oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Skatter og afgifter 2016

Publikationen giver et bredt overblik over det danske skattesystem. Skatter og afgifter er de vigtigste indtægtskilder til finansiering af de offentlige udgifter og dermed af det danske velfærdsystem. Indretningen af skattesystemet spiller derfor en væsentlig rolle for både den enkelte og samfundet.

Færre indtægter i statskassen

Samlet set faldt den danske stats skatteprovenu med 35 mia. i 2015. Med et skatteprovenu på 942 mia. kr. er der tale om et fald på 3,6 pct. i forhold til året før. Udviklingen skydes primært fald på to områder: Dels faldt indtægterne fra kapitalpensionsordninger, som sidste år var usædvanligt høje på grund af omlægningen i kapitalpensionsafgiften, og dels var indtægterne fra pensionsaf¬kastskatten 59 pct. lavere end året før.

Grundskylden er steget markant de seneste år

Mens provenuet fra ejendomsværdiskatten, der er underlagt skattestoppet, ligger ganske stabilt, er grundskylden steget betydeligt de senere år. Siden 2006 er grundskylden steget med 70 pct. I 2006 lå den på 14,8 mia. kr. og i 2016 forventes den at nå op på 25,1 mia. kr. Årsagen til stigningen er, at den vurderede grundværdi er steget.

Skattetrykket stadig i top internationalt

Med et skattetryk på 50,9 pct. af bruttonationalproduktet (BNP) i 2014 er det danske skattetryk fortsat det højeste inden for OECD. På anden og tredjepladsen kommer Frankrig med 45,2 pct. og Belgien 44,7 pct. inden vores skandinaviske naboer Finland (43,9 pct.) og Sverige (42,7 pct.). Det er dog vigtigt at være opmærksom på, at skattetrykket er påvirket af store forskelle på, hvordan forskellige lande organiserer skatter og afgifter. Fx bliver overførselsindkomster beskattet i Danmark, men ikke i alle lande. Hver dansker betalte i gennemsnit 173.900 kr. i skat i alt i 2014.

Publikationen viser blandt andet også at:

Personbeskatningen udgjorde 458,3 mia. kr. inkl. arbejdsmarkedsbidrag i 2014, hvilket var en stigning på 12,1 mia. kr. i forhold til året før.

Selskabsskatterne udgjorde 55,8 mia. kr. i 2014 mod 54,1 mia. året før.

De samlede told- og forbrugsafgifter var i alt 288 mia. kr. i 2015, hvor de i 2014 udgjorde 272 mia. kr.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998
1997
1996
1995
1994
1993
1992
1991
1990
1989
1988
1987
1986
1985
1984
1983
1982
1981
1980
1979
1978
1977
1976

Hent som pdf

Skatter og afgifter 2016

Kolofon


                            Skatter og afgifter

Økonomi

ISBN pdf: 978-87-501-2227-2


                            Udgivet: 29. september 2016 kl. 09:00

Antal sider: 187


                            Kontaktinfo:

Ida Balle Rohde

                            Telefon: 61 24 24 85
Indkomster 2014

Bogen tegner et bredt og nuanceret billede af indkomstforholdene i Danmark. Det gør den ved at belyse indkomstniveau og indkomstforskelle mellem forskellige socioøkonomiske grupper i samfundet, samt hvorledes disse forskelle har udviklet sig siden årtusindskiftet.

I publikationen beskrives indkomsten for personer og familier i Danmark. I en række analyser gennemgås indkomstens sammensætning, fordeling samt udvikling siden årtusindeskiftet.

Mænd har fortsat den højeste indkomst. Kvinderne haler dog ind på mændene. Siden årtusindeskiftet er kvinders indkomst før skat vokset med 14 pct., mens mændenes er vokset med 4 pct. (Tabel 2.10)

Den gennemsnitlige disponible indkomst for personer over 14 år var 214.000 kr. i 2014. (Tabel 6.1)

Den disponible indkomst steg med 20 pct. fra 2000-2014. Men indkomsten faldt i samme periode for unge mellem 18 og 26 år. (Figur 6.6)

Nye data om formuer

I publikationens temakapitel præsenteres opgørelser fra Danmarks Statistiks nye formue statistik.

Den gennemsnitlige nettoformue for familier udgjorde lidt over 1,7 mio. kr. Formuen i form af fast ejendom, pensionsformuer, indestående i pengeinstitutter og værdipapirer mv. udgjorde tilsammen en værdi på 2,6 mio. kr. Samtidig havde familierne i gennemsnit en gæld på lidt mindre end 900.000 kr., hvoraf 650.000 kr. var gæld med pant i den faste ejendom, især boligen. 

Større ulighed

Indkomstulighed måles med udgangspunkt i familiernes indkomst korrigeret for de stordriftsfordele som er ved at bo flere sammen. I 2014 havde den ene procent med højest indkomst 5,5 pct. af den samlede indkomst. De 10 procent med lavest indkomst havde 2,8 pct. (Tabel 7.1)

Indkomstuligheden er vokset ganske markant siden årtusindeskiftet. Det kan blandt andet tilskrives udviklingen på boligmarkedet, de lave renter, større lønspredning, beskatningen og endelig indkomstfaldet for de unge, som i forvejen var aldersgruppen med lavest indkomst.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998
1997

Hent som pdf

Indkomster 2014

Indkomst oprindelsesland

Kolofon


                            Indkomster

Arbejde og indkomst

ISBN pdf: 978-87-501-2226-5


                            Udgivet: 7. september 2016 kl. 09:00

Antal sider: 116


                            Kontaktinfo:

Jarl Christian Quitzau

                            Telefon: 23 42 35 03
It-anvendelse i befolkningen - EU-sammenligninger 2015

Bogen sætter fokus på, hvordan befolkningen i EU anvender it i deres dagligdag, med fokus på emner som adgang og brug af internet, it-vaner som køb over internettet og brug af social medier m.m. I dette års udgave af bogen er it-sikkerhed fremhævet som et tema med eget kapitel.

