oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Færre feriehusovernatninger i april

8. juni 2016

Korrigeret for normale sæsonudsving faldt antallet af overnatninger i udlejede feriehuse i april med 5 pct. sammenlignet med måneden før. Det samlede fald dækker over 4 pct. færre danske og 5 pct. færre udenlandske overnatninger end måneden før. I tre-månedersperioden februar-april 2016 faldt det samlede antal overnatninger med 4 pct. sammenlignet med den foregående tre-månedersperiode november 2015 - januar 2016, hvilket skyldes 6 pct. færre udenlandske overnatninger og 2 pct flere danske overnatninger i perioden.

Feriehusudlejning  april 2016

8. juni 2016 - Nr. 253

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Færre overnatninger i april

8. juni 2016

Korrigeret for normale sæsonudsving faldt antallet af overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem samlet med 2 pct. i april sammenlignet med måneden før. Faldet skal bl.a. ses i lyset af påsken, der i 2016 udelukkende lå i marts, mens påsken i 2015 lå i slutningen af marts og starten af april. Dette kan behæfte sæsonkorrektionen med usikkerhed. Overnatninger på hoteller faldt med 2 pct. i april sammenlignet med marts, mens feriecentre og vandrerhjem tegnede sig for fald på hhv. 3 og 1 pct. Når tre-månedersperioden februar-april 2016 sammenholdes med den foregående tre-månedersperiode november 2015 - januar 2016, steg det samlede antal overnatninger med 1 pct.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  april 2016

8. juni 2016 - Nr. 252

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Industriproduktionen viser lille fremgang

7. juni 2016

Den samlede industriproduktion steg med 0,8 pct. fra marts til april. De positive takter ses ligeledes i omsætningen for både hjemme- og eksportmarkedet, der steg med hhv. 1,5 pct. og 2,1 pct. set i forhold til marts måned. Samlet set går industriproduktionen frem med 1,9 pct. i perioden februar til april set i forhold til den foregående tre-månedersperiode. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I ikke-sæsonkorrigerede tal var industriproduktionen i april 2016 3,0 pct. højere end i april 2015 og 8,9 pct. højere end i april 2014.

Industriens produktion og omsætning  april 2016

7. juni 2016 - Nr. 251

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Laveste antal tvangsauktioner i otte år

6. juni 2016

I maj blev der bekendtgjort 215 tvangsauktioner mod 253 måneden før, når der korrigeres for normale sæsonudsving, hvilket svarer til et fald på 15 pct. Niveauet er det laveste siden juni 2008, hvor der blev registret 171 tvangsauktioner. I tre-månedersperioden marts-maj 2016 var der 717 tvangsauktioner mod 792 i perioden december 2015 - februar 2016. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  maj 2016

6. juni 2016 - Nr. 249

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Færre konkurser, men flere tabte job

6. juni 2016

Der var 208 konkurser i maj blandt aktive virksomheder mod 239 i april, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til 13 pct. færre. Perioden marts-maj var uændret i forhold til de foregående tre måneder. Over de seneste tre måneder er der i gennemsnit gået 1.147 fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt hver måned i de virksomheder, som er blevet ramt af konkurs. Det er 32 pct. flere end i de foregående tre måneder. De aktive virksomheder stod for 98 pct. af omsætningen i de konkursramte virksomheder i maj.

Konkurser  maj 2016

6. juni 2016 - Nr. 250

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Kvinder går oftere til speciallæge end mænd

2. juni 2016

1,73 mio. personer, svarende til næsten en tredjedel af befolkningen, aflagde i 2015 5,3 mio. besøg hos speciallæger, heraf flest hos hudlæge, øjenlæge og ørelæge, som tilsammen udgør 66 pct. af alle speciallægebesøg. Personer mellem 70-90 år har i gennemsnit flest besøg hos speciallæge. Kvinder er oftere hos speciallæge end mænd bortset fra de 0-9-årige og de ældre over 80 år. For de 20-60-årige mere end halveres denne forskel, hvis man ikke medtager gynækologi og obstetrik. Når der ses bort fra aldersgrupper, går hver dansker i gennemsnit til speciallæge 0,9 gange om året - 1,1 gange for kvinder og 0,7 for mænd. Det gennemsnitlige antal besøg for den tredjedel, der går til speciallæge, er 3,0 i 2015 - 3,2 for kvinder og 2,9 for mænd.

