personer, ønsker at arbejde mere end deres normale arbejdstid, og 19 pct., svarende til 543.000 personer, ønsker at arbejde mindre end deres aktuelle normale arbejdstid. Det viser ikke-sæsonkorrigerede tal fra Arbejdskraftundersøgelsen for 3. kvartal 2023.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2023

22. november 2023 - Nr. 391

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
3.100 flere lønmodtagere i september

21. november 2023

Fra august til september steg antallet af lønmodtagere med 3.100 til 3.003.000. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, steg antallet af lønmodtagere med 2.900, og i offentlig forvaltning og service var der 200 flere personer med lønmodtagerjob i september sammenlignet med august. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2023

21. november 2023 - Nr. 389

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2023

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Flere voksne pr. barn i børnehaverne

17. november 2023

I 2022 lå normeringen for de kommunale og selvejende børnehaver på landsplan på 5,6. Dette udgør et fald på 0,1 i forhold til året før, hvor normeringstallet var 5,7. Normeringen for børnehaver er faldet siden 2017, hvor den først blev opgjort på landsplan. Dengang lå normeringen på 6,2 børn pr. voksen, hvilket betyder, at den er faldet med 0,6 i perioden. Normeringstallet udtrykker forholdet mellem børn og voksne. En normering på 6 udtrykker at en medarbejder passer 6 børn, og lavere tal viser, at medarbejderen passer færre børn.

Børnepasning før skolestart  2022

17. november 2023 - Nr. 386

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Børnepasning før skolestart

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Normeringstallet er en beregning af de samlede pasningsressourcer på både kommunalt og forældrebestyrelse niveau i forhold til antal børn, og beregnes for kommunale og selvejende daginstitutioner, ved at dividere antal børn med personale, begge i fuldtidsenheder. Det er kun pædagogisk personale som pædagogiske ledere, pædagoger, assistenter mv., der medregnes. Normeringstallet er opgjort som en brutto-normering, hvor personalets samlede opgaver som børnetid, forældresamtaler mv. indgår i opgørelsen, og der tages ikke højde for åbningstider. Hverken for børn eller personale fratrækkes sygdom eller ferie, men for personalet foretages barselskorrektion. Vikarforbrug og støttepersonale indgår også i normeringsberegningen.Tal for privatinstitutioner opgøres separat, og udgives som statistikken PBOERN dog uden normeringsberegning.Læs mere om metoden i statistikdokumentationen. Se også emnesiden

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnepasning før skolestart
Fonde uddelte 32,4mia. kr. i 2022

17. november 2023

Ændret 23. februar 2024 kl. 08:00

Der blev konstateret fejl i tallene, disse er rettet og markeret med rød. Korrektionen har bl.a. betydet at hovedtallet steg fra 32,2 mia. kr. til 32,4 mia. kr.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

De danske fonde gav tilsagn om bevillinger for sammenlagt 32,4 mia. kr. i 2022. Af disse blev 19,7 mia. kr. uddelt af de erhvervsdrivende fonde, hvilket er en stigning på 6 pct. i forhold til 2021. Der blev uddelt 12,6 mia. kr. af de almene fonde og fondslignende foreninger, hvilket er en stigning på 75 pct. i forhold til året før. Dette skyldtes hovedsageligt ekstraordinært store uddelinger hos enkelte fonde.

Fondes aktiviteter  2022

17. november 2023 - Nr. 387

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. november 2024

Alle udgivelser i serien: Fondes aktiviteter

Kontakt

Sara Tvile Marker, tlf. 23 74 28 36

Kilder og metode

Tallene er baseret på en spørgeskemaundersøgelse blandt danske fonde og foreninger. Bevillinger er de midler der er givet tilsagn om i året. Disse kan blive udbetalt i bevillingsåret, eller i efterfølgende år. Udbetalinger er de midler der er udbetalt fra fonden i året, uanset om de er bevilliget i året eller i tidliere år. 
Fonde med virksomhedsformerne  Erhvervsdrivende fond, samt Fonde og andre selvejende institutioner. Alle fonde med disse virksomhedsformer indgår i populationen, såfremt de tilhører den private sektor. Stikprøven udvælges og opregnes i forhold til fondens anvendelse af fradragsretten under fondsbeskatningsloven. Hertil suppleres med en gruppe af enheder - fx patientforeninger - der agerer som fonde. Disse indgår i statistikken sammen med de almene fonde.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fondes aktiviteter