Frygt for it-sikkerhed er barriere
Et af resultaterne i bogen er, at 19 pct. af internetbrugerne mellem 16 og 74 år i EU angiver, at frygten for brud på deres it-sikkerhed afholder dem fra at handle over internettet – i Danmark ligger det tal på 22 pct., altså en smule over EU gennemsnittet. I Sverige er det endda hver tredje, der oplever denne bekymring som barriere for deres internetkøb.

Danmark i top med digital kontakt til offentlige myndigheder
I EU er Danmark blandt de lande, hvor kontakten til offentlige myndigheder gennem it er størst. 88 pct. af danskerne, altså næsten ni ud af ti, har haft digital kontakt til offentlige myndigheder inden for det seneste år – for EU ligger gennemsnittet kun på 46 pct. Ud over Danmark har de nordiske lande generelt en høj grad af digital kontakt til offentlige myndigheder. I Danmarks tilfælde skyldes det, at den digitale selvbetjening er blevet obligatorisk for alle, med mindre de har en meget god årsag til ikke at kunne anvende it som kontaktform.

 

Af andre konklusioner i bogen kan nævnes, at: 

I 2011 havde 38 pct. af internetbrugerne i EU mindst én social netværksprofil – et tal der steg til 50 pct. i 2015. I Danmark har 65 pct. af internetbrugere en social netværksprofil og er derfor blandt de lande i EU der har størst tilknytning til sociale netværkstjenester.

29 pct. af de danske internetbruger mellem 65 og 74 år har en profil på et socialt medie. Det er dobbelt så mange som gennemsnittet i EU.

Danske internetbrugere er de flittigste til at dele eget indhold som fx kommentarer, videoer og fotos med andre på sociale medier. Hver anden dansker uploader billeder eller andet indhold, mens gennemsnittet for EU-landene kun er 29 pct.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2016
2015
2014
2013
2012

Hent som pdf

It-anvendelse i befolkningen - EU-sammenligninger 2015

Kolofon


                            It-anvendelse i befolkningen - EU-sammenligninger

Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2219-7


                            Udgivet: 23. maj 2016 kl. 09:00

Antal sider: 32


                            Kontaktinfo:

Agnes Tassy

                            Telefon: 24 81 48 78
Jordbrugets prisforhold 2015

Bogen handler om det primære jordbrugs priser og udviklingen i priserne.

Jordbrugets prisforhold 2015 handler om det primære jordbrugs priser og udviklingen i priserne. Publikationen indeholder bl.a.:

Priserne på de produkter, som landmændene og gartnerne sælger, og de produkter og tjenesteydelser, som de køber for at producere produkterne.

Bytteforhold i jordbruget.

Mængdeudviklingen for et udsnit af landbrugets produkter.

En sammenligning med udvalgte EU-lande.

 

Jordbrugets prisforhold 2015 følger både priserne på de produkter, som landmændene og gartnerne sælger, og de produkter og tjenesteydelser, som de køber for at producere produkterne. Bogen beskriver også forholdet mellem disse priser - det såkaldte bytteforhold i jordbruget.

I bogen beskrives desuden mængdeudviklingen for et udsnit af landbrugets produkter. Det giver et bredere grundlag for at indikere den aktuelle økonomiske udvikling i jordbruget.

Endelig indeholder bogen en sammenligning med udvalgte EU-lande.

 

Forringet bytteforhold
En af bogens konklusioner er, at bytteforholdet for dansk jordbrug gik fra indeks 97,7 i 2014 til 92 i 2015. Det betyder, at forholdene for producenterne blev dårligere i 2015, end de var i 2014.

Det fremgår dog af bogen, at dansk jordbrugs konkurrenceevne ikke er blevet svækket i 2015 overfor nogle af vores vigtigste samhandelslande i EU.

 

Lavere priser på animalske produkter
I publikationen kan man yderligere læse detaljeret om priserne på forskellige produkter. Læs fx om lavere priser på de fleste animalske produkter, lavere priser på de fleste vegetabilske produkter og næsten uændrede priser på gartneriprodukter.

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009

Hent som pdf

Jordbrugets prisforhold 2015

Kolofon


                            Jordbrugets prisforhold

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2206-7


                            Udgivet: 11. april 2016 kl. 09:00

Antal sider: 50


                            Kontaktinfo:

Mona Larsen

                            Telefon: 24 81 68 47
Fødevareerhvervet i Danmark 2015

Publikationen består af fire afsnit, der tilsammen kommer rundt om forskellige aspekter af fødevareerhvervet i Danmark. 

Indledningsvis beskrives udviklingen af arealanvendelse og høst fra 1920 til 2015. Herefter følger et afsnit om landbrugets gæld, renteudgifter og bidragssatser, efterfulgt af et afsnit omhandlende privatøkonomien for danske landmandsfamilier med børn. Endelig afsluttes med et afsnit om dansk fiskeri og akvakultur set i et EU-perspektiv.

Nogle af konklusionerne fra hver af de fire afsnit er bl.a.: 

Tredobling af korn på knap 100 år
Landbrugsarealet er reduceret fra 3,2 til 2,6 mio. hektar, mens høsten af korn pr. hektar er tredoblet fra 1920 til i dag. Den største stigning i udbyttet er for rug. Desuden er høsten pr. hektar af kartofler og sukkerroer mere end fordoblet i samme periode.

Landbrugets renteudgifter faldet siden finanskrisen
Landbrugets renteudgifter toppede i 2008 med 16,8 mia. kr., og er siden faldet til 9,3 mia. kr. i 2014. Samlet set har landbrugets gæld siden 2009 ligget på omkring 350 mia. kr.

Privatforbruget for landmandsfamilier med børn
Privatforbruget for landmandsfamilier med børn ligner privatforbruget for øvrige familier med børn. Og på trods af store udsving i selve driftsresultatet for det danske landbrug efter finanskrisen, har selve forbruget for landmandsfamilier været meget stabilt.

Danmark står for en ottendedel af EU’s fiskeri og akvakultur
Slutteligt fremgår det af publikationen, at Danmark står for 12 pct. af EU's fiskeri- og akvakulturproduktion. Desuden er særligt de større danske fartøjer særligt effektive: Danske fartøjer over 12 meter havde det tredjebedste bruttoudbytte pr. fartøjsdag på havet i EU.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2015
2013

Hent som pdf

Fødevareerhvervet i Danmark 2015

Kolofon


                            Fødevareerhvervet i Danmark

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2202-9


                            Udgivet: 8. april 2016 kl. 09:00

Antal sider: 53


                            Kontaktinfo:

Henrik Bolding Pedersen

                            Telefon: 20 57 88 87
Kommunikations- og formidlingsstrategi 2016-2020

Danmarks Statistiks kommunikations- og formidlingsstrategi beskriver principperne for, hvordan vi skal kommunikere med vores målgrupper, og indeholder de overordnede strategier og målsætninger for vores eksterne kommunikation.

Kommunikations- og formidlingsstrategien er et af midlerne til at realisere Danmarks Statistiks Strategi 2020, som bl.a. stiller krav om, at vi skal blive mere synlige i samfundsdiskussionen og tilpasser os brugernes nye og ændrede behov.

Kommunikations- og formidlingsstrategien opstiller således to strategiske kommunikations­mål:

Vores kommunikation er tilpasset brugernes behov 

Vi er synlige og relevante i samfundsdiskussionen

 

Principper for god Kommunikation

Kommunikationen i Danmarks Statistik skal basere sig på Danmarks Statistiks kerneværdier. Kerneværdi­erne er et vigtigt grundlag for, at vi kan prioritere den måde, vi skal kommunikere på - og priori­tere i det indhold, vi skal kommunikere.

 

Danmarks Statistik er den centrale danske statistikproducent og -formidler og har ansvaret for at produ­cere officiel statistik om samfundet og samfundsudviklingen. For at gøre dette følger Danmarks Statistik også de internationale principper for troværdig officiel statistik, som er vedtaget i henholdsvis EU og FN, herunder Code of Practice for statistikbureauer.

 

Kommunikations- og formidlingsstrategien indeholder også en beskrivelse af vores målgrupper, brugerprofiler, kommunikationskanaler.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2018-2022
2016-2020

Hent som pdf

Kommunikations- og formidlingsstrategi 2016-2020

Kolofon


                            Kommunikations- og formidlingsstrategi

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2234-0


                            Udgivet: 7. april 2016 kl. 09:00

Antal sider: 13


                            Kontaktinfo:

Steen Dahl Pedersen

                            Telefon:
Danmark i tal 2016

Hæftet er velegnet til undervisning af folkeskolens ældste klasser, fx i samfundsfag og matematik.

Danmark i tal er karakteriseret ved at have godt med billeder, figurer og farver og knap så meget tekst og tal.Nedenfor giver vi en smagsprøve på historien om danskerne anno 2016.

Et statistisk snapshot af Danmark og danskerne.

Danmark er et lille land, der mest består af øer og vand. Hver dansker har omkring 1,5 meter kystlinje at boltre sig på. Højeste punkt er Møllehøj med 171 meter, den største sø er Arresø med 40 km2, og den længste å er Gudenåen, som strækker sig 176 km gennem Jylland, som for øvrigt udgør 69 pct. af landets samlede areal.

Vi er blevet flere og flere i de seneste år, og samlet var der 5,7 mio. danskere 1. januar 2016. Det stigende befolkningstal skyldes, at der indvandrer flere, end der udvandrer, men også at der fødes flere, end der dør. Danskerne udgør for øvrigt 0,8 promille af Jordens befolkning.

Den danske befolkning er også blevet ældre end for 25 år siden. Dengang var hver femte over 60 år, i dag er det hver fjerde. Hver fjerde dansker har i dag rundet 60 år, mens det kun gjorde sig gældende for hver femte i år 2000. Mere end 1.000 nulevende danskere har fejret deres 100 års fødselsdag. Antallet af folkepensionister har rundet millionen.

Dette skyldes måske, at danskernes livsstil har ændret sig med hensyn til rygning, alkohol, kost og motion gennem de sidste årtier. Vi lever generelt sundere. I 1980 var halvdelen af danskerne rygere, mens det nu er mindre end hver femte. Generelt er danskernes kost blevet mindre fed, og vi drikker en smule mindre alkohol.

Bilen er vores foretrukne transportmiddel, og 85 pct. af danskernes transport tilbagelægges i en bil. Volkswagen var det mest populære bilmærke i 2015 efterfulgt af Peugeot og Toyota, målt ved antallet af nyregistrerede køretøjer. En ny bil kører i gennemsnit 22,7 km på literen - det er 6,5 km længere end i 2007.

Emma & Mathias - de gennemsnitlige 15-årige

Som noget nyt portrætterer Danmark i tal i år de gennemsnitlige 15-årige - med udgangspunkt i tal for årgang 2001. Mød Emma & Mathias på midteropslaget.

Emma & Mathias præsenteres også på en plakat, velegnet til ophængning fx i klasseværelser. Skriv til receptionen@dst.dk, og bestil en gratis plakat.

Download plakat

Engelsk udgave

Hæftet findes også i engelsk udgave, Denmark in Figures. Den engelske version er især velegnet til turister, udenlandske studerende og andre indrejsende med interesse i dansk samtidshistorie.

Årbog

Se også Statistisk Årbog, der hvert år udkommer i juni.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001

Hent som pdf

Danmark i tal 2016

Kolofon


                            Danmark i tal

Borgere

ISBN: 978-87-501-2213-5


                            
                            Udgivet: 4. april 2016 kl. 09:00

Antal sider: 40


                            Kontaktinfo:

Margrethe Pihl Bisgaard

                            Telefon: 29 31 05 83
Innovation og forskning 2016

Forskning, udvikling og innovation er væsentlige faktorer for den generelle samfundsmæssige udvikling og for virksomhedernes vækstmuligheder og konkurrencedygtighed på de globale markeder.

Innovation og forskning 2016 

Forskning, udvikling og innovation er væsentlige faktorer for den generelle samfundsmæssige udvikling og for virksomhedernes vækstmuligheder og konkurrencedygtighed på de globale markeder.

Publikationen Innovation og forskning 2016 ser på udviklingen indenfor felterne og analyserer på effekterne.

 

Innovation med miljømæssig gevinst

Årets udgave af Innovation og forskning har et nyt kapitel, der ser på, hvilke miljømæssige gevinster innovation kan føre med sig, og hvad der ligger bag.

En af konklusionerne er, at statstilskud, subsidier samt krav i forbindelse med offentlige udbudskontrakter kun i mindre grad påvirker virksomhedernes beslutning om at indføre innovationer med miljømæssige gevinster.

Derimod angiver virksomhederne omdømme og høje omkostninger til energi og materialer, som vigtige årsager til at gøre det.

Desuden viser det sig, at materiale- og energitunge brancher som transport, industri samt bygge og anlæg ligger i front med hensyn til at opnå miljøgevinster i forbindelse med innovation.

Virksomhederne opnår især miljøgevinster i form af reduceret energiforbrug (’CO2-footprint’) både internt i virksomhederne og hos slutbrugeren af produktet.

 

3 pct. af BNP

Både den offentlige sektor og private virksomheder har bidraget til at øge forsknings og udviklings (FoU) andel af bruttonationalproduktet (BNP).

Forskningsudgifterne er vokset fra 2,0 pct. af BNP i 2000 til 3,0 pct. i 2014, hvoraf erhvervslivet stod for 1,9 pct. af BNP og det offentlige for 1,1 pct. af BNP. I alt brugte erhvervslivet og det offentlige 59 mia. kr. på FoU i 2014.

FoU-personalets samlede indsats svarer til 59.500 årsværk (fuldtidsstillinger) i 2014. Af de samlede årsværk bidrog erhvervslivet med 59 pct.

Grundforskningen udføres næsten udelukkende i den offentlige sektor, mens udviklingsarbejde primært foregår i erhvervslivet.

 

Bag om tallene

Oplysningerne i Innovation og forskning 2016 stammer fra disse seks løbende statistikker suppleret med modsvarende internationalt sammenlignelige statistikker:

 

Innovation i erhvervslivet

Forskning og udvikling i erhvervslivet

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Offentligt forskningsbudget

Ph.d.-uddannelsen

Handel med patenter og andre IP-rettigheder (patenter, varemærker og andre beskyttede rettigheder).

 

Hver statistik præsenteres i et selvstændigt kapitel.

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2019
2018
2017
2016
2014
2013
2012

Hent som pdf

Innovation og forskning 2016

Kolofon


                            Innovation og forskning

Uddannelse og forskning

ISBN pdf: 978-87-501-2207-4


                            Udgivet: 18. marts 2016 kl. 09:00

Antal sider: 92


                            Kontaktinfo:

Gitte Frej Pedersen

                            Telefon:
Folketingsvalget 18. juni 2015

Publikationen om folketingsvalget d. 18. juni 2015 indeholder detaljerede valgresultater ikke blot fra Danmark, men også fra Færøerne og Grønland. Ud over selve valgresultaterne beskriver publikationen også relevante love i forhold til valg, og fremgangsmåden for tildeling af mandater samt udvælgelsen af kandidater gennemgås også.

 

Den 1. oktober 2008 overtog Danmarks Statistik opgaven med valgopgørelse i forbindelse med folketingsvalg, folkeafstemninger og Europa-Parlamentsvalg fra det daværende Velfærdsministerium, i dag kaldet Social- og Indenrigsministeriet.

 

Med publikationen om folketingsvalgte d. 18. juni 2015 er det nu anden gang, at Danmarks Statistik har udarbejdet valgstatistik i forbindelse med folketingsvalg siden overtagelsen af valgopgørelsen. Publikationen er i høj grad opbygget på samme måde som publikationen om folketingsvalget 2011 samt 2007, og den indeholder med enkelte undtagelser de samme tabeller.

 

Se mere om folketingsvalg på www.dst.dk/valg

 

Se også Danmarks Statistiks ældre publikationer om valg til folketinget:

- Folketingsvalg i perioden 1849-2007
- Folketingsvalg 2011

Andre udgivelser i denne serie

Alle
31. oktober og 1. november 2022
5. juni 2019
18. juni 2015
den 15. september 2011

Hent som pdf

Folketingsvalget 18. juni 2015

Kolofon


                            Folketingsvalget

Borgere

ISBN: 978-87-501-2232-6


                            
                            Udgivet: 17. marts 2016 kl. 09:00

Antal sider: 284


                            Kontaktinfo:

Dorthe Larsen

                            Telefon: 23 49 83 26
Årsrapport 2015

Årsrapporten redegør i kort form for årets mål, resultater og regnskab.

Rapporten består af påtegning, beretning, regnskab samt bilag.

I beretningen vurderes den samlede målopfyldelse af Danmarks Statistiks Resultatplan 2015. Der foretages uddybende analyser af centrale mål vedrørende Strategi 2020, statistikproduktionen i Danmark og datasikkerhed.

Regnskabet består bl.a. af resultatopgørelse, balance, opfølgning på likviditetsordning og lønsumsloft samt bevillingsregnskab.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002

Hent som pdf

Årsrapport 2015

Kolofon


                            Årsrapport

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2218-0


                            Udgivet: 11. marts 2016 kl. 09:00

Antal sider: 26


                            Kontaktinfo:

Katrine Houbak Hertel

                            Telefon: 23 71 13 08
Udenrigshandel og betalingsbalance - Kilder og metoder 2016

Publikationen indeholder en detaljeret beskrivelse af statistikkernes afgrænsninger og metoder.

Derudover indeholder publikationen kodefortegnelser mv., der benyttes i offentliggørelsen af udenrigshandels- og betalingsbalancestatistikkerne.

Læs mere om udenrigshandel på den tilhørende emneside.

Se også den tilsvarende emneside om betalingsbalance.

 

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2010 og 2011

Hent som pdf

Udenrigshandel og betalingsbalance - Kilder og metoder 2016

Kolofon


                            Udenrigshandel og betalingsbalance - Kilder og metoder

Økonomi

ISBN pdf: 978-87-501-2191-6


                            Udgivet: 10. marts 2016 kl. 09:00

Antal sider: 90


                            Kontaktinfo:

Agnes Urup

                            Telefon: 40 13 62 87
Offentlig produktion og produktivitet 2008-2014

Publikationen beskriver, hvordan mængden af produktionen i offentlig forvaltning og service opgøres i det danske nationalregnskab. Ydermere beskrives, hvordan dette danner grundlag for beregning af produktiviteten i det offentlige.

Væksten i produktionen af offentlige individuelle tjenester er beregnet ved hjælp af en bred vifte af mængdeindikatorer (output-metoden). Nogle af disse er det antal behandlinger, der udføres af sundhedsmyndighederne, antallet af studerende i forskellige uddannelsesinstitutioner, antallet af børn i børnehaver, antallet af ældre i dagcentre og plejehjem for ældre.

Output-metoden blev indført i det danske nationalregnskab i forbindelse med hovedrevisionen 2014, hvor nationalregnskabet overgik til ESA2010, som blev offentliggjort i september 2014, og anvendes for årene 2008 og frem.

Væksten i offentlige kollektive tjenesteydelser, fx i den offentlige administration og i politiet, beregnes stadig via input-metoden.

Indførelsen af output-metoden i nationalregnskabet er det første skridt i retning af at beregne produktiviteten i de dele af den offentlige forvaltning, hvor dette kan lade sig gøre, resultaterne af den nye metode præsenteres i denne publikation.

Publikationen findes også i en engelsk udgave.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2008-2014
2005-2012
2003-2010
2002-2009
2001-2008

Hent som pdf

Offentligt produktion og produktivitet 2008-2014

Kolofon


                            Offentlig produktion og produktivitet

Økonomi

ISBN pdf: 978-87-501-2217-3


                            Udgivet: 7. marts 2016 kl. 09:00

Antal sider: 54


                            Kontaktinfo:

Lars Gustafsson

                            Telefon:
Symposium i anvendt statistik  2016

Udgivelsen indeholder indlæggene fra det 38. Symposium i Anvendt Statistik, som Danmarks Statistik arrangererer sammen med Institut for Matematik og Computer Science på Danmarks Tekniske Universitet, 25.-27. januar 2016.

Symposiets formål er at skabe et forum for udveksling af ideer og erfaringer med anvendelse af statistiske metoder og analyser på tværs af forskellige fagområder. Arrangementet består af omkring 30 faglige indlæg.

Læs mere på www.statistiksymposium.dk.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006

Hent som pdf

Symposium for anvendt statistisk 2016

Kolofon


                            Symposium i anvendt statistik 

Om Danmarks Statistik

ISBN: 978-87-501-2210-4


                            
                            Udgivet: 25. januar 2016 kl. 09:00

Antal sider: 277


                            Kontaktinfo:

Carsten Zangenberg

                            Telefon: 28 35 30 51
Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur 2014

Publikationen samler regnskabsresultater for fiskerivirksomheder og akvakultur, som dækker over havbrug, dambrug og andre anlæg med opdræt af fisk eller skaldyr.

Fremgang for både fiskeri og akvakultur
Produktionen af konsumfisk, krebs- og bløddyr mv. i dansk fiskeri og akvakultur var på 364.000 tons i 2014, hvilket var 3 pct. mere end året før. Mængdemæssigt blev 87 pct. af produktionen skabt i fiskeriet og 13 pct. i akvakultur. Foruden fisk til konsum producerede fiskeriet 423.000 tons industrifisk, hvilket var en stigning på 18 pct. i forhold til 2013.

Akvakulturen stod for 30 pct. af det samlede bruttoudbytte
Det samlede bruttoudbytte fra fiskeri og akvakultur i 2014 blev på 4,2 mia. kr., hvoraf 2,9 mia. kr. svarende til 70 pct. kom fra fiskeriet. I forhold til året før var det et fald på 6 pct. for fiskeriet og en 1 pct. stigning i bruttoudbyttet fra akvakultur.

Samlet indtjening i erhvervene på 624 mio. kr.
Driftsresultat blev på 565 mio. kr. for fiskeriet og 59 mio. kr. for akvakultursektoren, hvilket er et fald på hhv. 20 pct. for fiskeriet og 34 pct. for akvakultur i forhold til 2013.

Nye vinkler
Der er gennemført en ny beregning af kapitalværdien af fiskerirettighederne fra årene 2012 og frem baseret på transaktioner registreret i NaturErhvervstyrelsen. Den samlede værdi af aktiverne pr. virksomhed ultimo 2014 blev på 20 mio. kr., heraf udgør fiskerirettighederne 12,5 mio. kr.

Den ny beregning af kapitalværdien giver en afkastningsgrad på 5,8 pct. i 2012 og 7,1 pct. i 2013, hvor den tidligere beregning gav hhv. 4,7 pct. i 2012 og 6,2 pct. i 2013. For året 2014 blev afkastningsgraden på 5,6 pct.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2018
2017
2016
2015
2014
2013

Hent som pdf

Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur

Kolofon


                            Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2200-5


                            Udgivet: 19. januar 2016 kl. 09:00

Antal sider: 71


                            Kontaktinfo:

Jeppe Strandgaard Herring

                            Telefon: 24 44 43 06
Strategi 2020

Strategien udstikker målsætningerne for, hvordan Danmarks Statistik skal udvikle sig fra 2015 til 2020, og den fastlægger hovedprioriteringerne for vores arbejde. 

Danmarks Statistik leverer viden, der underbygger beslutninger, debat og forskning. Målet for vores indsats i de kommende år er at transformere institutionen til en udadvendt data- og vidensgenerator, der styrker den generelle forståelse af samfundsforholdene.Strategien giver vores svar på, hvordan vi vil takle de udfordringer, vi som central statistiskinstitution står overfor. Samfundet er i disse år karakteriseret ved en række udviklingstendenser, som stiller nye og øgede krav til statistikken: en voldsom teknologisk udvikling, stigende globalisering, øget fokus på nye samfundsfænomener, som fx klimaforandringer og følgevirkningerne af den finansielle krise.

Strategiens indsatsområder er opdelt i fem hovedtemaer: Ydelser, processer, datakilder, datasikkerhed og statistiksamarbejde. For hvert hovedtema opstiller vi i strategien en række målsætninger, og for hver målsætning giver vi eksempler på indsatser til at nå målet.

Strategien opdateres hvert andet år i lyset af nyopståede krav og de fremskridt, vi har gjort med indfrielsen af målsætningerne. I de årlige arbejdsplaner beskrives de konkrete initiativer, vi vil tage for at indfri målsætningerne.

Strategi 2020 blev godkendt af Danmarks Statistiks Styrelse 1. oktober 2015.

Find the english edition of Strategy 2020 here.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2022 - revideret
2022
2020
2015
2010
2006
2005
1996

Hent som pdf

Strategi 2020

Kolofon


                            Strategi

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2209-8


                            Udgivet: 18. januar 2016 kl. 09:00

Antal sider: 15


                            Kontaktinfo:

Bo Johansen

                            Telefon:
Kultur  2015

Danmarks Statistik samler nu kulturstatistikken i én samlet publikation. Publikationen giver en let tilgængelig oversigt over kulturområdet i Danmark og dækker over emner som biografer, biblioteker, museer, medier, idræt og mere.

I 1984 var det biograferne, der trak flest tilskuere til sig - i 2014 var det til gengæld museerne, der var det store tilløbsstykke.

Hovedstaden har flest teatergængere
Publikationen viser blandt andet, at omkring 60 pct. af tilskuerne til teaterforestillinger i 2014 besøgte teatre i Region Hovedstaden. Dette hænger sammen med, at folk fra resten af landet anvender hovedstadens kulturinstitutioner.

I publikationen kan desuden læse, at:

De offentlige kulturbevillinger i 2015 lå på næsten 24 mia. kr. – de kommunale bevillinger udgjorde 45 pct. mens de statslige bevillinger var på 55 pct.

Statens og kommunernes bevillinger til kultur svarer omtrent til 4.180 kr. pr. dansker. De danske husstandes forbrug på fritid og kultur var i gennemsnit næsten 25.000 kr. i 2014.

Den bedste sælgende filmserie er James Bond, der fra 1976 og frem har solgt i alt 11,1 mio. billetter – eller knap 480.000 billetter pr. film. Og det tal inkluderer ikke engang billetsalget for den nyeste film i serien, ’Spectre’.

Danskerne fortsat låner færre trykte bøger – i 2014 blev der udlånt 27,6 mio. bøger, hvilket er omkring 1 mio. mindre end i 2013. Til gengæld stiger udlånet af elektroniske bøger.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2022/2023
2021/2022
2020/2021
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Kultur 2015

Kolofon


                            Kultur 

Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2212-8


                            Udgivet: 14. januar 2016 kl. 09:00

Antal sider: 50


                            Kontaktinfo:

Claus Werner Andersen

                            Telefon: 91 37 64 04
Økonomien i landbrugets produktionsgrene 2014

Publikationen giver et overblik over landbrugets økonomi, fordelt på produktionsgrene som fx hvede, slagtesvin og malkekøer.

For 2014 har det som noget nyt været muligt at vise samme opdeling af økologisk svineproduktion som konventionel.

Underskud for konventionel svineproduktion – overskud for økologiske slagtesvin

2014 var et år med stærk forskellig udvikling for landbrugets driftsgrene. For produktionsgrene med konventionel svineproduktion var der underskud ved produktionen, mens der var overskud ved nicheproduktionen økologiske slagtesvin.

Netto­over­skuddet steg for malkekøer inkl. opdræt som følge af højere mælkepris og højere ydelse. Blandt driftsgrenene inden for planteavl var jordrenten – eller nettooverskuddet – højest for sukkerroer og græsfrø.

Statistikken er baseret på en stikprøve omfattende 1.675 regnskaber, der repræsenterer 11.845 landbrug og gartnerier med et arbejds­forbrug svarende til mindst et årsværk.

Samarbejde med Københavns Universitet

Statistikken er resultatet af et samarbejde mellem Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi, Køben­havns Universitet og kontor for Fødevareerhverv i Danmarks Statistik. Førstnævnte har beregnet nøgletal til fordeling af regn­skabsposter på produktions­grene, mens Danmarks Statistik har bearbejdet regnskabsdataene.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008

Hent som pdf

Økonomien i landbrugets produktionsgrene 2014

Kolofon


                            Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2199-2


                            Udgivet: 13. januar 2016 kl. 09:00

Antal sider: 49


                            Kontaktinfo:

Henrik Bolding Pedersen

                            Telefon: 20 57 88 87
Arbejdsplan 2016

Arbejdsplanen er tæt knyttet til Danmarks Statistiks Strategi 2020 og giver et overblik over de væsentligste initiativer, vi gennemfører i 2016 for at understøtte strategien.

Arbejdsplanen er godkendt af Danmarks Statistiks Styrelse 8. december 2015.

En samlet oversigt over de statistikker, vi udarbejder i løbet af året, findes i Statistikprogram 2016, som er en selvstændig del af arbejdsplanen.

Opfølgning på arbejdsplanen
Hvordan er det gået med implementeringen af Danmarks Statistiks Arbejdsplan 2016? Det giver vi et overblik over i Opfølgning på Arbejdsplan 2016, som er at finde i højre side umiddelbart under Arbejdsplan 2016.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001

Hent som pdf

Arbejdsplan 2016

Opfølgning på Arbejdsplan 2016

Kolofon


                            Arbejdsplan

Om Danmarks Statistik

ISBN: 978-87-501-2208-1


                            
                            Udgivet: 5. januar 2016 kl. 09:00

Antal sider: 21


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Statistikprogram 2016

Statistikprogrammet giver en kort beskrivelse af de statistikker, vi producerer. Hver beskrivelse oplyser om statistikkens formål og indhold samt eventuelle udviklingsaktiviteter i 2016.

Statistikprogrammet er en selvstændig del af Danmarks Statistiks arbejdsplan.

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003

Hent som pdf

Statistikprogram 2016

Kolofon


                            Statistikprogram

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2204-3


                            Udgivet: 5. januar 2016 kl. 09:00

Antal sider: 70


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Resultatplan 2016

Der indgås årligt en resultatplan mellem Social- og Indenrigsministeriets departement og Danmarks Statistik med udgangspunkt i Danmarks Statistiks faglige og politiske uafhængighed.

I Resultatplan 2016 er fastsat en række mål, Danmarks Statistik skal opnå i 2016.

Resultatplanen indeholder afsnit om:

strategiske mål

kernefaglige mål

økonomiske mål

påtegning

 

Resultatplanen erstatter den tidligere resultatkontrakt, der kan findes her:
www.dst.dk/publ/resultatkontrakt

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Resultatplan 2016

Kolofon


                            Resultatplan

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2201-2


                            Udgivet: 18. december 2015 kl. 09:00

Antal sider: 7


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Kriminalitet 2014

Publikationen rummer detaljerede oplysninger om alle dele af kriminalstatistikken for 2014 - fra anmeldelser til strafferetlige afgørelser.

Kriminalitet er en årlig udgivelse med kriminalstatistik, der i skiftende udformninger er udkommet siden 1832.

Kriminalstatistikken omfatter overtrædelser af straffelov, færdselslov og andre særlove.

Hvor kriminel er din årgang? Hver fjerde mand fra 1965 har været kriminel
Blandt mænd fra 1965 var hver fjerde fundet skyldig i en overtrædelse af straffeloven i en alder af 48 år. Ingen af de senere årgange ser ud til at komme op på samme niveau.

Publikationen er i år udvidet med et afsnit, der belyser hvor store andele af de enkelte fødselsårgange fra 1965 og frem, der er dømt for overtrædelse af straffeloven. Blandt kvinderne født i 1965 var det kun hver trettende, der havde fået en dom som 48-årig, mens det altså er hver fjerde af mændene.

Blandt årets øvrige resultater er følgende:

Antallet af anmeldelser er faldet for femte år i træk. Nedgangen skyldes primært færre anmeldelser af ejendomsforbrydelser som indbrud og tyveri.

For voldtægt blev kun to ud af ti sigtede fundet skyldige. For seksualforbrydelser under ét lå andelen på 48 pct. og strafferetlige afgørelser overordnet på hele 93 pct.

Unge under den kriminelle lavalder laver færre lovovertrædelser, også målt i forhold til antallet af unge. I 2009 var der 16 anmeldelser pr. 1.000 indbyggere i alderen 10-14, mens antallet lå på ni i 2014.

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998

Hent som pdf

Kriminalitet 2014

Kolofon


                            Kriminalitet

Sociale forhold

ISBN pdf: 978-87-501-2197-8


                            Udgivet: 17. december 2015 kl. 09:00

Antal sider: 193


                            Kontaktinfo:

Iben Pedersen

                            Telefon: 23 60 37 11
Grønne varer og tjenester 2014

Grønne varer og tjenester er ikke bare produkter, der er direkte miljøbeskyttende, men også produkter, som betyder reduktion i miljøbelastende forbrug af naturressourcer. Det er med andre ord alt lige fra termostater og isoleringsmaterialer til rådgivning om spildevandshåndtering og optimering af energiforbrug.

Eksporten af grønne varer og tjenester steg i 2014
Virksomhedernes eksport af grønne varer og tjenester er opgjort til 72 mia. kr. i 2014, hvilket er en stigning på 9 pct. eller 6 mia. kr. Her stod industrien for en eksport på 62 mia. kr. Danmarks samlede eksport af varer og tjenester udgjorde 1.029 mia. kr. i 2014.

I Grønne varer og tjenester 2014 opgøres værdien af varer og tjenester, som har til formål enten at beskytte miljøet eller reducere den miljøbelastende anvendelse af ressourcer. Statistikken er en del af Danmarks Statistiks nye grønne nationalregnskab.

59.000 arbejdspladser i produktion af grønne varer og tjenester
Der er omkring 59.000 arbejdspladser knyttet til produktion af grønne varer og tjenester, fordelt med en tredjedel til produkter inden for miljøbeskyttelse og to tredjedele til produkter inden for ressourcebesparelse. 48 pct. af de ”grønne” jobs er i industrien. Ses på den samlede beskæftigelse i landets virksomheder, er andelen 2,8 pct.

Mest forskning og innovation i de grønne virksomheder
Der er en klar tendens til at grønne virksomheder, defineret som virksomheder hvor mindst 25 pct. af omsætningen er fra grønne produkter, er mere aktive med forskning og udvikling (FoU) end tilsvarende virksomheder. Hvor 9 ud af 100 beskæftigede i 2013 arbejdede med FoU i større grønne virksomheder, er det kun 5 ud af 100 i de sammenlignelige ikke-grønne virksomheder.

Med hensyn til innovation er der også større aktivitet i grønne virksomheder, med 77 pct. innovative virksomheder mod 66 pct. blandt de ikke-grønne virksomheder. Der er også en lidt større andel af virksomheder med patenter og andre intellektuelle rettigheder, når de grønne virksomheder sammenlignes med de ikke-grønne virksomheder. Hvor 38 pct. af de grønne virksomheder havde IP-rettigheder, var det tilsvarende tal 32 pct. for de ikke-grønne.

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2014
2013

Hent som pdf

Grønne varer og tjenester 2014

Kolofon


                            Grønne varer og tjenester

Miljø og energi

ISBN pdf: 978-87-501-2198-5


                            Udgivet: 15. december 2015 kl. 09:00

Antal sider: 41


                            Kontaktinfo:

Ole Olsen

                            Telefon: 29 77 14 98
It-anvendelse i virksomheder 2015

Publikationen belyser virksomhedernes brug af it og internet i bred forstand. Derudover dykker undersøgelsen også ned i mere specifikke emner – f.eks. er over halvdelen, nærmere bestemt 56 pct., af danske virksomheder med mere end 10 medarbejdere i dag til stede på et eller flere sociale medier. I 2013 var det 40 pct., og i 2014 var det 49 pct. Publikationen belyser også emner som internethastighed, udbredelsen af mobilt bredbånd og mere.

Bruges primært til markedsføring
Virksomhederne bruger specielt de sociale medier til at markedsføre dem selv eller deres produkter. Af de virksomheder, der er på de sociale medier, bruger 83 pct. af dem medierne til markedsføring eller PR. Rekruttering af nye medarbejdere fylder også meget – her gælder det 54 pct.

Store medier prioriterer it højere
Det er især de store virksomheder, der vælger at opruste deres it-anvendelse og prioritere den højere. Halvdelen af danske virksomheder med mindst 50 ansatte har i dag internet med hastigheder på mindst 100 Mbit/sekund – det gælder kun 21 pct. for mindre virksomheder.

Øvrige pointer fra publikationen:

27 pct. af virksomhederne har haft e-salg inden for det sidste år – og det samlede e-salg udgør en femtedel af virksomhedernes omsætning.

Hver fjerde virksomhed øgede sidste år deres investeringer i it-sikkerhed, og 38 pct. har en it-sikkerhedspolitik, der gennemgås regelmæssigt. For 83 pct. af dem, der har en it-sikkerhedspolitik, er den blevet gennemgået inden for de sidste to år.

12 pct. af virksomhederne med mindst 10 ansatte anvendte i 204 big data analyse, udført af virksomhedens egne ansatte eller af eksterne leverandører af analysearbejde.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2017
2016
2015
2014
2013
2012

Hent som pdf

It-anvendelse i virksomheder 2015

Kolofon


                            It-anvendelse i virksomheder

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2195-4


                            Udgivet: 9. december 2015 kl. 09:00

Antal sider: 40


                            Kontaktinfo:

Gitte Frej Pedersen

                            Telefon:
It-anvendelse i befolkningen 2015

I publikationen belyses danskernes brug af it og internet i bred forstand. Men mere specifikke emner , såsom digital kommunikation med det offentlige og danskernes indkøbsvaner ved e-handel, adresseres også.

Nedenfor er listet nogle af resultaterne fra årets undersøgelse:

De ældre er bedre med på den digitale bølge
55 pct. af de ældre borgere mellem 75-89 år har været på internettet inden for de sidste tre måneder. Det er en stigning på 32 procentpoint i forhold til 2010, hvor andelen var helt nede på 23 pct.

Ældre køber især rejser på internettet
Mens de 16-24-årige køber tøj, film og musik samt computerspil, går de ældre e-handlende efter rejser. Fx har 59 pct. af de 65-74 årige e-handlende købt billetter til fly, tog og færge på nettet i 2015.

Danskerne er vilde med nethandel
Flere og flere handler over internettet, og Danmark har en høj andel af e-handlere, når man sammenligner med gennemsnittet for EU. Otte ud af ti danskere e-handler, mens gennemsnittet for EU kun er hver anden.

Blandt årets øvrige resultater er følgende:

56 pct. af internetbrugerne har streamet musik og 52 pct. af internetbrugerne har streamet film og tv i 2015.

92 pct. af befolkningen har oprettet NemID, som er en forudsætning for at kunne læse digital post fra det offentlige.

75 pct. af de personer, der har brugt mobiltelefon i 2015, er gået på internettet via mobiltelefonen. I 2011 gjaldt dette kun for 33 pct.

Danskerne har et betydeligt fokus på it-sikkerheden. Således har 32 pct. af internetbrugerne svaret, at de har afholdt sig fra at afgive personlige oplysninger til sociale medier af sikkerheds­mæssige årsager.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011

Hent som pdf

It-anvendelse i befolkningen 2015

Kolofon


                            It-anvendelse i befolkningen

Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2196-1


                            Udgivet: 7. december 2015 kl. 09:00

Antal sider: 36


                            Kontaktinfo:

Anne Vibeke Jacobsen

                            Telefon: 20 14 84 28
Danmarks udenrigsøkonomi 2014

Publikationen giver en status på den danske udenrigshandel 2014, ved at belyse Danmarks udenrigshandel med varer og tjenester samt Danmarks betalingsbalance over for udlandet.

Vores samhandel med udlandet udgør halvdelen af BNP
Dansk økonomi bliver i højere og højere grad sammenflettet med den globale økonomi. I 1974 udgjorde importen af varer og tjenester 34 pct. af BNP. I 2014 var denne andel vokset til 47 pct. Væksten i dansk eksport har været endnu større. I 1974 udgjorde eksporten af varer og tjenester 31 pct. af BNP. Denne andel var vokset til 53 pct. i 2014.

Danmark kan øge eksporten til Østeuropa
Temakapitlet i bogen omhandler udviklingen i vores handel med de østeuropæiske lande. Samlet set handler Danmark mere og mere med Østeuropa, men varesammensætningen afviger fra vores samhandel med de gamle OECD-handelspartnere. De østeuropæiske lande har ikke haft samme interesse for danske eksportvarer og vurderet ud fra vores samhandel med de gamle EU-lande ligger eksporten til Østeuropa på 50 pct. af potentialet.

Stigende samhandel med Østeuropa – særligt på importsiden
Vores samhandel med Østeuropa har været stigende siden starten af 1990’erne med et overskud i samhandlen med de østeuropæiske økonomier. Importen fra Østeuropa er siden da vokset mere end eksporten, og vi har i dag underskud på handelsbalancen over for Østeuropa. I forhold til Østeuropa står dansk økonomi stærkt inden for fødevarer og svagt inden for industrivarer, bortset fra kemikalier.

De østeuropæiske lande er også konkurrenter
Analysen viser også, at de østeuropæiske lande er en konkurrent på vores eksportmarkeder. Blandt andet på fødevareområdet har andre OECD-lande fået øje på de østeuropæiske varer. Omvendt afspejler det nuværende handelsunderskud over for Østeuropa, at vi har skiftet nogle dyrere importlande ud med østeuropæiske lande, men fortsætter med at eksportere til de gamle EU-lande og vore oversøiske markeder.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008

Hent som pdf

Danmarks Udenrigsøkonomi 2014

Kolofon


                            Danmarks udenrigsøkonomi

Økonomi

ISBN pdf: 978-87-501-2193-0


                            Udgivet: 30. november 2015 kl. 09:00

Antal sider: 85


                            Kontaktinfo:

Agnes Urup

                            Telefon: 40 13 62 87