Lægebesøg mv.  2015

2. juni 2016 - Nr. 247

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. april 2017

Alle udgivelser i serien: Lægebesøg mv.

Kontakt

Jonas Kirchheiner-Rasmussen, tlf. 61 50 23 80

Camilla Østerballe Nielsen, tlf. 20 28 52 49

Kilder og metode

Statistikken omfatter alene praksissektoren, hvilket betyder, at hverken skolelæge, børne- og ungdomstandpleje, skadestuebesøg eller hospitalsindlæggelser indgår. Medicintilskud og rejsesygeforsikring indgår heller ikke. Kun ydelser, hvor det offentlige dækker udgiften helt eller delvis, indgår. En eventuel egenbetaling indgår ikke. En kontakt er et besøg hos lægen eller en telefonkonsultation, en e-mailkonsultation eller et hjemmebesøg mv. Andre ydelser, fx laboratorieundersøgelser samt tillægsydelser givet i forbindelse med en konsultation, regnes derimod ikke som en kontakt. Det skal bemærkes for tandlægebesøg, at det er det første besøg (med undersøgelse), der er registreret som en kontakt, mens øvrige besøg i samme behandlingsforløb ikke registreres som kontakter. I 2013 reduceredes tilskuddet til tandrensning og kontrol af diagnostisk fund hos tandlæger. Kilder er Sygesikringsdata fra Danske Regioner og andre registre fra Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lægebesøg

Del sidens indhold
Større offentligt underskud i 2015

2. juni 2016

I 2015 var der et underskud på den offentlige saldo på 34,3 mia. kr. i løbende priser. Hvis der ses bort fra de ekstraordinære indtægter i 2015, som følge af omlægningen af kapitalpensionsordningen, blev underskuddet på ca. 59,3 mia. kr. Årene 2012-2014 var også påvirket af ekstraordinære effekter. Omlægningen af kapitalpensionsordningen gav et merprovenu på 62 mia. kr. i 2014 og 33 mia. kr. i 2013. I 2012 var underskuddet højere end i de omkringliggende år. Det skyldes bl.a. tilbagebetalingen af efterlønsbidrag, som udgjorde 28 mia. kr.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2015 (juni-version)

2. juni 2016 - Nr. 248

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. november 2016

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Langtidsledigheden er faldet støt

1. juni 2016

Siden første kvartal 2012 er både ledigheden og langtidsledigheden faldet støt. Langtidsledigheden er faldet lidt mere end den samlede ledighed. I første kvartal udgjorde langtidsledigheden 1,6 pct. af arbejdsstyrken, hvilket svarer til 47.000 personer. Dette er et fald på 17.000 personer siden første kvartal 2012. I denne periode er den samlede ledighedsprocent faldet fra 8,2 til 6,5, hvilket svarer til et fald på 45.000 personer til 189.000. Langtidsledige er defineret som AKU-ledige, der har søgt job i mindst et år.

Arbejdskraftundersøgelsen (tema)  1. kvt. 2016

1. juni 2016 - Nr. 245

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. september 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (tema)

Kontakt

Wendy Takacs Jensen, tlf. 51 79 47 14

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper i alle europæiske lande. Der er siden 2010 blevet spurgt ind til sort arbejde i Arbejdskraftundersøgelsen én gang årligt. Metoden til at afgrænse sort arbejde er i overensstemmelse med Nationalregnskabets metode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Fortsat lav beskæftigelse for nyuddannede EUD'er

1. juni 2016

Beskæftigelsesfrekvensen var på 77 pct. i 2014 et år efter, at de nyuddannede unge havde gennemført en erhvervsuddannelse (EUD). Efter den økonomiske krise startede, er beskæftigelsesfrekvensen for de nyuddannede unge, der har taget en erhvervsuddannelse, overordnet faldet. Før krisen lå beskæftigelsesfrekvensen over 90 pct., men den har siden stabiliseret sig på et niveau omkring 76-78 pct.

Fra erhvervsuddannelse til arbejdsmarked  2014

1. juni 2016 - Nr. 246

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Fra erhvervsuddannelse til arbejdsmarked

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Prisstigning på ejerlejligheder

1. juni 2016

Fra februar til marts steg priserne på ejerlejligheder med 1,3 pct., mens de faldt med 0,4 pct. på enfamiliehuse. Sammenholdes gennemsnittet for perioden januar-marts med de foregående tre måneder oktober-december, steg enfamiliehuse med 1,0 pct. og ejerlejligheder steg med 3,2 pct. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Ejendomssalg (md.)  marts 2016

1. juni 2016 - Nr. 244

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Højere lønstigninger

31. maj 2016

I årets første kvartal havde de ansatte i kommunerne den højeste lønstigning på 2,3 pct. i forhold til samme kvartal sidste år. De ansatte i regionerne havde en stigning på 2,1 pct. i samme periode. I virksomheder og organisationer steg den gennemsnitlige timeløn i første kvartal med 1,8 pct. på årsbasis. Ansatte i staten havde fortsat den laveste lønudvikling i perioden med 1,2 pct. på årsbasis. Den årlige lønstigning er i alle sektorer højere end i fjerde kvartal 2015. I både kommuner og regioner er stigningen på årsbasis øget mest med 0,6 procentpoint i forhold til det foregående kvartal. Derefter kom de statsansatte, hvis lønudvikling var 0,4 procentpoint højere i årets første kvartal end kvartalet før. I virksomheder og organisationer øgedes lønstigningen på årsbasis med 0,3 procentpoint i forhold til kvartalet før.

Lønindeks  1. kvt. 2016

31. maj 2016 - Nr. 243

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. august 2016

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Lille stigning i bruttoledigheden

31. maj 2016

Fra marts til april steg bruttoledigheden med 900 fuldtidspersoner til 114.600 i april. Det svarer til en bruttoledighedsprocent på 4,3 pct., hvilket er uændret i forhold til marts, som med dagens offentliggørelse er blevet opjusteret fra 4,2 til 4,3 pct. siden sidste måneds offentliggørelse. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  april 2016

31. maj 2016 - Nr. 241

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Industri og byggeri løfter den økonomiske vækst

31. maj 2016

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,5 pct. i første kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. Det viser foreløbige beregninger. Stigningen i BNP skyldes især pæn fremgang for industri og byggeri, som begge havde en stigning i værditilvæksten på 4,4 pct. Der var en bredt funderet fremgang i efterspørgslen, idet eksport, investeringer, husholdningers forbrug og offentligt forbrug er steget med 0,6-0,7 pct. i første kvartal. Udviklingen i lagrene og i mindre grad forbruget i NPISH bidrog dog negativt til væksten. I forhold til samme periode sidste år er BNP steget med 0,6 pct. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  1. kvt. 2016

31. maj 2016 - Nr. 242

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Udbredt optimisme i byggeriet

30. maj 2016

Den sæsonkorrigerede sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er på minus 4 i maj. Den ligger pænt over tidsseriens middelværdi på minus 11, hvilket den har gjort siden november sidste år. Ganske exceptionelt er den ikke-sæsonkorrigerede sammensatte konjunkturindikator på 2 og dermed positiv for første gang siden oktober 2007.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  maj 2016

30. maj 2016 - Nr. 237

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Mangel på arbejdskraft i serviceerhvervene

30. maj 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhverv er uændret på 6 som i april. Det er lige under tidsseriens middelværdi, der er på 7. Månedens konjunkturbarometer viser samtidig, at mangel på arbejdskraft stadig er en produktionsbegrænsende faktor.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  maj 2016

30. maj 2016 - Nr. 240

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Afmatning i industriens konjunkturindikator

30. maj 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er faldet til minus 8 i maj fra minus 6 i april. Over de seneste ti måneder har indikatoren ligget i et snævert interval mellem minus 5 og minus 8. Vurderingen af ordrebeholdningen, der ellers var på vej op, er gået ned med 10 procentpoint i denne måned.

Konjunkturbarometer for industri  maj 2016

30. maj 2016 - Nr. 238

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Detailhandlens konjunkturindikator steg betydeligt

30. maj 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er 16 i maj mod 6 i april og 13 i maj sidste år. Stigningen skyldes især, at vurderingen af den faktiske omsætning er tilbage på niveauet for januar og februar.

Konjunkturbarometer for detailhandel  maj 2016

30. maj 2016 - Nr. 239

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Landbruget får dårligste resultat siden finanskrisen

26. maj 2016

Ændret 06. juni 2016 kl. 15:29

Ved offentliggørelsen var værdien af lager- og besætningsforskydninger fejlagtigt angivet til fald i første afsnit, værdien steg. Desuden blev værdien af mælk i fjerde afsnit angivet til et fald på 117,5 pct., mens der skulle have stået 17,5 pct. Rettelserne er angivet med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Landbrugets bruttofaktorindkomst for 2015 faldt med 5,8 mia. kr. i forhold til 2014, hvilket svarer til et fald på 19,1 pct. Faldet skyldes primært et markant fald i værdien af animalske produkter på 7,9 mia. kr. Resultatet for 2015 er foreløbigt opgjort til 24,5 mia. kr., hvilket er det laveste siden 2009. I 2015 faldt værdien for vegetabilske salgsprodukter marginalt. Samtidig faldt forbrug i produktion med 1, 7 mia. kr., mens værdien af lager og besætningsforskydninger steg med 1,1 mia. kr.

Landbrugets bruttofaktorindkomst  2015

26. maj 2016 - Nr. 236

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Landbrugets bruttofaktorindkomst

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Opgørelsen af landbrugets bruttofaktorindkomst følger kalenderåret. Opgørelsen udarbejdes efter EU's fælles retningslinjer og omfatter landbrug, gartneri, pelsdyravl, jagt og biavl. Bruttofaktorindkomsten angiver det beløb, der er til rådighed til aflønning af den samlede arbejds- og kapitalindsats i landbrugssektoren, herunder afskrivninger, forrentning af egen- og fremmedkapital, lønninger og vederlag for landbrugernes egen arbejdsindsats mv. Alle beløb er opgjort i løbende priser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugets bruttofaktorindkomst (Afsluttet)

Del sidens indhold
Trenden for ledigheden er fortsat nedadgående

25. maj 2016

I andet kvartal 2012 var ledigheden på sit højeste niveau siden finanskrisen. Herefter har den haft en nedadgående trend blot med små udsving. Siden andet kvartal 2012 er den faldet med 55.000 AKU-ledige i alderen 15-64 år - fra 231.000 i første kvartal 2012 til 176.000 i første kvartal 2016 - tallene er korrigeret for sæsonudsving. Faldet i antallet af AKU-ledigheden indebærer, at den tilhørende ledighedsprocent også er faldet markant i perioden. I andet kvartal 2012 var 8,1 pct. af arbejdsstyrken AKU-ledige, mens denne andel var faldet til 6,0 pct. i første kvartal 2016.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  1. kvt. 2016

25. maj 2016 - Nr. 234

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. august 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Flere medlemmer af lønmodtagerorganisationer

25. maj 2016

Lønmodtagerorganisationerne havde 31. december 2015 registreret 1.813.000 medlemmer med arbejdsmarkedstilknytning Det er en stigning på 11.000 medlemmer - svarende til en stigning på 0,6 pct. i forhold til året før.

Lønmodtagerorganisationernes medlemstal  31. december 2015

25. maj 2016 - Nr. 235

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Lønmodtagerorganisationernes medlemstal

Kontakt

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter hovedorganisationerne og fagforbund uden for hovedorganisationerne. Indberetningen er frivillig. Statistikken omfatter ikke selvstændigt erhvervsdrivende, studerende, efterlønsmodtagere eller pensionister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønmodtagerorganisationers medlemstal

Del sidens indhold
Brud i færrest børnefamilier i Jylland

24. maj 2016

Lemvig var den kommune, hvor den mindste andel af forældrepar flyttede fra hinanden i 2015. Kun 1,8 pct. af forældre med fælles børn flyttede fra hinanden i Lemvig Kommune. På Langeland gjaldt det 4,7 pct. og altså en mere end dobbelt så stor andel. Øvrige kommuner med få brudte familier ligger i Region Midtjylland, Region Hovedstaden samt på Ærø. Øvrige større kommuner med stor andel brudte familier ligger alle øst for Storebælt.

Børnefamilier  1. januar 2016

24. maj 2016 - Nr. 231

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Børnefamilier

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Statistikken er baseret på 0-16-årige og deres forældres folkeregisteradresser, dvs. at et brud eller et skift i familien alene opgøres ud fra forældrenes adresse i starten og slutningen af året.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husstande, familier og børn (Afsluttet)

Del sidens indhold
Ringeste bytteforhold i mere end ti år

24. maj 2016

Jordbrugets bytteforhold er forringet med 6,8 pct. i første kvartal i forhold til samme kvartal sidste år. Dermed er bytteforholdet det ringeste i mere end ti år. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen. Priserne på jordbrugets salgsprodukter faldt med 6,5 pct. i forhold til samme kvartal sidste år, mens det samlede prisindeks for forbrug og investeringer steg med 0,3 pct. Det samlede fald i salgspriserne skyldes især prisfald på animalske salgsprodukter, der udgør 72 pct. af det samlede salg. Her var det særligt pelsskind der trak ned, idet priserne blev halveret.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  1. kvt. 2016

24. maj 2016 - Nr. 233

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. september 2016

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Færre slagtninger af kvæg

24. maj 2016

Der blev slagtet 2,4 pct. færre kvæg i første kvartal end det samme kvartal sidste år. Det skyldtes udelukkende et fald i slagtningerne af handyr, da slagtningerne af kvier og køer steg. Faldet i slagtningerne af tyre og stude skyldtes primært en eksport af tyrekalve til opfedning i ulandet. I alt blev der slagtet 114.000 kvæg i Danmark, hvor tyre og stude udgjorde 44 pct., køer 43 pct. og kvier 12 pct. Den samlede produktion af okse- og kalvekød i Danmark faldt 4,2 pct. i første kvartal i forhold til samme kvartal sidste år.

Animalsk produktion (kvt.)  1. kvt. 2016

24. maj 2016 - Nr. 232

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. september 2016

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Priserne falder i Danmark og EU

23. maj 2016

I april var inflationen i Danmark minus 0,3 pct., mens inflationen i både EU og euroområdet var minus 0,2 pct. Måneden før var inflationen ligeledes minus 0,3 pct. i Danmark, mens den var 0,0 pct. i både EU og euroområdet. Den lavere inflation i Danmark end i EU skyldes især lavere priser på tøj. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, hvilket er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i april 0,2 pct. i Danmark og 0,7 pct. i både EU og euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  april 2016

23. maj 2016 - Nr. 230

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2016

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Mindre fald i forbrugertilliden

23. maj 2016

Forbrugertilliden er i maj 3,2 mod 5,5 i april. Niveauet er således uændret og ligger på niveau med de seneste seks måneders gennemsnit på 4,5. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  maj 2016

23. maj 2016 - Nr. 228

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
100.000 flere lønmodtagere siden april 2013

23. maj 2016

I marts var der 100.500 flere personer med lønmodtagerjob end i april 2013, hvor lønmodtagerbeskæftigelsen var på sit laveste niveau siden statistikken startede i 2008. 2.640.700 personer havde et lønmodtagerjob i marts i år. Det er 3.800 flere end i februar, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  marts 2016

23. maj 2016 - Nr. 229

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Tre ud af ti er på offentlig forsørgelse

20. maj 2016

I 2015 var 30 pct. af de 16-64-årige på offentlig forsørgelse, når SU-modtagere medregnes som offentligt forsørgede. Fordelt på aldersgrupper var det de 40-49-årige med 20 pct., der havde den mindste andel af offentligt forsørgede, mens den højeste andel fandtes blandt de 60-64-årige med 52 pct. Helt som ventet er de yngre aldersgrupper domineret af SU-modtagere og til dels af barselsdagpenge, mens de ældre aldersgrupper er domineret af førtidspension og i særdeleshed af efterløn. Antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige er i nærværende udgivelse omregnet til fuldtidsmodtagere - også i figurer og tabel.

Offentligt forsørgede 16-64-årige, (år) tema  2015

20. maj 2016 - Nr. 226

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede 16-64-årige, (år) tema

Kontakt

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Denne opgørelse bygger på datagrundlaget for den årlige statistik over de 16-64-årige offentligt forsørgede fra Danmarks Statistik. Statistikken over offentligt forsørgede dækker alle forsørgelsesydelser for de 16-64-årige med undtagelse af SU. Fuldtidsmodtagere er beregnet ud fra det samlede antal deltagere på ydelserne og varigheden af den periode, hvor de hver især har modtaget ydelsen. Fx giver to personer, der begge har været offentligt forsørget i et halvt år, én fuldtidsledig. I denne offentliggørelse er personerne opdelt efter herkomst, hvor der for indvandrere også er set på oprindelsesland. Efterkommerne og personer med dansk oprindelse er opgjort for sig i ovenstående tabel. Bl.a. faktorer som indvandringsår, opholdsgrundlag, køn og alder har indflydelse på, hvor mange offentligt forsørgede der er inden for grupperne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Detailsalget vandt terræn i april

20. maj 2016

Ændret 06. november 2017 kl. 08:07

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra marts til april steg detailsalget samlet med 1,0 pct. - bl.a. som følge af et øget salg af beklædning. Stigningen i april kom efter, at detailsalget faldt i februar med 0,9 pct. og i marts med 0,8 pct. Nu er detailsalget på niveau med maj 2015. Detailsalget er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage, herunder skuddagen i februar og påsken i marts.

Detailomsætningsindeks  april 2016

20. maj 2016 - Nr. 225

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Antallet af landbrug falder, især i Jylland

20. maj 2016

Antallet af bedrifter med landbrug og gartneri faldt i 2015 med 3,5 pct. i forhold til 2014. Nedgangen rammer især landbruget i Jylland, hvor faldet er på 4,5 pct. mod 1,0 pct. i det øvrige Danmark. Den regionale forskel i udviklingen kan skyldes, at gældskrisen i landbruget især rammer bedrifter med husdyr, og husdyrbrug befinder sig hovedsageligt i Jylland.

Landbrugs- og gartneritællingen  22. maj 2015

20. maj 2016 - Nr. 227

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Landbrugs- og gartneritællingen

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Landbrugs- og gartneritællingen er en stikprøvetælling med deltagelse af landbrug i Danmark. Siden 1995 er oplysninger om afgrøder og forpagtning hentet fra landmændenes ansøgning om arealstøtte. Før den tid blev disse oplysninger indhentet ved spørgsmål på spørgeskemaet. Tællingerne i 1982, 1983, 1985, 1987, 1989, 1999, 2010 og 2020 var totaltællingerne med deltagelse af alle landbrugs- og gartneribedrifter i Danmark, og de øvrige tællinger stikprøver med en varierende udvalgsandel, typisk omkring 25-30 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Skift fra gymnasie til erhvervsuddannelse halveret

19. maj 2016

Blandt dem der tre måneder efter gennemført gymnasial uddannelse skifter til anden uddannelse, skiftede 33 pct. til en erhvervsuddannelse (EUD) i 2001 mod 17 pct. i 2015. I samme periode er overgangen til de mellemlange uddannelser steget fra 14 pct. til 21 pct. og bacheloruddannelserne fra 36 pct. til 48 pct., mens de korte videregående uddannelser er faldet fra 15 pct. til 12 pct. I 2015 var der 77 pct. der ikke fortsatte direkte med videre uddannelse, hvilket er en mindre stigning fra 2001, hvor andelen lå på 75 pct. I 2001 var der 28.600 som fuldførte en gymnasial uddannelse og i 2015 er antallet steget til 46.400. Antallet af dem der fortsatte direkte på anden uddannelse var 7.100 i 2001 og 10.400 i 2015.

Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse  2015

19. maj 2016 - Nr. 224

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør uddannelsesstatistikken fra og med 2015 ud fra en ny klassifikation - se www.dst.dk/disced-15.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fra grundskole og gymnasium til fortsat uddannelse
Størst beskæftigelsesfremgang for de 60-64-årige

18. maj 2016

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse er steget siden første kvartal 2013 og frem til fjerde kvartal 2015. Andelen af personer med lønmodtagerjob er steget markant blandt de 60-64-årige. Lønmodtagerandelen for de 60-64-årige er således steget med 5,8 procentpoint fra første kvartal 2013 til fjerde kvartal 2015. Til sammenligning er den samlede lønmodtagerandel for alle 16-74-årige i samme periode steget med 0,7 procentpoint. Lønmodtagerandelen beregnes som antallet af personer med lønmodtagerjob som andel af befolkningen i den pågældende alder. Tallene i denne offentliggørelse er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)  4. kvt. 2015 alder

18. maj 2016 - Nr. 223

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. april 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere fra kvartal til
kvartal. Beskæftigelsestallene beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuldtidsbeskæftigede. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Fortsat fald i priser på danske og importerede varer

17. maj 2016

Priserne i det samlede producentprisindeks for varer faldt med 1,0 pct. i tre-månedersperioden februar-april 2016 i forhold til de foregående tre måneder november 2015 - januar 2016. I samme periode faldt importprisindeks for varer med 1,1 pct. Siden april 2015 er både producent- og importprisindeks for varer faldet med 2,5 pct. Dette skyldes primært prisfald i råstofindvinding for producentprisindekset og prisfald i industri for importprisindekset.

Producent- og importprisindeks for varer  april 2016

17. maj 2016 - Nr. 222

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Lille fald i byerhvervenes produktivitet sidste år

12. maj 2016

Byerhvervenes produktivitet faldt med 0,1 pct. fra 2014 til 2015. Det viser foreløbige beregninger. Faldet skyldes, at stigningen i antallet af arbejdstimer på 1,7 pct. ikke afspejlede sig tilsvarende i den økonomiske vækst, som kun var på 1,5 pct. Byerhvervene omfatter den markedsmæssige (private) del af økonomien fraregnet råstofindvinding, boliger, udlejning af erhvervsejendomme og landbrug mv.

Arbejdsproduktiviteten  2015 marts-version

12. maj 2016 - Nr. 221

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsproduktiviteten

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Arbejdsproduktivitet beregnes som udviklingen i markedsmæssig bruttoværditilvækst (i kædede 2010-priser) pr. arbejdstime. Tallene for bruttoværditilvækst i kædede 2010-priser samt antal arbejdstimer stammer fra de løbende offentliggørelser af nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Rekordstort bilsalg

12. maj 2016

I april var tilgangen af nye personbiler på 18.900 - det højeste nogensinde bortset fra maj 1997 og juni 1998 - når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 8 pct. flere end i marts. Tilgangen til husholdningerne (køb + leasing) lå 3 pct. højere, mens tilgangen til erhvervene lå 15 pct. højere. Tilgangen af nye biler i februar-april 2016 var 2 pct. højere end i november 2015 - januar 2016. Husholdningerne faldt med 2 pct., mens erhvervene steg 8 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  april 2016

12. maj 2016 - Nr. 219

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Firmaernes salg faldt i marts

12. maj 2016

Firmaernes samlede salg var 4,7 pct. lavere i marts end i februar, og det indenlandske salg var 3,2 pct. lavere. Salget er opgjort eksklusive energi og korrigeret for normale sæsonudsving. Faldet i det samlede salg kommer efter en stigning på 1,0 pct. fra januar til februar, mens faldet i det indenlandske salg kommer efter en stigning på 0,9 pct. fra januar til februar. I første kvartal er det samlede salg steget med 0,7 pct. i forhold til fjerde kvartal 2015, mens det indenlandske salg er steget med 2,3 pct. Det skal bemærkes, at sæsonkorrektionen påvirkes af, at det i 2016 er skudår, samtidigt med at påsken faldt i marts med deraf færre arbejdsdage.

Firmaernes køb og salg  marts 2016

12. maj 2016 - Nr. 220

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Mange nye ikke-vestlige indvandrere er under 18 år

11. maj 2016

77.417 udenlandske statsborgere indvandrede til Danmark inden for det seneste år målt fra andet kvartal 2015 til og med første kvartal 2016. Aldersforskellen er stor, hvis man sammenligner personer fra hhv. vestlige og ikke-vestlige lande. For 0-17-årige er der en særlig stor forskel. Blandt personer med vestligt statsborgerskab udgør denne aldersgruppe 8,3 pct. Andelen blandt personer med ikke-vestligt statsborgerskab er mere end tre gange så høj - nemlig 27,8 pct. Ét land dominerer blandt de 0-17-årige, og det er Syrien, der står for hver tredje indvandring.

Ind- og udvandringer  1. kvt. 2016

11. maj 2016 - Nr. 218

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. august 2016

Alle udgivelser i serien: Ind- og udvandringer

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Vi har ændret i opgørelsesmetoden for ind- og udvandringer fra 1. kvt. 2016. Se mere på www.dst.dk/doku/flytninger-til-og-fra-udlandet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Flytninger til og fra udlandet (Afsluttet)

Del sidens indhold