Del sidens indhold
Mindste kornhøst siden tørkeåret i 2018

17. november 2023

Kornproduktionen faldt 25 pct. i 2023 og havnede på 7,1 mio. tons. Det er 23 pct. under normalhøsten på 9,3 mio. tons og den laveste kornproduktion siden tørkeåret 2018. Ved normalhøst forstås gennemsnittet af 2013-2022. Tørke i en del af vækstperioden gav lave gennemsnitsudbytter, og et vigende kornareal bidrog yderligere til faldet i høstresultatet. Også raps og bælgsæd blev ramt af det dårlige vejr. Rapsproduktionen faldt 7 pct. i 2023, og bælgsæd faldt 22 pct. på trods af stigende arealer med begge afgrøder.

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2023

17. november 2023 - Nr. 388

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. november 2024

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
Flere gennemfører en ungdomsuddannelse

16. november 2023

I 2022 havde 68 pct. af de 20 til 24-årige gennemført en ungdomsuddannelse, der enten er en gymnasial eller erhvervsfaglig uddannelse. Dette er en stigning på over 6 procentpoint sammenlignet med 2012, hvor ca. 62 pct. havde gennemført en ungdomsuddannelse. Der er dog væsentlig forskel på, hvor stor en andel der har gennemført en ungdomsuddannelse, når man fordeler de 20-24 årige efter deres forældres højeste uddannelse. Jo højere uddannelsesniveau forældrene har, jo større er sandsynligheden for, at deres børn har gennemført en ungdomsuddannelse. I 2022 havde 47 pct. af de 20 til 24-årige med forældre, som højst havde en grundskoleuddannelse, fuldført en ungdomsuddannelse, mens det var 87 pct. for dem med forældre med en lang videregående uddannelse. Der er altså et spænd på 40 procentpoint i 2022 på de to grupper med højeste og laveste andel, der har gennemført en ungdomsuddannelse. Det er dog et fald i forhold til 2012, hvor forskellen var 44 procentpoint mellem disse to grupper.

Fuldførte ungdomsuddannelser  2021/2022

16. november 2023 - Nr. 385

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Fuldførte ungdomsuddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Elevregistret er et forløbsregister, hvor den enkelte studerende kan følges gennem uddannelseskarrieren.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Stabil udvikling i firmaernes salg

15. november 2023

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 0,4 pct. fra august til september, mens det indenlandske salg faldt 0,3 pct. i samme periode. Firmaernes samlede salg ekskl. energi var 1,0 pct. lavere i tredje kvartal end i andet kvartal, og set over de samme perioder faldt det indenlandske salg 1,5 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. I denne NYT er der fokus på branchen restauranter, der efter en turbulent periode har haft en mere stabil udvikling i 2023.

Firmaernes køb og salg  september 2023

15. november 2023 - Nr. 384

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2023

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Producent- og importprisindekset falder fortsat

15. november 2023

Det samlede producentprisindeks for varer faldt i oktober 2023 med 0,8 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet i producentprisindekset er 3,3 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset faldt med 4,1 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 2,1 pct. Faldet i importprisindekset er 0,9 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis faldt med 1,2 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  oktober 2023

15. november 2023 - Nr. 383

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2023

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Lille fald i BNP

14. november 2023

BNP-indikatoren peger på et fald på 0,3 pct. i det sæsonkorrigerede reale BNP i tredje kvartal 2023. Faldet skyldes særligt tilbagegang i industrien, hvor medicinalindustrien går markant tilbage. Omvendt trækker transport væksten op. Beskæftigelsesindikatoren peger på en stigning i beskæftigelsen på 0,3 pct. i tredje kvartal. Dermed fortsætter den historisk lange uafbrudte fremgang på arbejdsmarkedet, der har været de seneste to år. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af BNP-indikatoren under Særlige forhold.

BNP-indikator  3. kvt. 2023

14. november 2023 - Nr. 382

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Fremgang for overnatningsstederne i september

13. november 2023

I september var der i faktiske tal 3,5 mio. overnatninger på danske hoteller, feriecentre, vandrerhjem, campingpladser og i lystbådehavne, hvilket er 109.000 flere overnatninger end i samme måned i 2022. September 2023 blev dermed den september måned i statistikkens levetid med flest overnatninger på hoteller, feriecentre og campingpladser mv.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  september 2023

13. november 2023 - Nr. 381

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2023

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Fire ud af ti nye biler i husholdningerne kører på el

10. november 2023

Der blev registreret 4.800 nye elbiler i oktober, og de udgjorde 36,3 pct. af alle 13.300 nye personbiler opgjort i faktiske tal. I september var andelen 42,6 pct. Andelen af fossile biler steg fra 48,9 pct. i september til 53,1 pct. i oktober, mens andelen af plugin hybrider steg til 10,6 pct. fra 8,6 pct. Husholdningerne stod for 3.300 af elbilerne i oktober, og det svarer til 40,7 pct. af deres nye biler. I erhvervene udgjorde elbilerne 29,3 pct. af de nye biler. Der er nu 177.300 elbiler i Danmark, svarende til 6,3 pct. af alle personbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2023

10. november 2023 - Nr. 380

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2023

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Fødselsoverskud i tredje kvartal 2023

10. november 2023

Ændret 16. november 2023 kl. 08:05

Der er desværrre byttet rundt på signaturforklaringen på to af kurverne i figur 2. Fejlen er rettet og ny figur er sat ind.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antal levendefødte var i tredje kvartal 2023 15.286 børn, hvilket er 3 pct. færre end i tredje kvartal 2022. I samme periode døde 13.625 personer, hvilket er 3 pct. færre end i tredje kvartal 2022. Samlet set resulterede denne fordeling i et fødselsoverskud på 1.661 personer i tredje kvartal 2023. Både antallet af fødte og døde veksler hen over året, med en tydelig tendens til et generelt højt antal fødte i tredje kvartal.

Befolkningens udvikling  3. kvt. 2023

10. november 2023 - Nr. 379

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Indikator viser ledighedsstigning i oktober

10. november 2023

Ledighedsindikatoren viser en stigning i ledigheden på 800 personer i oktober. Stigningen er en kombination af 1.200 flere ledige på dagpenge og 400 færre ledige på kontanthjælp. Ledigheden er opgjort i fuldtidsledige og er sæsonkorrigeret.

Ledighedsindikator  oktober 2023

10. november 2023 - Nr. 377

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2023

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Laveste inflation siden maj 2020

10. november 2023

I oktober 2023 steg det samlede forbrugerprisindeks med 0,1 pct. i forhold til samme måned året før. I september var den tilsvarende stigning 0,9 pct. Det er den laveste årsstigning i forbrugerprisindekset siden maj 2020, hvor årsændringen var 0,0 pct. Den lavere inflation i oktober i forhold til sidste måned skyldes især prisændringer på benzin, elektricitet samt møbler og boligudstyr. Varer er i gennemsnit faldet 4,4 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisfald på benzin og elektricitet i forhold til oktober 2022. Tjenester er i gennemsnit steget 4,9 pct. det seneste år, hvilket hovedsageligt skyldes prisstigninger på husleje samt leje af sommerhus. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 3,3 pct. i oktober, hvilket er et fald fra 3,7 pct. måneden før. Det er bl.a. prisændringer på møbler og boligudstyr samt bankgebyrer, der trækker kerneinflationen ned i forhold til september.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2023

10. november 2023 - Nr. 378

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2023

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Patentkøb trak importen op i september

9. november 2023

I september faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 0,8 pct. til 156 mia. kr. Den samlede import steg med 6,7 pct. til 150 mia. kr., bl.a. som følge af et køb af et patent. Den samlede eksport er steget med 0,4 pct. henover de seneste tre måneder, mens importen er steget 6,0 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  september 2023

9. november 2023 - Nr. 374

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2023

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Stigning i påbegyndt byggeri i tredje kvartal

9. november 2023

Efter lang tids fald i det påbegyndte byggeri steg det i tredje kvartal 2023 til 1,53 mio. m2, svarende til en stigning på 11 pct. i forhold til andet kvartal, hvor det påbegyndte etageareal var på 1,38 mio. m2. Det er første gang siden fjerde kvartal 2020, at det påbegyndte areal er steget med mere en 10.000 m2 på ét kvartal. Det fuldførte byggeri falder dog stadig, og har gjort det siden tredje kvartal 2022. Senest er det faldet 12 pct. fra 2,19 mio. m2 i andet kvartal til 1,93 mio. m2 i tredje kvartal 2023. Det tilladte byggeareal faldt fra 1,84 mio. m2 i andet kvartal til 1,58 mio. m2 i tredje kvartal, svarende til et fald på 14 pct. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, hvilket primært påvirker det påbegyndte byggeri og i mindre grad det tilladte og fuldførte byggeri.

Byggeaktivitet  3. kvt. 2023

9. november 2023 - Nr. 376

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Byggeaktivitet

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten
Kommunale udsving i andelen af museumsbrugere

9. november 2023

På landsplan har 28 pct. af de 16-89-årige besøgt et museum inden for en tre-måneders periode i 2022. I 15 kommuner er andelen, der har besøgt et museum, højere end landsgennemsnittet. Andelen af museumsbrugere er højest i Rudersdal, Gentofte, Frederiksberg, København og Lyngby-Taarbæk. Her svarer ca. halvdelen af borgerne, at de har besøgt et museum mindst en gang inden for de seneste tre måneder. De kommuner, hvor færrest har besøgt et museum, er Herning, Kalundborg og Frederikshavn. Her er det ca. hver tiende borger, der har besøgt mindst et museum.

Kulturvaner (år)  2021 og 2022

9. november 2023 - Nr. 375

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (år)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen 2024. Kulturvaneundersøgelsen gen­nemføres hvert kvartal. Kvartalerne udgives særskilt og aggregeres til årsniveau. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024. Der spørges ca. 60.000 personer om året. Årsstatistikken 2024 er baseret på resultaterne fra cirka 19.000 gennemførte interview blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Vi sorterer mere madaffald til biogasproduktion

8. november 2023

Husholdningerne sorterede omtrent 220.000 ton madaffald til genanvendelse i 2021, svarende til 38 kg madaffald pr. person. Sorteringen af madaffald har været støt stigende de seneste år, hvilket skal ses i sammenhæng med større fokus på sortering og udbredelse af indsamlingsordninger. Det indsamlede madaffald bliver typisk brugt til biogasproduktion. Husholdningsaffald udgør under 5 pct. af inputtet i produktionen af biogas, ifølge Energistyrelsens biomasseopgørelse. Det meste biogas laves af gylle og lignende fra landbruget.

Affaldsregnskab  2021

8. november 2023 - Nr. 373

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. september 2024

Alle udgivelser i serien: Affaldsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Affaldsregnskabet bygger på data fra Miljøstyrelsens Affaldsdatasystem (ADS). Fordelingen på detaljerede brancher efter principperne i det grønne nationalregnskab er foretaget af Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Affaldsregnskab
Stort set uændret industriproduktion i september

7. november 2023

Industriens samlede produktion steg 0,2 pct. fra august til september men faldt 5,9 pct. i tredje kvartal sammenlignet med det foregående kvartal. Ses der bort fra industriens største branche, medicinalindustrien, så faldt produktionen med 0,2 pct. fra august til september og 2,1 pct. set over hele tredje kvartal sammenlignet med det foregående kvartal. Industriens produktion og omsætning er et af de første pejlemærker for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I forhold til september 2022 er produktionsindekset steget med 1,2 pct., men ses der bort fra medicinalindustrien lå produktionen i september 13,8 pct. lavere end for et år siden.

Industriens produktion og omsætning  september 2023

7. november 2023 - Nr. 372

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2023

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold