oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Størst andel ledige stillinger på Malta

1. oktober 2015

På Malta var andelen af ledige stillinger i den private sektor i andet kvartal 2015 på 3,5 pct. Ud over Malta havde Belgien og Tyskland, som de eneste EU-lande, en andel af ledige stillinger på over 3,0 pct. I seks lande var andelen af ledige stillinger på mellem 2,0 pct. og 2,9 pct. Ud over Danmark, hvor andelen var 1,7 pct., havde ni andre EU-lande en andel af ledige stillinger på mellem 1,0 pct. og 1,9 pct. I otte lande lå andelen af ledige stillinger på under 1,0 pct. Letland og Spanien havde den laveste andel i EU, begge med 0,4 pct. Andelen opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger, europæisk  2. kvt. 2015

1. oktober 2015 - Nr. 473

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger, europæisk

Kontakt

Henriette Rosenstrøm, tlf. 

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger
Fortsat faldende bruttoledighed

30. september 2015

Fra juli til august faldt bruttoledigheden med 2.300. Dermed lå bruttoledigheden på 120.800 i august, svarende til en ledighedsprocent på 4,5 pct. I juli lå ledighedsprocenten på 4,6 pct. og i juni på 4,7 pct. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  august 2015

30. september 2015 - Nr. 469

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Husholdningerne sparer fortsat meget op

30. september 2015

Husholdningernes finansielle opsparing (fordringserhvervelse, netto) var i 2. kvartal 31,7 mia. kr. Det er den næsthøjeste værdi i den periode, hvor der har været opgjort kvartalsvise sektorregnskaber, dvs. siden 1999. Den højeste værdi blev sat i det foregående kvartal, og faldet fra 1. til 2. kvartal udgør 3,9 mia. kr. Det høje niveau ses også i bruttoopsparingen. Det høje niveau i 2015 for både bruttoopsparing og den finansielle opsparing skyldes primært tre faktorer: Et relativt højt niveau for udbytter, et foreløbigt skøn for pensionsafkastskatten i 2015, der er markant lavere end den opgjorte værdi for 2014, og at omfanget af omlægninger af kapitalpensioner er markant lavere end i 2014.

Kvartalsvise sektorregnskaber  2. kvt. 2015

30. september 2015 - Nr. 472

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2015

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvise sektorregnskaber

Kontakt

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Kilder og metode

De kvartalsvise sektorregnskabers vigtigste kilder er - ud over de årlige sektorregnskaber - regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, det kvartalsvise nationalregnskab, momsstatistikken og den finansielle statistik. Sektorregnskaberne er konsistente med den opgørelse af det reviderede nationalregnskab. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Svag økonomisk udvikling

30. september 2015

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,2 pct. i andet kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. BNP-væksten er dermed uændret i forhold til første offentliggørelse. Den indenlandske efterspørgsel steg også med 0,2 pct., mens der var tilbagegang i udenrigshandelen. På produktionssiden var der små positive bidrag fra bl.a. bygge og anlæg, finansiering og forsikring samt råstofindvinding. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  2. kvt. 2015 revideret

30. september 2015 - Nr. 470

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2015

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Priserne på ejerlejligheder højere end nogensinde

30. september 2015

Fra juni til juli steg priserne på ejerlejligheder med 1,0 pct., og prisindekset nåede i juli op på 104,6. Det betyder, at priserne i nominelle værdier nu er højere end den hidtidige rekord, som var i juli 2006, hvor prisindekset var 104,5. Priserne på enfamiliehuse faldt med 0,5 pct. fra juni til juli, og priserne ligger fortsat godt 10 procent under niveauet fra den hidtidige top i juli 2007. Sammenholdes gennemsnittet for perioden maj-juli med de foregående tre måneder februar-april, steg priserne med 1,7 pct. på enfamiliehuse og 3,0 pct. på ejerlejligheder. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Ejendomssalg (md.)  juli 2015

30. september 2015 - Nr. 471

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. november 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Svagt opadgående tendens i byggeriet

29. september 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er minus 12 i september mod minus 14 i august. Både vurderingen af ordrebeholdningen og den forventede beskæftigelse, som er de to komponenter i indikatoren, er steget. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Mangel på arbejdskraft bliver angivet som en produktionsbegrænsende faktor af 16 pct. af virksomhederne, hvilket er den højeste andel siden maj 2008.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  september 2015

29. september 2015 - Nr. 465

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Stigende tendens i industriens forventninger

29. september 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er i september uændret på minus 7 i forhold til august. Der er altså en overvægt af virksomheder - vægtet efter beskæftigelse - som har negative forventninger. Men denne negative andel er mindsket markant siden årsskiftet. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for industri  september 2015

29. september 2015 - Nr. 466

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Stabil og positiv tillid i detailhandlen

29. september 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er på 11 i september mod 8 i august. I september sidste år var tallet 16. Siden februar 2013 har indikatoren ligget konstant positivt i et interval mellem 2 og 19, og samlet set udvist en vandret tendens. Tallene er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  september 2015

29. september 2015 - Nr. 468

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Tilliden er stabil og positiv i serviceerhvervene

29. september 2015

Den stabile udvikling over det seneste par år i konjunkturbarometer for serviceerhverv fortsætter. Den sammensatte konjunkturindikator, eller tillidsindikator, er i september uændret på 6 som i august. Turisme markerer sig med den mest positive sammensatte konjunkturindikator blandt branchegrupperne.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  september 2015

29. september 2015 - Nr. 467

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Stigende forskel i lønnen blandt mænd

28. september 2015

Lønmodtagere på det danske arbejdsmarked havde i 2014 en gennemsnitlig timeløn på 301 kr. Halvdelen af lønmodtagerne havde en timeløn mellem 224 kr. og 338 kr. Forskellen på 114 kr. modsvarer forskellen mellem øvre og nedre kvartil, og kaldes kvartilbredden. Kvartilbredden sat i forhold til nedre kvartil er et groft men robust estimat til måling af lønspredningen. I 2014 var lønspredningen på 51 pct., hvilket er en stigning på 2 procentpoint sammenlignet med 2004. Fordelt på køn er lønspredningen blandt mændene steget med 6 procentpoint siden 2004, mens den blandt kvinderne er faldet med 1 procentpoint. Der er fra 2004 til 2014 således sket en stigning i lønforskellene mellem de lavest- og højestlønnede mænd, mens der er sket et lille fald i forskellene mellem kvinderne.

Lønstruktur  2014

28. september 2015 - Nr. 464

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. september 2016

Alle udgivelser i serien: Lønstruktur

Kontakt

Bao Chau Do, tlf. 30 62 50 74

Sam Blanch, tlf. 23 63 60 44

Kilder og metode

Begrebet løngab angiver forskellen mellem mænds og kvinders løn set i forhold til mænds løn, ud fra den standardberegnede timefortjeneste. Begrebet månedsløn har den tekniske betegnelse standard¬beregnet månedsfortjeneste. Lønbegrebet udledes af den standardberegnede timefortjeneste ved at opregne til månedsfortjeneste på baggrund af en 37 timers arbejdsuge. Den standardberegnede månedsfortjeneste beregnes ved at gange den standardberegnede timefortjeneste med 160,33. Den standardberegnede timefortjeneste inkluderer grundløn, kvalifikations- og individuelle tillæg, pension, feriebetalinger og særlig feriegodtgørelse, personalegoder, genetillæg og uregelmæssige betalinger såsom engangstillæg og bonus. I datagrundlaget i denne artikel indgår unge lønmodtagere under 18 år eller elever ikke. Arbejdsfunktioner i statistikbanken er baseret på Disco-08 klassifikationen, der kan findes på www.dst.dk/disco-08. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønstruktur

Del sidens indhold
Højeste antal lønmodtagere i seks år

25. september 2015

Lønmodtagerbeskæftigelsen har været støt stigende siden foråret 2013 og var i juli 2015 på det højeste niveau i seks år. I juli havde 2.608.800 personer et lønmodtagerjob, hvilket er 1.300 flere end i juni. Det er en noget lavere stigning end i det første halve år af 2015, hvor der var en gennemsnitlig månedlig stigning på 3.200. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juli 2015

25. september 2015 - Nr. 460

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Fald i både ØMU-gæld og offentlig nettogæld

25. september 2015

Den offentlige bruttogæld (ØMU-gælden) faldt med 24,3 mia. kr. til 835,5 mia. kr. i andet kvartal 2015, så den udgør 42,3 pct. af bruttonationalproduktet (BNP). Den offentlige nettogæld faldt med 50,0 mia. kr. i andet kvartal, så den ved udgangen af juni var på 71,8 mia. kr., svarende til 3,6 pct. af BNP. ØMU-gælden, der benyttes i EU-sammenhæng, er en opgørelse af de væsentligste gældsposter i nominel værdi. Nettogælden omfatter såvel alle offentlige finansielle passiver som aktiver opgjort til markedsværdi, hvilket vil sige inklusive kursudsving.

Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service  2. kvt. 2015

25. september 2015 - Nr. 463

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2015

Alle udgivelser i serien: Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Kilder og metode

Til opstilling af finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service anvendes en lang række kilder. Hovedkilderne er regnskaber fra statslige enheder, regnskaber fra kommunerne, regionerne og regnskaber fra sociale kasser og fonde samt kvartalsvise udtræk fra de anvendte bogføringssystemer. Beholdninger og forskydninger er i regnskaberne ofte opgjort til nominel værdi. Derfor indhentes yderligere oplysninger til brug for omregning til markedsværdi. Finansielle kvartalsregnskaber er opgjort efter principperne for nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Husholdningernes nye biler kører 23 km på literen

25. september 2015

De nye personbiler, som husholdningerne har købt i år, kører i gennemsnit 22,8 km på én liter brændstof. Det er 6,7 kilometer - eller 42 pct. - længere end nye biler indkøbt i første halvår 2005. De nye personbiler, som erhvervene har købt, kører også klart længer på literen. Her er forbedringen 7,9 kilometer eller 53 pct. til 22,8 km/l. Forbedringen skyldes bl.a., at nye biler indkøbt i 2015 vejer betydeligt mindre, og at motorteknik og design er mere energieffektive. Tallene viser altså ikke udviklingen i energieffektiviteten for de enkelte køretøjer på markedet, men at de købte køretøjer i år i gennemsnit er mere effektive end de købte i 2005.

Energieffektiviteten for nyregistrerede biler  2015

25. september 2015 - Nr. 461

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. september 2016

Alle udgivelser i serien: Energieffektiviteten for nyregistrerede biler

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Målet for energieffektiviteten km/l er fastlagt i et EU-regelsæt, som også fastsætter standardiserede målinger, som alle nye personbiler skal gennemgå. Målet er et sammenvejet udtryk for brændstoffor-bruget for en fast kombination af kørselstyper og -længder (by- og landevejskørsel mv.) med bestemte hastigheder. Emissionsmålingerne er ligeledes EU-fastlagte..

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Underskud på de offentlige finanser

25. september 2015

Underskuddet på de offentlige finanser er for andet kvartal opgjort til 7 mia. kr. Underskuddets størrelse er påvirket af et ekstraordinært provenu af personlige indkomstskatter på 3 mia. kr. fra omlægningen af kapitalpensionsordningen. I andet kvartal sidste år var der et overskud på 12 mia. kr., idet det ekstraordinære provenu fra omlægningen af kapitalpensionsordningen her udgjorde 13 mia. kr. Uden disse ekstraordinære poster ville resultatet således have været et underskud på 1 mia. kr. i andet kvartal 2014 og 10 mia. kr. i andet kvartal 2015.

Kvartalsvise offentlige finanser  2. kvt. 2015

25. september 2015 - Nr. 462

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2015

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvise offentlige finanser

Kontakt

Bente Juul, tlf. 21 54 41 63

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Statistik­dokumentation

Skatter og afgifter (Afsluttet)

Del sidens indhold
Flere er udfordret på økonomien i Danmark

24. september 2015

I 2014 levede 12 pct. af danskere i husstande, hvor det i følge den interviewede person var svært eller meget svært at få pengene til at slå til. Lige før krisen satte ind i 2008 var andelen 8 pct. Det er en ganske markant stigning, sammenholdt med udviklingen i vores nabolande. I Tyskland er andelen også steget fra 7 pct. af husstandene i 2008 til 9 pct. i 2013. Både Sverige og Norge har derimod siden 2008 oplevet et let fald i andelen af husstande, som angiver, at de er udfordret på økonomien.

Indikatorer for velfærd  2014

24. september 2015 - Nr. 459

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2016

Alle udgivelser i serien: Indikatorer for velfærd

Kontakt

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgelsen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Man skal derfor være varsom med tolkningen af resultaterne og især ved sammenligninger over tid. Undersøgelsen er del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU's medlemslande og i visse andre lande. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. Kun en meget begrænset del af undersøgelsen offentliggøres af Danmarks Statistik, men EU's statistiske kontor, Eurostat, offentliggør en lang række detaljer om situationen i EU-landene.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)

Del sidens indhold
Stort set uændret antal offentligt forsørgede

24. september 2015

Fra første kvartal til andet kvartal er antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige faldet med 3.800 til 1.079.200. Over det sidste år har der været en svagt faldende tendens med et samlet fald på 16.800 siden andet kvartal 2014. Hvis man i stedet fokuserer på antallet af offentligt forsørgede eksklusive SU-modtagerne, har der det seneste kvartal været et fald på 5.800 og det sidste år et fald på 22.600, til det nuværende niveau på 754.700. Alle tal, der er nævnt i teksten, er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for normale sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  2. kvt. 2015

24. september 2015 - Nr. 457

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2015

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Boligpriserne stiger i hele landet

24. september 2015

Priserne for enfamiliehuse steg med 3,0 pct. på landsplan fra første til andet kvartal 2015. Der var prisstigninger på enfamiliehuse i alle regioner - højst i Region Sjælland med 5,1 pct. og Region Hovedstaden med 4,2 pct. Mindste prisstigning var i Region Nordjylland, hvor priserne steg 0,8 pct. For ejerlejligheder steg priserne på landsplan 4,2 pct. Priserne på ejerlejligheder steg også i alle regioner - højst i Region Nordjylland med 6,1 pct. og Region Midtjylland med 4,6 pct. Mindste prisstigning var i Region Syddanmark med 2,0 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  2. kvt. 2015

24. september 2015 - Nr. 458

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne steg mest i Danmark

23. september 2015

I årets andet kvartal steg arbejdsomkostningerne pr. time 2,2 pct. i den private sektor i Danmark i forhold til samme kvartal året før, mens stigningen i de 28 EU-medlemslande var på 2,0 pct. I euroområdet alene var stigningen på 1,6 pct. i samme periode. Stigningen i arbejdsomkostningerne i USA var i perioden på 1,9 pct. Sammenlignes der med årets første kvartal, var stigningen i andet kvartal i Danmark øget med 0,9 procentpoint, hvor imod stigningen på årsbasis i EU samlet set var aftaget med 0,5 procentpoint og i euroområdet med 0,3 procentpoint. I USA var årsstigningen i andet kvartal 0,9 procentpoint lavere end det foregående kvartal.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  2. kvt. 2015

23. september 2015 - Nr. 455

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Mindre energiforbrug i gartnerier trak resultatet op

23. september 2015

Driftsresultatet i de danske væksthusgartnerier, både med potteplanter og væksthusgrøntsager, steg fra 2013 til 2014. Forbedringen hænger sammen med et fald i energiomkostningerne. Således faldt de samlede energiomkostninger i potteplantegartnerierne med 137.000 kr. til 1.125.000 kr. på trods af et større væksthusareal. Faldet skyldes først og fremmest lavere energiforbrug.

Regnskabsstatistik for gartneri  2014

23. september 2015 - Nr. 456

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2016

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for gartneri

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve og dækker jordbrugsbedrifter, hvor mindst halvdelen af standardoutput kommer fra gartneriprodukter. Data indsendes til EU's informationsnet for landøkonomisk bogføring, der sammenstiller landenes data.
Heltidsgartneri har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer.
Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. 
Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med en beregnet timeløn.
Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct.
Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapitalen efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug
Husholdninger betalte 57 pct. af de grønne afgifter

22. september 2015

De samlede miljørelaterede skatter og afgifter udgjorde 79 mia. kr. i 2014. Betalingerne fordelte sig med 45 mia. kr. fra husholdningerne og 34 mia. kr. fra virksomhederne. Husholdningernes andel af de grønne afgiftsbetalinger udgjorde dermed 57 pct. af de samlede miljørelaterede skatter og afgifter, mens virksomhederne tegnede sig for 43 pct.

Miljøøkonomisk regnskab (tillæg)  2014 miljørelaterede skatter

22. september 2015 - Nr. 454

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Miljøøkonomisk regnskab (tillæg)

Kontakt

Ingeborg Vind, tlf. 24 83 51 49

Kilder og metode

Opstillingen af regnskabet for udslip til luft foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter. Emis-sionskoefficienterne indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Miljøøkonomisk regnskab for Danmark (Afsluttet)

Del sidens indhold
Fald i forbrugertilliden

22. september 2015

Forbrugertilliden er i september 5,0 mod 9,2 i august. Niveauet ligger dermed noget lavere end gennemsnittet for de seneste seks måneder på 10,0. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  september 2015

22. september 2015 - Nr. 451

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Større overskud for økologisk malkekvæg i 2014

22. september 2015

Det gennemsnitlige driftsresultat for økologiske bedrifter med malkekvæg steg med 263.000 kr. til 708.000 kr. i 2014. Fremgangen skyldes 323 kg mere mælk pr. ko samtidig med, at afregningsprisen på økologisk mælk steg med 12 øre til 3,42 kr. pr. kg. Efter en beregnet aflønning af ejerens arbejdsindsats var der et overskud på 201.000 kr.

Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug  2014

22. september 2015 - Nr. 453

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2016

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve på 167 ud af en population på 1.464 fuldt omlagte økologiske landbrugsbedrifter med en minimumsomsætning (Standard Output) på 25.000 euro. I statistikdokumentation om Regnskabsstatistik for jordbrug findes mere information om kilder og metoder. Data indsendes til EUs informationsnet for landøkonomisk bogføring (FADN), der sammenstiller landenes data i FADN databasen.

Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. 

Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsind¬sats og investerede kapital. 

Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med 223,50 kr. i timen. 

Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. 

Soliditetsgrad viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Detailsalget blev trukket ned af faldende tøjsalg

22. september 2015

Ændret 06. november 2017 kl. 09:23

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra juli til august faldt detailsalget med 0,1 pct. Den lille nedgang kom efter store stigninger i juni (1,2 pct.) og juli (0,8 pct.). Detailsalget var i tre-måneders perioden juni-august 0,8 pct. højere end i marts-maj. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  august 2015

22. september 2015 - Nr. 452

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Store forskelle i svinebedrifternes økonomi

21. september 2015

Set under ét havde svinebedrifterne underskud i 2014. Der var dog markante forskelle i svineproducenternes økonomiske resultater. Den bedste fjerdedel tjente i gennemsnit 1,1 mio. kr., hvilket var 3,1 mio. kr. mere end den dårligste fjerdedel. Set over de seneste fem år er forskellen mellem landbrugene med de bedste og dårligste resultater blevet større. Forskellen kan indikere, at der er et stort udviklings-potentiale blandt de bedrifter, der har dårligst økonomi - eller at bedrifterne muligvis må afvikles.

Regnskabsstatistik for landbrug  2014

21. september 2015 - Nr. 449

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for landbrug

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken dækker landbrug med en produktion svarende til et standard output på mindst 25.000 euro. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen. Usikkerheden for eksempelvis driftsresultatet for konventionelle heltidsbedrifter med malkekvæg er beregnet til, at gennemsnittet på 4,813 mio. kr. med 95 pct. sandsynlighed er mellem 4,638 mio. kr. og 4,987 mio. kr. Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er for 2022 aflønnet med 218,25 kr. i timen. Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Inflation på nul i EU

21. september 2015

I august var inflationen i EU 0,0 pct. I Danmark var inflationen 0,3 pct., mens inflationen i euroområdet var 0,1 pct. Måneden før var inflationen 0,5 pct. i Danmark, mens den var 0,2 pct. i både EU og euroområdet. Det er især prisen på fjernvarme, der holder prisudviklingen nede i Danmark, mens det i EU særligt er prisen på benzin. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, der er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i august 1,2 pct. i Danmark, 0,8 pct. i EU og 0,9 pct. i euroområdet. Dermed ligger inflationen i Danmark fortsat over inflationen i EU og euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  august 2015

21. september 2015 - Nr. 450

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Uændret aktivitetsniveau i havnene

18. september 2015

I andet kvartal blev der håndteret 21 mio. ton gods fra fragtskibe og færger i danske havne. Det er næsten uændret i forhold til første kvartal. Det skal bemærkes, at der i 2015 indgår nye havne med en væsentlig godsomsætning i statistikken, og det derfor ikke er retvisende at sammenligne de samlede opgørelser for 2014 og 2015. Ændringen påvirker næsten udelukkende udenrigsfart med mineralske olieprodukter. Ændringen påvirker også første kvartal, som er blevet opjusteret med 2,1 mio. ton.

Skibsfart (kvt.)  2. kvt. 2015

18. september 2015 - Nr. 447

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2015

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Forringet bytteforhold for landmænd

18. september 2015

Jordbrugets bytteforhold er forringet med 3,9 pct. i andet kvartal 2015 i forhold til samme kvartal sidste år. Forringelsen er dog mindre end forholdet mellem første kvartal 2014 og 2015. Dette afspejles i den opadgående kurve for bytteforholdets udvikling i forhold til det tilsvarende kvartal året før. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen. Priserne på jordbrugets salgsprodukter faldt med 6,1 pct. i forhold til samme kvartal sidste år, mens det samlede prisindeks for forbrug og investeringer kun faldt med 2,3 pct. Det samlede fald i salgspriserne skyldes især animalske salgsprodukter, der udgør 72 pct. af det samlede salg.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  2. kvt. 2015

18. september 2015 - Nr. 446

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2015

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Færre slagtninger af kvæg

18. september 2015

I andet kvartal blev der slagtet 4,8 pct. færre kvæg end i andet kvartal sidste år. Faldet skyldtes betydeligt færre slagtninger af køer, hvilket kan kædes sammen med mælkekvotens ophør den 1. april. Det gav mælkeproducenterne mulighed for at producere mere mælk, da der nu ikke er nogen øvre grænse for, hvor meget mælk de må levere til mejeriet.

Animalsk produktion (kvt.)  2. kvt. 2015

18. september 2015 - Nr. 448

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2015

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Betydelig mere økologi i storkøkkenerne

17. september 2015

Det samlede salg af økologiske føde- og drikkevarer til foodservice udgjorde 1.304 mio. kr. i 2014. Det er en stigning på 33 pct. i forhold til året før 2013. Mejerivarer inkl. æg udgjorde 38 pct. af det samlede salg af økologiske varer og var dermed den største af varegrupperne. Foodservice omfatter servering af mad fra køkkener i institutioner, restauranter, kantiner, caféer, udbringning mv.

Salg af økologiske varer til foodservice  2014

17. september 2015 - Nr. 444

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2016

Alle udgivelser i serien: Salg af økologiske varer til foodservice

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Kurt-Kristian Bech, tlf. 51 16 91 99

Kilder og metode

Der er en vis usikkerhed knyttet til resultaterne, da ikke alle virksomheder kender den økologiske omsætning præcist. Salget fordelt på kundegrupper er baseret på skøn fra virksomhederne. Tal for seneste periode er foreløbige frem til næste offentliggørelse. Fødevarestyrelsens økologiske spisemærke viser andelen af økologiske indkøbte føde- og drikkevarer: guld (90-100 pct.), sølv (60-90 pct.) og bronze (30-60 pct.). Antal spisemærker siger ikke noget om størrelsen af spisestederne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Salg af føde- og drikkevarer til foodservice
Færre virksomheder handler med IP-rettigheder

17. september 2015

Andelen af virksomheder, som købte og solgte patenter og andre registrerede IP-rettigheder var nede på 3,3 pct. i 2014 mod 3,9 pct. året før og 4,2 pct. i 2012. Samlet var der 527 virksomheder, som handlede med IP-rettigheder i 2014. Undersøgelsen omfatter alene virksomheder med mindst ti beskæftigede. IP-rettigheder omfatter patenter, varemærker, design og brugsmodeller. Handelen omfatter foruden køb og salg af rettigheder også køb og salg af licenser til at udnytte de pågældende rettigheder.

Handel med patenter og andre IP-rettigheder  2014

17. september 2015 - Nr. 445

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. november 2018

Alle udgivelser i serien: Handel med patenter og andre IP-rettigheder

Kontakt

Ole Olsen, tlf. 29 77 14 98

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på en spørgeskemaundersøgelse blandt 4.000 virksomheder i private byerhverv med mindst ti beskæftigede. Undersøgelsen dækker bl.a. handel med IPR samt fordele og barrierer ved IPR. Ophavsret (copyright) er ikke omhandlet. Resultaterne indgår i belysningen af informations- og vidensamfundet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Handel med patenter og andre IP-rettigheder (Afsluttet)

Del sidens indhold
Mindre fald i danske lastvognes transportarbejde

16. september 2015

Danske lastbilers transportarbejde (gods gange distance) var 3,8 mia. tonkm i andet kvartal. Det betød, at det samlede transportarbejde de seneste fire kvartaler faldt 2 pct. sammenlignet med de fire foregående kvartaler. Der var et fald i både det nationale transportarbejde på 1 pct. og det internationale transportarbejde på 6 pct. Omkring to tredjedele af den samlede nationale og internationale godsmængde transporteres med lastvogn og hovedparten af det øvrige gods transporteres med skib.

Godstransport med danske lastbiler  2. kvt. 2015

16. september 2015 - Nr. 443

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2015

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Nye tal for producentprisindeks for tjenester

15. september 2015

Prisudviklingen fra første kvartal til andet kvartal 2015 inden for udvalgte producentprisindeks for tjenester varierer mellem en stigning på 0,6 pct. for arkitekter og rådgivende ingeniører til et fald på 0,5 pct. for kurertjenester mv. Indeksene belyser udviklingen i producenternes faktiske salgspriser for tjenester solgt til andre virksomheder (business to business).

Producentprisindeks for tjenester  2. kvt. 2015

15. september 2015 - Nr. 442

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2015

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for tjenester

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Fortsat lavere priser på danskproducerede varer

15. september 2015

Siden august 2014 er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 3,7 pct. Dette skyldes hovedsageligt, at priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er faldet med 6,8 pct., men også at priserne på danskproducerede varer til eksport er faldet med 1,0 pct. I samme periode er importprisindeks for varer steget med 1,3 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden juni-august med de foregående tre måneder marts-maj, er priserne for det samlede producentprisindeks faldet med 1,5 pct. I samme periode er importprisindekset steget med 0,2 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  august 2015

15. september 2015 - Nr. 441

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Fald i firmaernes salg i juli

14. september 2015

Firmaernes samlede salg var 1,6 pct. lavere i juli end i juni, mens det indenlandske salg var 0,3 pct. højere. Salget er opgjort eksklusive energi mv. og korrigeret for normale sæsonudsving. Faldet i det samlede salg kommer efter en stigning på 1,8 pct. fra maj til juni. Stigningen i det indenlandske salg på 0,3 pct. følger efter en stigning på 0,7 pct. fra maj til juni. I de seneste tre måneder (maj til juli) er det samlede salg næsten uændret i forhold til de forudgående tre måneder (februar til april), mens det indenlandske salg i samme periode er faldet med 0,4 pct.

Firmaernes køb og salg  juli 2015

14. september 2015 - Nr. 439

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2015

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Næsten uændret offentlig beskæftigelse

11. september 2015

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service i andet kvartal var næsten uændret i forhold til kvartalet før, idet beskæftigelsen steg med 200, når man omregner til fuld tid. Afbrudt af en lille stigning i slutningen af 2012 og i 2013 har den offentlige beskæftigelse ellers været faldende siden midten af 2010. Tallene er omregnet til fuld tid på grundlag af betalte timer og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  2. kvt. 2015

11. september 2015 - Nr. 434

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)