oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
A-indkomsten steg markant i 2024

2. maj 2025

Den gennemsnitlige A-indkomst før skat var 349.100 kr. pr. person i 2024, hvilket er en stigning på 16.000 kr. eller 4,8 pct. i forhold til 2023. Målt over de seneste ti år er der tale om den største procentvise stigning i den gennemsnitlige A-indkomst før skat på årsbasis. Opgjort i faste priser steg den gennemsnitlige reale A-indkomst med 3,4 pct., idet der var en prisudvikling på 1,4 pct. fra 2023 til 2024. Stigningen i 2024 skal ses i lyset af, at A-indkomsten i faste priser i 2023 var uændret i forhold til 2022, og at der i 2022 var fald i realindkomsten på 5,1 pct. på grund af høj inflation.

Indkomststatistik (A-indkomst)  2024

2. maj 2025 - Nr. 125

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Indkomststatistik (A-indkomst)

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Foruden A-indkomst findes også tabeller med tal for de samlede indkomster for personer og familier samt mål for indkomstulighed. Populationen i opgørelserne er personer med bopæl i Danmark primo og ultimo året i alderen over 14 år. A-indkomst dækker kun over løn og skattepligtige overførsler. Opgørelsen inkluderer fx ikke indkomst fra selvstændig virksomhed, afkast af aktier eller skattefrie ydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomststatistik
Sundhedsudgifterne steg med 4 pct. i 2024

2. maj 2025

De samlede danske sundhedsudgifter udgjorde 278 mia. kr. i 2024. Dette er en stigning på 4 pct. eller 11 mia. kr. i forhold til 2023. Det er første gang siden 2021, at sundhedsudgifterne stiger. Det skal ses i lyset af, at især 2021 var præget af ekstraordinære sundhedsudgifter til COVID-19. Kategorien Behandling står for størstedelen af sundhedsudgifterne. Her stiger Behandling under indlæggelse og Ambulant behandling med hhv. 3 og 5 mia. kr., hvilket bringer de samlede udgifter til Behandling op på 165 mia. kr. i 2024.

Udgifter til sundhed  2024

2. maj 2025 - Nr. 124

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. april 2026

Alle udgivelser i serien: Udgifter til sundhed

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken giver en sammenhængende beskrivelse af sundhedsydelser, sundhedsaktører samt finansiering af sundhed i Danmark. Statistikken gør det muligt at identificere, hvad der forbruges, hvor det forbruges samt hvem der har finansieret forbruget. Statistikken dækker både finansiering fra det offentlige, husholdningers egenbetaling samt betaling fra sundhedsforsikringer. Statistikken er baseret på en lang række kilder. De offentlige kilder består af statsregnskabet, kommunernes og regionernes regnskaber, mens kilder til husholdningernes egenbetaling stammer fra hhv. forbrugsundersøgelsen samt oplysninger fra sundhedsdatastyrelsen. De COVID-19-relaterede udgifter er indsamlet ved kontakt til regionerne samt data modtaget fra Sundhedsdatastyrelsen på udgifter til behandling af COVID-19 patienter og udskilles ikke længere fra 2023. Detaljeret information omkring det tilskudsberettigede salg af lægemidler og regionernes udgifter til medicintilskud offentliggøres af Sundhedsdatastyrelsen hvert kvartal og kan findes på esundhed. Se mere på emnesiden Udgifter til sundhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udgifter til sundhed (SHA)

Del sidens indhold
Ledigheden steg lidt i marts

30. april 2025

Fra februar til marts steg ledigheden med 500 fuldtidspersoner. Ledigheden i marts var 87.900 fuldtidspersoner, hvilket svarer til en uændret ledighedsprocent på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Ledighedsprocenten har været uændret 16 måneder i træk. Den seneste måned er antallet af aktiverede ledige steget med 200, mens antallet af ikke-aktiverede ledige er steget med 400. Samtlige ledighedstal i denne Nyt er sæsonkorrigerede, omregnet til fuldtidspersoner og afrundet til hele 100.

Arbejdsløsheden (md.)  marts 2025

30. april 2025 - Nr. 123

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Over 66 mio. turistovernatninger i 2024

30. april 2025

Det samlede antal turistovernatninger i Danmark på hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem, i lystbådehavne og feriehuse samt på de mindre overnatningssteder steg i 2024 til 66,2 mio. - en stigning på 1,5 mio. i forhold til 2023, svarende til 2 pct. flere overnatninger. De store og mindre hoteller stod for den største stigning i 2024 med 850.000 eller 4 pct. flere overnatninger end i 2023. Overnatninger i feriehuse steg med 2 pct., mens overnatninger i feriecentre steg med 1 pct. Overnatninger på store og mindre campingpladser samt på vandrerhjem var uændret i 2024 i forhold til 2023.

Turistovernatninger i Danmark (år)  2024

30. april 2025 - Nr. 122

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. april 2026

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (år)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem

Feriehusudlejning

Del sidens indhold
Formuen i fast ejendom steg i 2024

29. april 2025

Hver familie, som ejede fast ejendom, oplevede i gennemsnit en stigning i markedsværdien af deres faste ejendom på ca. 123.000 kr. i 2024. Dette svarer til en samlet stigning i husholdningernes formue i fast ejendom på ca. 178 mia. kr. Husholdningernes formue i fast ejendom udgjorde dermed 4.609 mia. kr. ultimo 2024.

Husholdningernes formue i fast ejendom  2024

29. april 2025 - Nr. 121

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Husholdningernes formue i fast ejendom

Kontakt

Mathias Spindler Juhl Bundgaard, tlf. 21 45 37 78

Mikkel Bjerre Trolle, tlf. 29 36 68 25

Kilder og metode

Husholdningernes formue i fast ejendom er baseret på Danmarks Statistiks registerbaserede boligmodel, der estimerer markedsværdien af fast ejendom på baggrund af faktiske salg. Opgørelsen af markedsværdi vurderes at være mere usikker for ejendomme beliggende i yderområder. Gældskomponenter og dermed beregnet friværdi er ikke tilgængelige for det seneste år og er derfor udeladt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husholdningernes formue i fast ejendom

Del sidens indhold
Detailsalget faldt lidt i marts

28. april 2025

Detailsalget i marts var samlet set 0,1 pct. lavere end i februar, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Det samlede fald skyldes nedgang i varegruppen fødevarer og andre dagligvarer, hvor salget faldt 0,8 pct. Detailsalget med beklædning mv. steg 2,7 pct., mens salget af andre forbrugsvarer var uændret. Samlet set var detailsalget i første kvartal 2025 0,7 pct. højere end i fjerde kvartal 2024. I denne offentliggørelse er der fokus på udviklingen i den store branchegruppe detailhandel med tekstiler og husholdningsudstyr mv.

Detailomsætningsindeks  marts 2025

28. april 2025 - Nr. 119

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Færre premierefilm i danske biografer i 2024

28. april 2025

Ændret 17. november 2025 kl. 08:22

Grundet fejl i data for 2024 er NYT'en blevet revideret. Rettelsen berører antallet af spillefilm for voksne og spillefilm for børn/unge/familie, idet nogle film fejlagtigt var registreret som spillefilm for børn/unge/familie film i stedet for spillefilm for voksne. Rettelser er markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2024 havde 191 film premiere i de danske biografer. Det er 32 færre end i 2023 og 12 færre end i 2022. Der blev solgt 8,4 mio. biografbilletter til premierefilmene i 2024, hvilket er næsten 390.000 færre end året før. Sammenlignet med årene 2018-2019, hvor der i gennemsnit blev solgt 11,5 mio. billetter om året til premierefilm, er niveauet i 2024 også lavere. I gennemsnit blev der solgt 44.000 biografbilletter pr. premierefilm i de danske biografer i 2024. I perioden 2022-2024 blev der i gennemsnit solgt 43.000 biografbilletter pr. premierefilm, mens gennemsnittet lå på 51.000 billetter i årene 2018-2019.

Biografer og film  2024

28. april 2025 - Nr. 120

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2026

Alle udgivelser i serien: Biografer og film

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Kilder og metode

Statistikken omfatter spillefilm, som har været vist ved offentlige forestillinger i Danmark. Lukkede forestillinger, forestillinger i forskellige klubber mv. (fx pensionistklubber og børnefilmklubber) er ikke med i opgørelserne. Opgørelsen omfatter ikke Færøerne og Grønland.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Biografer og film

Del sidens indhold
Fortsat fremgang i byggebeskæftigelsen

25. april 2025

Der var 198.300 beskæftigede inden for bygge og anlæg i første kvartal 2025. Det er en stigning på 0,4 pct. i forhold til fjerde kvartal 2024, hvor der var 197.500 beskæftigede. Periodens største stigning var hos maler- og glarmestre, hvor beskæftigelsen steg med 4,0 pct., mens anlægsentreprenørerne med en fremgang på 1,9 pct. havde den næsthøjeste stigning. Byggeentreprenørerne og tømrermestrene var de eneste to brancher med nedgang i beskæftigelsen. Byggeentreprenørerne faldt med 1,3 pct., mens tømrermestrene faldt med 0,5 pct. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  1. kvt. 2025

25. april 2025 - Nr. 117

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Flere flytter over Øresund

25. april 2025

I 2024 flyttede 3.590 personer over Øresund inden for Øresundsregionen. Det er 129 flere flytninger end året før svarende til en stigning på knap 4 pct. Det er det højeste antal i 10 år, og tredje år i træk at antallet af flytninger stiger. I 2007 toppede antallet af flytninger mellem den danske og svenske del af Øresundsregionen med 6.422 flytninger. De efterfølgende år var der en faldende tendens i antallet af flytninger, og antallet nåede sit laveste niveau i 20 år i 2021 med kun 2.026 flytninger over Øresund. Antallet af årlige flytninger er således steget med knap 19 procent de seneste tre år, selvom der fortsat er langt færre flytninger i 2024 end i slutningen af 00'erne. Stigningen i det samlede antal flytninger i 2024 er båret af en stigning i antal flytninger i retning mod Danmark. I 2024 flyttede 1.988 personer fra Skåne (den svenske del af Øresundsregionen) til Østdanmark (den danske del af Øresundsregionen), hvilket er en stigning på 169 personer (9 pct.) i forhold til året før. 1.602 personer flyttede i modsatte retning fra Østdanmark til Skåne, hvilket er et fald på 40 personer (2 pct.) sammenlignet med året før.

Flyttestatistik for Øresundsregionen  2024

25. april 2025 - Nr. 116

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2026

Alle udgivelser i serien: Flyttestatistik for Øresundsregionen

Kontakt

Lonnie Graversgaard Jensen, tlf. 30 35 72 92

Malene Baureis Hansen, tlf. 

Kilder og metode

Denne flyttestatistik udgør en del af Ørestat. Den foreliggende statistik udarbejdes i et samarbejde mellem Danmarks Statistik og Statistiska centralbyrån (SCB) i Sverige. Statistikken bygger på oplysninger hentet fra SCB, der fra og med 1998 har registreret oplysninger om de flyttede personer mellem Sverige og Danmark. I opgørelsen indgår de personer, der er registreret som ind- eller udvandret i det aktuelle år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Danmark havde igen EU's største overskud i 2024

25. april 2025

Danmark havde i 2024 et overskud på de offentlige finanser (ØMU-saldoen) på 133,3 mia. kr. svarende til 4,5 pct. af BNP. Overskuddet er det største blandt EU-landene målt i forhold til BNP. Danmark har haft det største overskud i forhold til BNP blandt EU-landene siden 2019. Siden 2000 har Danmark kun haft underskud på de offentlige finanser i perioden 2009-2013 samt i 2015. I 2024 havde seks ud af de 27 EU-lande overskud på de offentlige finanser. De 27 EU-lande havde samlet set et underskud på 3,2 pct. af BNP, mens de 20 eurolande havde et underskud på 3,1 pct. af BNP.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2024 (april-indberetning)

25. april 2025 - Nr. 118

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. oktober 2025

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Mere end 70 pct. af industrien påvirkes af toldkrig

24. april 2025

I alt forventer 71 pct. af virksomhederne i industrien at blive påvirket i større eller mindre grad af USA's toldkrig. 66 pct. svarer, at de vil blive påvirket af øget told på eksport til USA; 59 pct. vil blive påvirket af øget told på import fra USA, og 54 vil blive påvirket af begge dele. Det ses af ekstraspørgsmål, som industrivirksomhederne har besvaret i lyset af den aktuelle handelspolitiske situation om ændret told på handel med USA samt om ændringer i markedsstrategi, investeringsplaner og forsyningskæder. Generelt forholder virksomhederne sig stadig afventende, idet 56 pct. endnu ikke har overvejet eller igangsat tiltag, mens 41 pct. vurderer, at det på nuværende tidspunkt ikke er relevant for deres virksomhed. Svarene er indsamlet 1.-22. april, og branchefordelte resultater kan findes i dette dataark med ekstraspørgsmål 2025.

Konjunkturbarometer for erhvervene  april 2025

24. april 2025 - Nr. 113

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Kommunernes nettodriftsudgifter steg 23 mia. kr.

24. april 2025

Kommunernes samlede nettodriftsudgifter var på 425 mia. kr. i 2024. Det er en stigning på 23 mia. kr. svarende til 6 pct. i forhold til året før. Størstedelen af udgifterne gik til området sociale opgaver og beskæftigelse, som udgjorde 58 pct. af de samlede nettodriftsudgifter. Dette område omfatter blandt andet dagtilbud, tilbud til ældre, udsatte borgere samt kontante ydelser som overførselsindkomster. Undervisning og kultur var det næststørste område og udgjorde samlet set 18 pct. af nettodriftsudgifterne svarende til 78 mia. kr. Heraf brugte kommunerne 65 mia. kr. på folkeskolen og beslægtede områder.

Kommuner og regioners regnskaber  2024

24. april 2025 - Nr. 115

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. april 2026

Alle udgivelser i serien: Kommuner og regioners regnskaber

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over kommunernes og regionernes regnskaber udarbejdes på grundlag af detaljerede regnskabs oplysninger for de enkelte kommuner og regioner. Flere oplysninger findes på emnesiden og i statistikdokumentationen. Se også nøgletal på kommunekort.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner

Del sidens indhold
2.400 flere lønmodtagere i februar

24. april 2025

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse steg i februar med 2.400 personer. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. i forhold til januar. I februar havde 3.046.600 personer et lønmodtagerjob. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 3.300 personer højere end i januar, svarende til en stigning på 0,2 pct. I sektoren offentlig forvaltning og service faldt antallet af lønmodtagere i februar med 1.000 personer, hvilket svarer til et fald på 0,1 pct. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  februar 2025

24. april 2025 - Nr. 114

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Tilbagegangen i forbrugertilliden fortsætter

22. april 2025

Forbrugertillidsindikatoren er i april på minus 17,0, hvilket er en tilbagegang i forhold til sidste måned, hvor den var minus 15,5. Fire ud af fem indikatorer, der tilsammen danner forbrugertilliden, er gået tilbage siden sidste måned. Kun indikatoren for anskaffelse af større forbrugsgoder er gået en smule frem. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  april 2025

22. april 2025 - Nr. 111

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Stigning i økologisk detailsalg

22. april 2025

Detailsalget af økologiske føde- og drikkevarer i 2024 steg 3 pct. og endte på 16,0 mia. kr. Målt i mængder er der tale om en stigning på 2 pct. De økologiske varers andel af det samlede salg af fødevarer i kr. estimeres til 11,6 pct. i 2024 - et lille fald fra 11,8 pct. i 2023.

Detailomsætningen af økologiske fødevarer  2024

22. april 2025 - Nr. 112

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2027

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Statistikken er baseret på indberetninger fra de store supermarkedskæder samt de størstegrossisters salg til øvrige butikskæder, købmænd og kiosker (omregnet til detailsalg). Internethandel fra disse samt større, ikke-specialiserede internetbutikker er omfattet. Gård- og stalddørssalg og salg fra specialbutikker (fx grønthandlere) er ikke omfattet. Omsætningen er inklusiv moms. Kilopriser på økologiske varer udregnes ud fra forholdet mellem samlet omsætning og mængde. Der er ikke forudsat uændret sammensætning af forbruget, som i fxForbrugerprisindekset.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Del sidens indhold
Flere folkepensionister i 2024

16. april 2025

Fra december 2023 til december 2024 steg antallet af folkepensionister bosiddende i Danmark med 28.500 personer til 1.091.300. Af det samlede antal folkepensionister bosiddende i Danmark var der 84.200 personer, der ved udgangen af 2024 også var lønmodtagere. Det var 16.000 flere end ved udgangen af 2023. Fra juli 2022, hvor den nuværende pensionsalder var indfaset, til december 2024 er antallet af folkepensionister steget med 48.000 personer.

Folke- og førtidspension  2025

16. april 2025 - Nr. 110

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. april 2026

Alle udgivelser i serien: Folke- og førtidspension

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om sociale pensioner er baseret på Danmarks Statistiks pensionsregister. Oplysningerne kommer fra de it-systemer, der administrerer udbetaling af social pension.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Folke- og førtidspension (md.)

Del sidens indhold
Producent- og importprisindeks stiger fortsat

15. april 2025

Producentprisindeks for varer steg i marts med 13,2 pct. i forhold til samme måned sidste år. Forrige måned steg indekset med 14,4 pct. på årsbasis. Stigningen er drevet af stigninger i hovedgrupperne industri og energiforsyning på hhv. 10,3 pct. og 70,8 pct. Derimod trækker råstofindvinding indekset ned med et fald på 11,8 pct. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 86,6, 8,8 og 4,0 pct. af det samlede producent-prisindeks. De danskproducerede varer til eksport trækker op med en stigning på 14,7 pct., mens priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er steget med 10,2 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 0,2 pct. Forrige måned steg importprisindekset med 1,9 pct. på årsbasis. Stigningen er hovedsageligt drevet af stigning i industri på 0,9 pct. Derimod trækker både råstofindvinding og energiforsyning indekset ned med fald på hhv. 8,8 pct. og 4,8 pct. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 91,5 pct., 2,7 og 5,8 pct. af det samlede importprisindeks.

Producent- og importprisindeks for varer  marts 2025

15. april 2025 - Nr. 109

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Lavere korn- og svinepriser i 2024

14. april 2025

Lavere salgspriser på korn og svin trak jordbrugets samlede prisindeks for salgsprodukter ned i 2024. Korn faldt 14 pct. i pris fra 2023 til 2024, mens svin faldt 10 pct. Prisen for kvæg faldt 4 pct. fra året før, mens salgsprisen på mælk faldt 1 pct. Gartneriprodukter udviste under ét uændrede priser fra året før.

Jordbrugets prisforhold (år)  2024

14. april 2025 - Nr. 108

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. april 2026

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (år)

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år. Pt. er 2020 basisår (2020=100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2020. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
2,4 mio. turistovernatninger i februar 2025

11. april 2025

Der var næsten 2,4 mio. turistovernatninger i Danmark i februar 2025, hvilket er uændret i forhold til samme måned sidste år. Tallene er sammensat af en stigning i hotelovernatninger på 4 pct. og 8 pct. flere overnatninger på campingpladser, mens overnatningerne på feriecentre og vandrerhjem begge faldt med 4 pct. Overnatninger i feriehuse faldt med 6 pct. Danske overnatninger faldt samlet med 3 pct., men blev opvejet af 5 pct. flere udenlandske overnatninger, som primært blev foretaget på hoteller i Region Hovedstaden.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  februar 2025

11. april 2025 - Nr. 106

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Færre nye biler i marts - to ud af tre kører på el

11. april 2025

Der blev registreret 13.000 nye personbiler i marts opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 5,0 pct. færre end i februar. Tilgangen af nye biler til husholdningerne var i marts 2,8 pct. lavere end i februar, mens den var 8,0 pct. lavere i erhvervene. Det samlede antal registreringer af nye biler i første kvartal 2025 var 10,2 pct. lavere end i fjerde kvartal 2024. I husholdningerne var der et fald på 13,6 pct. og i erhvervene et fald på 5,1 pct. I faktiske tal blev der solgt 3.400 eller 28,9 pct. flere nye biler i marts end i februar. Det er en mindre stigning, end der normalt er fra februar til marts. I 2024 og 2023 var denne stigning i de ikke-sæsonkorrigerede tal på hhv. 50,3 og 53,9 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  marts 2025

11. april 2025 - Nr. 107

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Lidt flere fædre holder barselsorlov

11. april 2025

Der var desværre fejl i en række tal. Der er tilføjet flere barselsdagpengesager til datagrundlaget. Rettelsen bevirker hovedsageligt, at flere fædre modtager barselsdagpenge, og at fædre i gennemsnit har længere orlov. Rettelserne er markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Andelen af fædre med ret til at holde barselsorlov på dagpenge, og som benytter sig af denne rettighed, er steget med et procentpoint til 91 pct. fra forældreårgang 2022 til forældreårgang 2023. Det viser opgørelsen for samboende forældre, der fik barn i perioden 2. august til 31. december år 2022 sammenlignet med samme periode i 2023. Andelen af fædre, der afholdte barselsorlov, lå i årene inden barselsreformen fra 2. august 2022 ret konstant på 83 pct.

Dagpenge ved fødsel  2024

11. april 2025 - Nr. 105

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. april 2026

Alle udgivelser i serien: Dagpenge ved fødsel

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Udbetaling af dagpenge i forbindelse med fødsel administreres af Udbetaling Danmark og ATP, hvorfra statistikkens datagrundlag kommer. Dagpenge udbetales enten til arbejdsgiveren som kompensation for udbetalt løn til en ansat på barsel eller udbetales direkte til borgeren, når der ikke er udbetaling af løn. Forældre til børn født i de enkelte år indgår i statistikken, såfremt barnet har ophold i Danmark senest 14 uger efter barnets fødsel. Forældre, der ikke har været på barselsorlov med udbetaling af dagpenge, indgår i statistikken med nul orlovsdage, såfremt de ville være berettigede til at modtage dagpenge i forbindelse med barnets fødsel. Hovedreglen for at være berettiget er, at indtægtsgrundlaget umiddelbart inden barnets fødsel giver ret til dagpenge på mindst 80 pct. af det højest mulige dagpengebeløb på fødselstidspunktet. Ordene forældre, mor og far skal i statistikken opfattes som begreber. Et forældrepar kan bestå af en kvinde og en mand, to kvinder, to mænd, en enlig kvinde eller en enlig mand. Består et forældrepar af mere end en person, kan de være samboende eller ikke samboende. Efter lovændringen den 2.august 2022 kan et forældrepar i forhold til barsel bestå af mere end to personer. I statistikken vil den kvinde, der har født barnet, få tildelt mor-rollen og alle andre få tildelt far-rollen. Hvis flere deles om far-rollen, summeres dagene, idet dog kun far-rollen med det største antal dage da repræsenterer far-rollen, hvad uddannelse og branche angår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Barselsdagpenge

Del sidens indhold
Fald i inflationen

10. april 2025

I marts steg det samlede forbrugerprisindeks med 1,5 pct. i forhold til samme måned året før. I februar var den tilsvarende stigning 2,0 pct. Den lavere inflation i marts i forhold til februar skyldes hovedsageligt, at elektricitet er faldet betydeligt i pris mellem februar og marts i år. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,6 pct. i marts, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I februar havde kerneinflationen en årsstigning på 1,8 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  marts 2025

10. april 2025 - Nr. 103

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Indikator tyder på lille stigning i ledigheden

10. april 2025

Ledighedsindikatoren viser en stigning på 400 personer i ledigheden fra februar til marts. Stigningen er sammensat af 600 flere ledige på dagpenge og 200 færre ledige på kontanthjælp. Samtlige ledighedstal i denne udgivelse er afrundede, opgjort i fuldtidsledige og sæsonkorrigerede.

Ledighedsindikator  marts 2025

10. april 2025 - Nr. 102

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Flere får førtidspension og færre går på efterløn

10. april 2025

Fra 2023 til 2024 steg antallet af førtidspensionister med 7.600 fuldtidsmodtagere, mens antallet af personer i seniorpension og på tidlig pension steg med hhv. 3.200 og 800. Samtidig faldt antallet af modtagere af efterløn og fleksydelse med hhv. 8.000 og 800. Alle modtagerantal i denne artikel er omregnet til fuldtidsmodtagere.

Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)  2024

10. april 2025 - Nr. 104

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. april 2026

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Kilder og metode

Denne opgørelse bygger på datagrundlaget for den årlige statistik over Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen fra Danmarks Statistik. Statistikken over offentligt forsørgede dækker alle forsørgelsesydelser for personer der er født 16 år, men endnu ikke har nået deres folkepensionsalder. Fuldtidsmodtagere er beregnet ud fra det samlede antal deltagere på ydelserne og varigheden af den periode, hvor de hver især har modtaget ydelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Vores materialeforbrug er steget 9 pct. siden 2014

9. april 2025

Det samlede materialeforbrug i dansk økonomi var 136 mio. ton i 2023, hvilket svarede til 22,9 ton pr. indbygger. Materialeforbruget er steget med 9 pct. siden 2014. Forbruget af ikke-metalliske mineraler og produkter heraf er faldet med 12 pct. fra 2022 til 2023. I samme periode er aktiviteten inden for bygge- og anlægsaktiviteter faldet. Materialeforbruget opgøres som dansk ressourceindvinding (af råstoffer, afgrøder, fangst mv.) plus import fratrukket eksport. Den fortsatte stigning i forbruget af materialer indikerer en negativ udvikling i forhold til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling. Læs mere om verdensmålene på vores temaside i afsnittet: Delmål 12.2: Brug og håndter naturressourcer bæredygtigt.

Materialestrømsregnskab  2023

9. april 2025 - Nr. 99

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. april 2026

Alle udgivelser i serien: Materialestrømsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på en række statistikker om dansk ressourceudvinding samt udenrigshandelsstatistikken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Materialestrømsregnskab
Musikskolernes elevaktiviteter på stabilt niveau

9. april 2025

I skoleåret 2023/24 var der indskrevet 64.000 elever på landets musikskoler, som i alt var tilmeldt 94.000 undervisningsaktiviteter inden for forskellige fag. Dette svarer til, at en elev i gennemsnit var tilmeldt halvandet fag i løbet af skoleåret. Generelt har antallet af registrerede elever ligget stabilt i sæsonerne efter COVID-19, hvor skoleårene 2021/22 og 2022/23 også viste samme niveau i elevernes tilmeldte aktiviteter.

Musikskoler  2023:2024

9. april 2025 - Nr. 101

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Musikskoler

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Statistikken er baseret på spørgeskemaer og indberetninger af administrative data fra landets knap 100 musikskoler, der er kommunale eller modtager kommunalt tilskud. Data for musikskolernes tilskud og udgifter til fx lønninger er indsamlet af Slots- og Kulturstyrelsen. Eleverne er opgjort som såkaldte aktivitetselever, dvs. at det er det samlede antal tilmeldinger til undervisningen, der opgøres uden hensyn til, om det sker som ene- eller holdundervisning.Statistikken afspejler primært elever indskrevet på musikskolernes sang- og instrumentundervisning samt samspils- og forskolehold. Musikskolerne underviser også i institutioner og skoler samt udbyder en række udadvendte informations- og motivationsaktiviteter i fx kulturhuse og på folkebiblioteker. Disse aktiviteter er kun i begrænset omfang dækket af statistikken. For at forbedre beskrivelsen af disse aktiviteter, er der derfor igangsat et udviklingsarbejde med deltagelse af musikskolernes organisationer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Musikskoler

Del sidens indhold
Eksporten af varer faldt i februar

9. april 2025

I februar faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 2,7 pct. til 172,4 mia. kr. Den samlede import steg med 0,1 pct. til 146,7 mia. kr. Ser man på udviklingen over de seneste tre måneder er den samlede eksport steget med 1,7 pct., mens importen er steget med 4,3 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  februar 2025

9. april 2025 - Nr. 100

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Industriens produktion steg i februar

8. april 2025

Industriens samlede produktion steg 5,1 pct. fra januar til februar, men set over perioden december 2024 - februar 2025 faldt produktionen 3,9 pct. sammenlignet med de foregående tre måneder. Ses der bort fra medicinalindustrien, så steg produktionen med 2,1 pct. fra januar til februar og med 4,2 pct. i perioden december 2024 - februar 2025 sammenlignet med de foregående tre måneder. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  februar 2025

8. april 2025 - Nr. 97

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Lidt flere konkurser og tabte job i marts

8. april 2025

Der var 200 erklærede konkurser i marts 2025 blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 2,6 pct. flere end i februar. Konkurserne medførte 1.264 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 7,6 pct. flere end i februar. I første kvartal 2025 var antallet af konkurser i aktive virksomheder 4,1 pct. højere end i fjerde kvartal 2024, mens jobtabet var 25,2 pct. højere. Der er i denne artikel fokus på fordelingen af konkurser, antal tabte job og konkursramt omsætning for de aktive virksomheder i brancherne med flest konkurser.

Konkurser  marts 2025

8. april 2025 - Nr. 98

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Moderate prisstigninger i byggebranchen i 2024

3. april 2025

Købsprisen på et nybygget fritliggende enfamiliehus steg med 2,0 pct. i 2024 sammenlignet med 2023, hvilket er den laveste årlige vækst siden 2016. I samme periode steg prisen på udførelse af renoverings- og vedligeholdelsesopgaver ved boliger og erhvervsejendomme med 4,6 pct., mens prisen på salg af eksisterende enfamiliehuse voksede med 3,6 pct.

Producentprisindeks for byggeri  2024

3. april 2025 - Nr. 96

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2026

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for byggeri

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Statistikken om prisudviklingen for enfamiliehuse er baseret på indberettede priser fra typehusfirmaer og oplysninger fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken om prisudviklingen for renoverings- og vedligeholdelsesopgaver udarbejdes på baggrund af indberettede priser fra håndværksfirmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producentprisindeks for byggeri af boliger

Producentprisindeks for renovering og vedligeholdelse
Svagt fald i danske fartøjers landinger i 2024

1. april 2025

Værdien af danske fartøjers landinger af fisk, krebs- og bløddyr var på 3,14 mia. kr. i 2024 - et fald på 66 mio. kr. eller 2 pct. fra 2023. Landingsværdien er den tredje laveste for årene 2015 til 2024. Den samlede landingsmængde var på 463.000 ton i 2024 - et fald på 28.000 ton eller 6 pct. fra året før. Der var 1.688 registrerede danske fiskefartøjer i 2024. Det var 43 fartøjer eller 2 pct. færre end året før.

Fiskeriets struktur og landinger  2024

1. april 2025 - Nr. 93

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Fiskeriets struktur og landinger

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Grundlaget for fartøjsstatistikken er Fiskeristyrelsens (FST) register over fiskerfartøjer pr. 31. december. Landingsstatistikken udarbejdes på basis af FST's register for handel med fisk, krebs- og bløddyr i første omsætningsled, suppleret med data fra fartøjernes logbøger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske fiskerfartøjer
Erhvervslivets forskning i sundhed er steget 50 pct.

1. april 2025

Erhvervslivets udgifter til egen forskning og udvikling (FoU) inden for sundhedsvidenskab blev i perioden 2017-2023 øget fra 12,1 til 21,8 mia. kr. opgjort i løbende priser. Stigningen er koncentreret i den sidste halvdel af perioden (2021 til 2023), hvor udgifterne voksede med 7,3 mia. kr. - svarende til 50 pct. Denne udvikling skal ses i lyset af medicinalindustriens voksende betydning for dansk erhvervsliv i samme periode. Med udgifter på 22,5 mia. kr. i 2023 er teknisk videnskab sammen med sundhedsvidenskab erhvervslivets største forskningsmæssige fagområder.

Forskning og udvikling i erhvervslivet  2023

1. april 2025 - Nr. 95

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2026

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen. Danske data er dermed sammenlignelige med de øvrige EU- og OECDlandes.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet

Del sidens indhold
Forskning og udvikling udgør 3,1 pct. af BNP

1. april 2025

De samlede udgifter til forskning og udvikling (FoU) udgjorde 85,6 mia. kr. i 2023. Det svarer til 3,1 pct. af bruttonationalproduktet (BNP), hvilket er en stigning i forhold til 2022, hvor andelen udgjorde 2,8 pct. Samtidig er niveauet i 2023 det næsthøjeste siden 2013, hvilket primært skyldes, at erhvervslivets samlede udgifter til forskning og udvikling er steget fra 2022 til 2023, mens BNP (løbende priser) er faldet svagt i samme periode. Udsvingene i udgifterne til forskning og udvikling - opgjort som pct. af BNP - er generelt små.

Forskning og udvikling  2023

1. april 2025 - Nr. 94

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2025

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på de to statistikker om hhv. FoU i den offentlige sektor og FoU i erhvervslivet. Faste priser beregnes med udgangspunkt i prisniveauet i det senest offentliggjorte år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet
Høj vækst i BNP på 1,8 pct. i fjerde kvartal

31. marts 2025

Bruttonationalproduktet (BNP) voksede med 1,8 pct. i fjerde kvartal 2024, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. BNP-væksten er dermed revideret op med 0,2 procentpoint. For året 2024 steg BNP med 3,7 pct. Væksten i BNP for året er således 0,1 procentpoint højere ift. sidste beregning. Industrien og især medicinalindustrien er stadig hoveddrivkraften for dansk økonomi i 2024. Investeringerne i fjerde kvartal er revideret markant op siden sidste udgivelse, som følge af en tilsvarende stor opjustering af importen af patenter og fly i Betalingsbalancen. Beskæftigelsen og præsteret timer har begge en vækst på 0,4 pct. i fjerde kvartal. Nationalregnskabsopgørelsen for 2024 er behæftet med større usikkerhed end normalt og bør fortolkes med større forsigtighed end vanligt. Læs mere om usikkerhed og revisioner i afsnittet Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Nationalregnskab  4. kvt. 2024 revideret

31. marts 2025 - Nr. 92

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist