oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Boligpriserne stiger fortsat

30. oktober 2020

På landsplan var den årlige prisstigning på ejerlejligheder i august på 9,0 pct., mens priserne på enfamiliehuse steg 5,4 pct., når prisudviklingen måles i forhold til samme måned året før. Der har været årlige prisstigninger på både enfamiliehuse og ejerlejligheder i alle årets første otte måneder, dog med undtagelse af et beskedent prisfald på enfamiliehuse i marts.

Ejendomssalg (md.)  august 2020

30. oktober 2020 - Nr. 402

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2020

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Stort offentligt overskud i Danmark i 2019

30. oktober 2020

I 2019 havde Danmark et overskud på den offentlige saldo (ØMU-saldoen) på 88,3 mia. kr. svarende til 3,8 pct. af BNP. Dermed var Danmarks overskud det største blandt EU-landene i 2019. Luxembourg og Bulgarien havde også store overskud på den offentlige saldo på hhv. 2,4 og 1,9 pct. af BNP. Frankrig havde et underskud lige på den 3-procentsgrænse, der er fastlagt via Maastricht-traktaten. Rumænien var, med et underskud på 4,4 pct. af BNP, det eneste land, der ikke overholdt dette kriterie.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2019 (oktober-indberetning)

30. oktober 2020 - Nr. 403

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2021

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Industriens konjunkturindikator går op i oktober

29. oktober 2020

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien stiger fra nettotallet minus 11 i september til minus 7 i oktober. Serviceerhverv ligger uændret på minus 14, mens detailhandel falder fra 12 til 11. Bygge og anlæg falder fra minus 7 til minus 9. Inden for industrien er det især ikke-varige forbrugsgoder som medicinal- og fødevarebrancherne, der holder den sammensatte indikator oppe. Stort set al data er indkommet før 23. oktober, hvor forstærkede COVID-19-tiltag blev annonceret af myndighederne.

Konjunkturbarometer for erhvervene  oktober 2020

29. oktober 2020 - Nr. 399

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2020

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Flere unge på forsorgshjem og herberg

29. oktober 2020

I 2019 boede 919 unge mellem 18 og 24 år på forsorgshjem og herberg, hvilket svarer til 14 pct. af det samlede antal beboere på 6.700. Antallet af 18-24-årige på forsorgshjem og herberg har været svagt stigende de sidste ti år. I 2010 var andelen 12 pct. af det samlede antal beboere. Fra 2015 og frem var der en større stigning, hvor antallet af beboere fra 18 til 24 år steg fra 787 til 919. Dette svarer til en stigning på 14 pct.

Boformer efter §110  2019

29. oktober 2020 - Nr. 400

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Boformer efter §110

Kontakt

Sofie Biering-Sørensen, tlf. 21 19 91 35

Kilder og metode

Boformer efter §110 i Serviceloven dækker over ophold på herberg og forsorgshjem, målrettet personer med særlige sociale problemer, som ikke har eller ikke kan opholde sig i egen bolig, og som har behov for botilbud og for tilbud om aktiverende støtte, omsorg og efterfølgende hjælp. I år har herberg og forsorgs-hjemene i forbindelse med forbedret kvalitetssikring af statistikken godkendt deres indberetning for perio-den 2017-2019. Kun godkendte indberetninger for de tre år bliver inkluderet i statistikken. Der var 89 botilbud i 2019, hvoraf 87 botilbud har godkendt deres indberetning. Landstotalen er derfor baseret på en opregning, hvor der er taget højde for de manglende indberetninger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Herberger og forsorgshjem
Danmark henter stor formueindkomst fra USA

27. oktober 2020

USA har en stor betydning for dansk økonomi. Dels er USA i 2020 det største eksportmarked, og dels har Danmark en betydelig formueindkomst fra USA. I de første otte måneder af 2020 bidrog formueindkomsten fra USA med 22 pct. af Danmarks samlede indtægter fra formueindkomsten. Dermed var USA det land, hvor Danmark havde de største formueindkomstindtægter i 2020, efterfulgt af Sverige med en andel på 9 pct. Siden 2009 er andelen af formueindkomsten fra USA steget med 15 procentpoint. I de første otte måneder af 2020 udgjorde eksporten af varer og tjenester til USA 13 pct. af Danmarks samlede eksport, hvilket er 4 procentpoint mere end i 2009. Til sammenligning udgjorde eksporten til det næststørste eksportland, Tyskland, 12 pct. i 2020. 8 pct. af Danmarks samlede import i 2020 kom fra USA, hvor importen fra Tyskland udgjorde 16 pct.

Betalingsbalance og udenrigshandel (tema)  2020 fokus på Danmark - USA

27. oktober 2020 - Nr. 398

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel (tema)

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester
Detailsalget fortsætter faldende tendens i september

26. oktober 2020

I september var detailomsætningen 0,9 pct. lavere end i august, når man korrigerer for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Detailsalget er altså fortsat nedadgående. Detailomsætningen ligger dog fortsat på et relativt højt niveau, hvilket ses ved, at det samlede detailsalg i perioden juli-september er 1,8 pct. højere end i perioden april-juni. De nyligt offentliggjorte Forbrugerforventningerne giver endvidere anledning til optimisme for de kommende måneder. Købelysten er således gået markant frem efter der blev åbnet for udbetaling af indefrosne feriepenge, se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:393.

Detailomsætningsindeks  september 2020

26. oktober 2020 - Nr. 397

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2020

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Kvinder passer oftere syge børn

23. oktober 2020

Kvinder er mere fraværende fra deres arbejdsplads i forbindelse med pasning af syge børn end deres mandlige kollegaer. Dette billede går igen i alle sektorer. I 2019 passede kvinderne i gennemsnit syge børn 1,5 dage i løbet af året, mens mændene var hjemme med syge børn 0,9 dage. Målt i antal dage var forskellen størst i staten, hvor kvinderne var hjemme med syge børn en halv dag mere end mændene i løbet af 2019. Med en forskel på 0,2 dage var forskellen mindst i den kommunale sektor, som også er den sektor, hvor både mænd og kvinder har højest fravær i forbindelse med pasning af syge børn. I virksomheder og organisationer (det private) er både mænd og kvinder mindre fraværende pga. syge børn end i de øvrige sektorer. En forklaring på det kan være, at ansatte i det private ikke har mulighed for betalt barns 1. og 2. sygedag i samme grad som i de øvrige sektorer. Opgørelsen omfatter ansatte med et eller flere børn under 18 år.

Fravær  2019

23. oktober 2020 - Nr. 395

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Fravær

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen, med bl.a. definitioner af fraværsdagsværk og fraværsprocent.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde
Beskæftigelsen er faldet i næsten hele EU

23. oktober 2020

I alle EU's medlemslande, på nær Malta og Cypern, er beskæftigelsen faldet fra andet kvartal 2019 til andet kvartal 2020. I EU som helhed er beskæftigelsen faldet med 2,4 pct. Danmark ligger således under EU-gennemsnittet med et fald på 1,7 pct. Dette er mindre end de to øvrige nordiske lande, Sverige og Finland, der har haft fald i beskæftigelsen på hhv. 2,2 og 2,8 pct. Fem lande har haft et mindre procentuelt fald i beskæftigelsen end Danmark. Spanien og Bulgarien har haft de højeste procentuelle fald i EU gennem det seneste år. Faldene er på hhv. 6,2 og 5,9 pct., hvilket er markant større end de øvrige EU-lande.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  2. kvt. 2020

23. oktober 2020 - Nr. 396

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Halvdelen har oplevet it-sikkerhedsproblemer

22. oktober 2020

Halvdelen (47 pct.) af befolkningen mellem 16 og 89 år har oplevet sikkerhedsproblemer ved aktiviteter online i form af falske e-mails, bedrageri, hacking eller identitetstyveri. Det samme gælder 11 pct. af danske private virksomheder. 8 pct. af virksomhederne har oplevet, at adgangen til it-services er blevet blokeret og 3 pct. har fået slettet eller ødelagt data. 3 pct. af virksomhederne har oplevet videregivelse af fortrolige data som følge af cyberkriminalitet såsom phishing, hvor modtageren lokkes til at afgive oplysninger igennem falske e-mails eller hjemmesider.

It-anvendelse i befolkningen og virksomheder (tema)  2020 it-sikkerhed

22. oktober 2020 - Nr. 394

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen og virksomheder (tema)

Kontakt

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Forbrugertilliden stiger lidt

22. oktober 2020

Forbrugertilliden for oktober måned ligger på minus 6,2 og er dermed steget lidt i forhold til september måned, hvor den lå på minus 7,4. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 5,7. Den beskedne stigning i forbrugertilliden skyldes primært en markant stigning af købelysten efter, at de indefrosne feriepenge begyndte at blive frigivet. Samtidig holder et kraftigt fald i forbrugernes forventninger til Danmarks økonomiske situation om et år sammenlignet med i dag forbrugertilliden nede. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  oktober 2020

22. oktober 2020 - Nr. 393

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2020

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Højere inflation i Danmark - men fald i EU

21. oktober 2020

Inflationen i Danmark steg fra 0,4 pct. i august 2020 til 0,5 pct. i september 2020. I samme periode faldt inflationen i EU fra 0,4 pct. i august til 0,3 pct. i september, og fra minus 0,2 pct. til minus 0,3 pct. i euroområdet. I Danmark er det fortsat prisændringer på tobak, der i høj grad holder inflationen oppe. I EU er det særligt brændstof, der trækker inflationen ned i september måned. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) steg til 0,9 pct. i september 2020 mod 0,8 pct. i august 2020. Kerneinflationen faldt i EU (fra 1,2 til 1,1 pct.) og i euroområdet (fra 0,6 pct. til 0,4 pct.). Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  september 2020

21. oktober 2020 - Nr. 392

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2020

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
15.000 flere lønmodtagere i august

21. oktober 2020

For tredje måned i træk er antallet af lønmodtagere steget. I august steg lønmodtagerbeskæftigelsen med 15.000 personer svarende til 0,6 pct. i forhold til måneden før. Stigningen på samlet 41.000 personer i juni, juli og august kommer efter et fald på i alt 79.000 personer i månederne marts, april og maj som følge af COVID-19. I august var der 2.764.000 personer med lønmodtagerjob, hvilket er 38.000 færre og et fald på 1,3 pct. sammenlignet med februar. De ekstraordinære arbejdsmarkedsforhold som følge af COVID-19 betyder, at opgørelsen er behæftet med større usikkerhed end sædvanligt. Se afsnittet om Særlige forhold. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  august 2020

21. oktober 2020 - Nr. 390

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Intelligente marksprøjter i fremmarch

21. oktober 2020

Andelen af landbrug, der bruger præcisionsteknologi, steg fra 28 pct. i 2019 til 35 pct. i 2020. Væksten skyldes især sektionsstyring af marksprøjter og andet udstyr, som steg fra 14 pct. til 21 pct., hvorimod udbredelsen af de øvrige teknologier steg beskedent eller var omtrent uændret. Præcisionslandbrug indebærer brug af data fra satellitter, sensorer mv. til mere nøjagtig kørsel og målrettet tildeling af gødning m.m.

Præcisionslandbrug  2020

21. oktober 2020 - Nr. 391

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. september 2021

Alle udgivelser i serien: Præcisionslandbrug

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Undersøgelsen af præcisionslandbrug er medfinansieret af Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø og indsamlet i Landbrugs- og gartneritællingen. 

Resultaterne om præcisionslandbrug baserer sig på svar fra 4.938 bedrifter i en foreløbig opgørelse af Land¬brugs- og gartneritællingen. Opregningsgrundlag: 27.854 bedrifter med dyr¬ket areal (landbrug uden dyrket areal er typisk væksthusgartnerier samt landbrug med fjerkræ). Undersø¬gel¬sens spørgsmål refererer til anvendelse (egen og via konsulenter, driftsledere, maskinstati¬oner o.l.) de seneste 12 måneder i forhold til juni 2024. Anvendelsen kan være sværere at vurdere hos bedrifter, der bruger teknologien indirekte, dvs. via konsulenter, maskinstationer mv. Anvendelsen behøver ikke omfatte alle marker.

RTK forbedrer det almindelige GPS-signal til en nøjagtighed på 1-2 cm ved hjælp af landbaserede signalstatio¬ner. RTK-GPS anvendes primært i traktorer og mejetærskere. Præcisionskørsel sparer tid og brændstof, men er også forudsætning for optimal anvendelse af GPS-relaterede data om fx afgrøders vækst. Alternativer til RTK med min¬dre nøjagtig¬hed (3-20 cm) indgår ikke i undersøgelsen. Sektionsstyring af sprøjter kræver mere præcis na¬vi¬gering end almindelig GPS, men ikke nødvendigvis i form af RTK-GPS. Software til planlægning af kvæl¬stofbehov: Planlægning og dokumentation af varieret kvælstofbehov, fx ud fra dyrkningshistorie, forventede udbytter mv.

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen for Landbrugs- og gartneritællingen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen
Antallet af indbrud i beboelser stiger igen

19. oktober 2020

Antallet af anmeldte indbrud i beboelser var i årets tredje kvartal igen stigende efter at have været historisk lavt i andet kvartal. Dette hang sandsynligvis sammen med, at det var blevet sværere for indbrudstyvene at begå indbrud, når mange i løbet af foråret opholdte sig hjemme efter nedlukningen af Danmark som følge af COVID-19. I tredje kvartal blev der anmeldt 4.864 indbrud i beboelser, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det svarer til en stigning på 36 pct. i forhold til andet kvartal. "Beboelser" dækker over villaer o.l., landejendomme, lejligheder og værelser. Den mindre stigning i anmeldte indbrud i starten af 2018 kan formentlig forklares af indbrudsparagraffen (§ 276a), som trådte i kraft 1. januar 2018. Indførelsen af den nye paragraf betyder i praksis, at en række anmeldelser, der tidligere blev registeret som tyveri, nu registreres som indbrud.

Kriminalitet (kvt.)  3. kvt. 2020

19. oktober 2020 - Nr. 389

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen stabiliseret i tredje kvartal

15. oktober 2020

Byggebeskæftigelsen steg med 0,7 pct. fra 175.400 personer i andet kvartal til 176.600 personer i tredje kvartal. Det betyder, at nedgangen fra fra første til andet kvartal grundet COVID-19 ikke fortsatte ind i tredje kvartal. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  3. kvt. 2020

15. oktober 2020 - Nr. 387

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Producent- og importpriser falder fortsat

15. oktober 2020

Det samlede producentprisindeks for varer er i september 2020 faldet med 1,3 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet er 0,3 procentpoint større end sidste måned, hvor indekset faldt med 1,0 pct. Det er hovedsageligt fald i råstofindvinding på 24,1 pct., der driver den negative udvikling. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 3,1 pct. Det er 0,3 procentpoint mere end sidste måned, hvor indekset faldt med 2,8 pct. For importprisindekset drives den negative udvikling hovedsageligt af et fald på 2,5 pct. i industri, der udgør den dominerende del af indekset. Faldet i råstofudvinding og energiforsyning, på hhv. 29,2 pct. og 14,2 pct. trækker indekset yderligere ned. Faldet i årsudviklingen for energiforsyning er på et markant lavere niveau i denne måned end for perioden januar til august, hvor faldene i årsudvikling lå mellem 50,9 og 78,2 pct. Årsudviklingerne for råstofindvinding og energiforsyning i producent- og importprisindeksene skal ses i sammenhæng med betydelige bevægelser i den internationale handelspris.

Producent- og importprisindeks for varer  september 2020

15. oktober 2020 - Nr. 388

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. november 2020

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Firmaernes salg på 2018 niveau i august

13. oktober 2020

Firmaernes salg ekskl. energi faldt 0,2 pct. fra juli til august, og i samme periode faldt det indenlandske salg ekskl. energi med 0,9 pct. Salget er korrigeret for sæson og antal arbejdsdage. Salget er tilbage på samme niveau som i 2018. Industrien falder samlet, hvilket skyldes et fald i medicinalindustrien, der ikke bliver opvejet af de øvrige brancher, se også Nyt fra Danmarks Statistik 2020:381, Udenrigshandel med varer august 2020.

Firmaernes køb og salg  august 2020

13. oktober 2020 - Nr. 386

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. november 2020

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Lidt højere forbrugerprisstigninger

12. oktober 2020

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,6 pct. i september i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er lidt højere end i august, hvor den årlige stigning var 0,5 pct. Forbrugerprisindekset for september er stadig påvirket af COVID-19, da bortfaldet af prisobservationer fortsat er lidt større end normalt. For enkelte brancher har det fortsat ikke været muligt at indhente priser, så prisudviklingen er i disse tilfælde blevet estimeret. Det er i høj grad prisændringer inden for restauranter og hoteller, der er med til at hæve årsstigningen i forbrugerprisindekset i forhold til måneden før. I september trækker hotelovernatninger og leje af sommerhus isoleret set årsstigningen i forbrugerprisindekset ned med 0,14 pct.point, mens de i august trak årsstigningen ned med 0,29 pct.point. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) har en årsstigning på 1,0 pct. i september, hvilket er en stigning fra 0,9 pct. måneden før.

Forbruger- og nettoprisindeks  september 2020

12. oktober 2020 - Nr. 385

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2020

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Medicinalvarer trækker eksporten ned i august

9. oktober 2020

Eksporten faldt 1,4 pct. i august, mens importen steg 1,6 pct. Faldet i eksporten er primært trukket af et fald i medicinaleksporten. Eksporten er steget 2,0 pct. de seneste tre måneder sammenlignet med de foregående tre måneder, men også her var der et fald i eksporten af medicinalvarer. I samme periode er importen steget 5,7 pct. Det viser tallene for Udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  august 2020

9. oktober 2020 - Nr. 381

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Mindre stigning i jordbrugets investeringer i 2019

9. oktober 2020

Jordbrugets investeringer steg i 2019 med 0,5 mia. kr. i forhold til året før til 6,8 mia. kr. målt i faste priser, dvs. renset for inflation. Stigningen kan alene henføres til maskiner og inventar, da investeringer i bygninger og grundforbedringer var mindre end i 2018.

Jordbrugets investeringer  2019

9. oktober 2020 - Nr. 382

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets investeringer

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af investeringer og afskrivninger omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug, der fra 2020 omfatter bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 186.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2024 forhøjet med 0,87 pct. for bygningsinvesteringer og for investeringer i maskiner og inventar, hvorved der også er taget højde for, at investeringsaktiviteten er lavere på små bedrifter. Jordbrug omfatter landbrug og gartneri. I statistikdokumentationen Jordbrugets investeringer er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder ved opgørelserne af investeringer og afskrivninger i jordbruget. Se også mere på emnesiden Jordbrugets investeringer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jordbrugets investeringer

Del sidens indhold
Sociale ydelser går især til alderdom og sundhed

9. oktober 2020

De samlede sociale udgifter udgjorde før skat 731 mia. kr. i 2019 og 626 mia. kr. efter skat. Før skat gik 149 mia. kr. og 284 mia. kr. til hhv. sundhed og alderdom. 79 pct. af udgifterne til sundhed vedrørte hospitaler og offentlig sygesikring, 50 pct. af udgifterne vedrørende alderdom gik til folkepension og 16 pct. gik til pleje- og botilbud til ældre. Forskellen mellem de sociale ydelser før og efter skat var størst for området alderdom, hvilket skyldes beskatning af diverse pensionsydelser.

Sociale udgifter  2019

9. oktober 2020 - Nr. 384

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2021

Alle udgivelser i serien: Sociale udgifter

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken Sociale udgifter belyser udgifter forbundet med social beskyttelse. Social beskyttelse omfatter et samfunds sociale ordninger og ydelser, hvis formål er at lette personers eller husholdningers økonomiske byrde i forbindelse med fx sygdom eller arbejdsløshed. Tiltag, der ikke er rettet imod et individ, såsom kampagner, indgår ikke i denne opgørelse. De sociale ydelser kan opdeles i otte hovedformål, der er internationalt bestemt. Hovedformålene fortæller hvad den sociale ydelse har til formål at beskytte imod og sikrer international sammenlignelighed på statistikken for social beskyttelse. Hovedformålene dækker Sygdom og sundhed, Invaliditet, Alderdom, Efterladte, Familier, Arbejdsløshed, Bolig og Øvrige sociale ydelser. Statistikken bruges således også til at sammenligne social beskyttelse internationalt. I udgifterne medtages både kontantydelser og ydelser i naturalier som fx udgifter til sygehusvæsenet og beskæftigelsesforanstaltninger. Statistikken omfatter både offentlige og private udgifter af kollektiv art, som er uden obligatoriske modydelser. Se mere i statistikdokumentationen om Sociale udgifter og på emnesiden om Sociale udgifter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale udgifter
Fald i overskuddet i august

9. oktober 2020

I august var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 11,7 mia. kr., hvilket var 2,3 mia. kr. mindre end i juli (i sæsonkorrigerede tal). Faldet i overskuddet skyldes en stigning i importen af tjenester i forhold til sidste måned.

Betalingsbalancen over for udlandet  august 2020

9. oktober 2020 - Nr. 383

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2020

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Stort fald i jordbrugets gæld

8. oktober 2020

Den samlede gæld for det danske jordbrug faldt med 14 mia. kr. til 323 mia. kr. fra 2018 til 2019 målt ved udgangen af året. Hermed er jordbrugets gæld både i form af realkredit med 239 mia. kr. og bank med 53 mia. kr. nu lavere end før finanskrisen i 2008-2009.

Jordbrugets renter og gæld  2019

8. oktober 2020 - Nr. 380

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets renter og gæld

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af renter og gæld er i løbende priser og omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug (landbrug og gartneri). Statistikken omfatter fra 2020 bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 187.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2023 forhøjet med 4,54 pct., hvor der er taget højde for, at gælden pr. hektar er lavere på små bedrifter. Gælden, som er opgjort til kontantværdi ved udgangen af året, inkluderer også gæld vedrørende stuehuse og andre ikke jordbrugsmæssige aktiver.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Fanø er strømførende

8. oktober 2020

Med en elbilandel på 50 pct. - ganske vist kun fire ud af otte - var Fanø den kommunale topscorer i en måned, hvor registreringerne af nye elbiler nåede det hidtil højeste niveau. 2.340 nye elbiler udgjorde 13,6 pct. af alle nye personbiler i september, og sammen med plugin hybriderne udgjorde de mere end hver femte nye bil. Udover Fanø og Svendborg findes de højeste andele i fem kommuner rundt om København. I de fire ø-kommuner Ærø, Samsø, Læsø og Morsø er der slet ikke registret nye elbiler. Kommunerne langs den østjyske motorvej og i det centrale Midtjylland udviser også elbilandele over gennemsnittet.

Nyregistrerede motorkøretøjer  september 2020

8. oktober 2020 - Nr. 378

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2020

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Danske hjem bliver mere intelligente

8. oktober 2020

1,5 mio. borgere anvender 'smart home'-produkter i 2020. Det svarer til godt hver tredje person eller 36 pct. af de 16-74 årige. I 2019 inkluderede undersøgelsen om befolkningens it-anvendelse for første gang et spørgsmål om såkaldte intelligente produkter. Her svarede 23 pct., at de havde brugt det, hvilket er det højeste niveau i EU. Stigningen indikerer, at 'smarte' elpærer, alarmsystemer, termostater, stemmestyrede personlige 'assistenter', musikafspillere og badevægte, som alle er eksempler på forskellige 'smart home'-produkter, vinder frem i danske hjem.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2020 smart home produkter (IoT)

8. oktober 2020 - Nr. 379

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. september 2021

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Færre overnatninger hen over sommeren

7. oktober 2020

For sommermånederne juni-august 2020 var der 2,8 mio. færre overnatninger i Danmark sammenlignet med samme periode sidste år, hvilke svarer til en samlet nedgang på 17 pct. Faldet skal ses i lyset af at sommeren 2020 var præget af restriktioner mod COVID-19. De regionsopdelte overnatninger viser, at 2,3 mio. af de tabte overnatninger stammer fra Region Hovedstaden, af dem er over 2 mio. tabt hos hoteller og feriecentre, dette svarer til et fald i regionen på 49,8 pct. i forhold til sidste sommer .

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  august 2020

7. oktober 2020 - Nr. 375

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2020

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Tyskland sikrer augustrekord i feriehusene

7. oktober 2020

Der var i alt 4,1 mio. overnatninger i udlejede feriehuse i august 2020, hvilket er en stigning på 822.000 overnatninger eller 25 pct. i forhold til august 2019 og dermed rekord for flest feriehusovernatninger i august måned. Rekorden skyldes især, at tyskerne bidrog med 3,0 mio. overnatninger, hvilket en fremgang 660.000 overnatninger eller 28 pct. Danskerne stod for 1,0 mio. overnatninger, hvilket er en fremgang på 432.000 overnatninger eller 79 pct.

Feriehusudlejning  august 2020

7. oktober 2020 - Nr. 376

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2020

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Produktionen i industrien stiger i august

7. oktober 2020

Industriens samlede produktionsindeks steg med 5,9 pct. i august. Efter det store fald i produktionen i medicinalindustrien i juli (se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:332), så rettede produktionen sig i denne branche og var hovedårsag til stigningen i det samlede produktionsindeks. Ses der bort fra medicinalindustrien, så steg produktionen i august med 2,5 pct. for indeksets øvrige brancher. Set over perioden juni-august i forhold til marts-maj, så er det samlede produktionsindeks faldet med 1,1 pct. Sammenligner man med USA og det øvrige Europa, ser det ud til, at industrien i Danmark klarer sig bedre (læs mere nedenfor). Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  august 2020

7. oktober 2020 - Nr. 377

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2020

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Flest tvangsauktioner i Region Syddanmark

6. oktober 2020

Antallet af tvangsauktioner lå på 577 i tredje kvartal 2020, hvilket er en stigning på 3 pct. i forhold til samme kvartal året før. På trods af, at man på landsplan kun oplevede en svag stigning, steg antallet af tvangsauktioner i Region Syddanmark i samme periode kraftigt med 62 pct. Dermed blev Syddanmark med 177 tvangsauktioner regionen med flest tvangsauktioner i tredje kvartal. Den relativt store stigning i Region Syddanmark blev så godt som opvejet af fald i antallet af tvangsauktioner på 28 pct. i Region Nordjylland som det højeste, efterfulgt af Region Hovedstaden med et fald på 19 pct. Også Region Midtjylland var med et fald på 9 pct. med til at trække det samlede antal tvangsauktioner ned i tredje kvartal, mens antallet af tvangsauktioner var stort set uændret i Region Sjælland.

Tvangsauktioner  september 2020

6. oktober 2020 - Nr. 374

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. november 2020

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Uændret antal konkurser i september

6. oktober 2020

Der var 183 erklærede/kundgjorte konkurser i september blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 1 pct. færre end i august. Konkurserne medførte 1.155 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er dobbelt så mange som i august. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i tredje kvartal var 4 pct. lavere end i andet kvartal, og jobtabet var 19 pct. mindre. Det konkursramte jobtab i perioden marts-september 2020 var 1.300 højere end gennemsnittet for 2015-2019, men samtidig var antallet af nytilmeldte ledige 34.000 højere.

Konkurser  september 2020

6. oktober 2020 - Nr. 373

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. november 2020

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
To ud af tre løsladte begår kriminalitet inden to år

5. oktober 2020

Blandt de 153.034 personer, der i 2016 blev løsladt fra afsoning eller blev fundet skyldige i en lovovertrædelse, var recidivprocenten inden to år størst for de personer, der blev løsladt fra afsoning i fængsel. Her havde 39 pct. begået en ny lovovertrædelse i løbet af de første seks måneder, yderligere 15 pct. i løbet af de seks næste måneder og i alt 66 pct. inden for to år. Personer, der havde en foranstaltningsdom, der enten ophørte eller blev ophævet i 2016, var med 25 pct. den gruppe, hvor færrest begik ny kriminalitet. Foranstaltningsdomme kan idømmes personer, der var utilregnelige på gerningstidspunktet og derfor ikke straffes. Foranstaltningen kan bestå i tilsyn, psykiatrisk behandling, afvænningsbehandling mv.

Tilbagefald til kriminalitet  2016-2018

5. oktober 2020 - Nr. 372

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Tilbagefald til kriminalitet

Kontakt

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Kilder og metode

Statistikken om tilbagefald til kriminalitet omhandler personer, der i et givent år er blevet løsladt efter afsoning i fængsel mv., eller som har fået en fældende strafferetlig afgørelse, dog eksklusive ubetingede frihedsstraffe. Hvis disse personer begår en ny lovovertrædelse inden for to år, betragtes det som tilbagefald til ny kriminalitet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Tilbagefald til kriminalitet

Del sidens indhold
BNP faldt med næsten 7,0 pct. i andet kvartal 2020

30. september 2020

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 6,8 pct. i andet kvartal 2020, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Den historiske tilbagegang i BNP-væksten afspejles bredt i økonomien, hvor især eksporten, privatforbruget og investeringerne faldt markant. Beskæftigelsen faldt med 3,3 pct. i andet kvartal, mens de præsterede timer faldt med 5,8 pct. Opgørelsen er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19 pandemien. I indeværende opgørelse af nationalregnskabet er hele perioden fra første kvartal 2017 til andet kvartal 2020 blevet revideret - se mere under Særlige forhold.

Nationalregnskab  2. kvt. 2020 revideret

30. september 2020 - Nr. 369

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2020

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Bruttoledigheden atter under 5 pct. i august

30. september 2020

Fra juli til august faldt bruttoledigheden med 9.700 til 137.800. Samtidig faldt ledighedsprocenten med 0,3 procentpoint til 4,9 pct. af arbejdsstyrken. De seneste tre månedlige fald fra maj til august efterfølger tre måneder med markante stigninger i bruttoledigheden som følge af COVID-19 nedlukningen i midten af marts (se afsnittet 'Særlige forhold ved denne offentliggørelse'). Fra februar til maj steg bruttoledigheden således med hele 54.200, hvilket svarede til en stigning på 1,9 procentpoint til 5,6 pct. af arbejdsstyrken i maj. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigerede med mindre andet er nævnt. Til at belyse den nyeste udvikling i ledigheden henvises til Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering www.jobindsats.dk/jobindsats/publikationer.aspx, hvor daglige opgørelser af nytilkomne ledighedsregistrerede vises. Disse opgørelser er, modsat denne statistik, ikke omregnet til fuldtid og sæsonkorrigeret, men derimod baseret på samtlige tilmeldte ledige uafhængigt af, om disse personer modtager dagpenge, kontanthjælp eller slet ingen ydelse.

Arbejdsløsheden (md.)  august 2020

30. september 2020 - Nr. 368

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold