oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Indvandrere i Danmark 2018

Publikationen giver et indblik i, hvordan de mennesker, som er indvandret til Danmark - og deres børn – indgår i samfundet. Den går blandt andet i dybden med indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet, uddannelse og kriminalitet.

Indvandrere i Danmark udkommer i år for 12. gang og dækker en lang række forhold i relation til indvandrere og efterkommere i Danmark. I årets publikation er der blandt andet fokus på indvandrernes indkomst og uddannelse fordelt på opholdsgrundlag. Publikationen har også fokus på forskel i beskæftigelse mellem indvandrere, der har afsluttet en uddannelse i henholdsvis Danmark og udlandet. Endelig sætter publikationen også fokus på karaktergennemsnittet ved folkeskolens afgangsprøve for efterkommere og børn af efterkommere fordelt efter oprindelsesland.

Her er nogle af hovedpointerne fra publikationen:

Blandt indvandrere med asyl som opholdsgrundlag levede 81 pct. af 30-59-årige i familier med en ækvivaleret disponibel indkomst under 181.000 kr. Dette gælder kun for 42 pct. af indvandrere fra EU/EØS-lande og 20 pct. af hele den 30-59-årige befolkning i Danmark.

Ikke-vestlige indvandrere, der har afsluttet en erhvervskompetence uddannelse i Danmark, har højere beskæftigel­se end ikke-vestlige indvandrere, der har afsluttet en tilsvarende uddannelse i udlandet.

Når karaktergennemsnittet ved folkeskolens afgangsprøve udregnes efter oprindelsesland, har børn af efterkommere fra Pakistan, Tyrkiet og Jugoslavien højere karaktergennemsnit end efterkommere fra samme oprindelseslande. For alle grupperne er der tale om karaktergennemsnit, der ligger under niveauet for børn af dansk oprindelse.

I 2017 var 22 pct. af de levendefødte børn født af mødre, der var indvandrere eller efterkommere.

Heraf blev to tredjedele af børnene klassificeret som efterkommer, mens den sidste tredjedel af børnene blev klassificeret som person af dansk oprindelse.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018 revideret
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
1998

Hent som pdf

Indvandrere i Danmark 2018

Kolofon


                            Indvandrere i Danmark

Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2311-8


                            Udgivet: 27. november 2018 kl. 08:00

Antal sider: 135


                            Kontaktinfo:

Jørn Korsbø Petersen

                            Telefon: 20 11 68 64
Regnskabsstatistik for jordbrug 2017

Publikationen beskriver økonomien i konventionelt landbrug, økologisk landbrug og gartneri.

Statistikken dækker både heltids- og deltidsbedrifter. Publikationen gennemgår jordbrugserhvervet fordelt efter produktionsområde, bl.a. kvæg, svin, fjerkræ, pelsdyr, planteavl og gartneri.

2017-udgaven rummer blandt andet disse resultater:

Det gennemsnitlige driftsresultat for jordbrug blev firedoblet fra 2016 til 2017. For første gang siden 2013 havde jordbrug i gennemsnit et positivt resultat og dermed råd til at aflønne ejernes arbejde.

Både konventionelle og økologiske malkekvægsbedrifter opnåede rekordhøje resultater i 2017 med henholdsvis 1,1 mio. kr. og knap 1,5 mio. kr. pr. bedrift. Udviklingen skyldes hovedsageligt højere mælkepriser samt højere mælkeudbytte pr. ko.

Antallet af jordbrugsbedrifter er faldet med 23 pct. over de seneste ti år.

Af heltidsbedrifternes bruttoudbytte i 2017 havde de konventionelle landbrug en andel på 87 pct., mens økologiske heltidslandbrug og gartnerier stod for henholdsvis 5 pct. og 7 pct. af det samlede bruttoudbytte.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010

Hent som pdf

Regnskabsstatistik for jordbrug 2017

Kolofon


                            Regnskabsstatistik for jordbrug

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2310-1


                            Udgivet: 15. november 2018 kl. 08:00

Antal sider: 108


                            Kontaktinfo:

Charlotte Filt Slothuus

                            Telefon: 24 26 05 58
Beskatningen i Danmark - Danmarks Statistiks skatte- og afgiftsmodul 2018

Publikationen gennemgår og dokumenterer de kilder og metoder, der ligger til grund for skatte- og afgiftsmodulet. Læs om begreber, definitioner, kilder og beregningsmetoder.

Skatte- og afgiftsmodulet i Danmarks Statistik er et databehandlingssystem, hvori den generelle nationalregnskabsorienterede skattestatistik produceres og lagres. 

Kapitel 1 beskriver modulets indretning samt statistikkens definitoriske grundlag og udformning. Et centralt punkt er afgrænsningen af den statistiske enhed, dvs. den enkelte, selvstændige skat eller afgift i systemet og dens placering i nationalregnskabsstatistikken.

Kapitel 2 gennemgår de enkelte enheder systematisk. Da modulet og statistikken dækker hele skatte- og afgiftsområdet, er der tale om en gennemgang af den samlede beskatning i Danmark. 

Kapitel 3 er en skitsering af kildematerialet og en teknisk redegørelse for de beregninger, som kildematerialet undergår i fremstillingen af den generelle skattestatistik.

Kapitel 4 er en gennemgang af kilder og metode til udarbejdelse af de foreløbige årsversioner.

Kapitel 5 gennemgår kilder og metode til udarbejdelse af de foreløbige kvartalsskatter.

Kapitel 6 belyser, hvorledes ikke-indbetalte pålignede skatter indgår i statistikken.

Beskatningen i Danmark - Danmarks Statistiks skatte- og afgiftsmodul henvender sig til statistikkens brugere såvel som andre interesserede.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2018
2005
1987

Hent som pdf

Beskatningen i Danmark 2018

Kolofon


                            Beskatningen i Danmark - Danmarks Statistiks skatte- og afgiftsmodul

Økonomi

ISBN pdf: 978-87-501-2309-5


                            Udgivet: 6. november 2018 kl. 08:00

Antal sider: 92


                            Kontaktinfo:

Ida Balle Rohde

                            Telefon: 61 24 24 85
Udenrigshandel og betalingsbalance - Kilder og metoder 2018

Publikationen indeholder en detaljeret beskrivelse af statistikkernes afgrænsninger og metoder.

Derudover indeholder publikationen kodefortegnelser mv., der benyttes i offentliggørelsen af udenrigshandels- og betalingsbalancestatistikkerne.

Læs mere om udenrigshandel på den tilhørende emneside.

Se også den tilsvarende emneside om betalingsbalance.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2010 og 2011

Hent som pdf

Udenrigshandel og betalingsbalance - Kilder og metoder 2018

Kolofon


                            Udenrigshandel og betalingsbalance - Kilder og metoder

Økonomi

ISBN pdf: 978-87-501-2308-8


                            Udgivet: 31. oktober 2018 kl. 08:00

Antal sider: 97


                            Kontaktinfo:

Agnes Urup

                            Telefon: 40 13 62 87
Befolkningens udvikling 2017

Publikationen belyser alle demografiske forhold, som har betydning for udviklingen i befolkningen. Blandt andet fødsler, dødsfald, indgåede og opløste ægteskaber, flytninger, vandringer og aborter.

Publikationen viser også befolkningens sammensætning både på person-, familie- og husstandsniveau, inkl. den del af befolkningen, der har udenlandsk oprindelse.

Mor og far er blevet ældre 

Alderen for fødende kvinder er stigende. I 2017 var gennemsnittet for alle fødende 30,8 år, hvilket er 2,9 år ældre end 1987, hvor gennemsnitsalderen for fødende kvinder var 27,9 år.

Alderen for førstegangsfødende kvinder er steget fra 25,8 år i 1987 til 29,2 i 2017. De førstegangsfødende kvinder er dermed blevet 3,4 år ældre.

Mænd, der blev fædre, var i 2017 i gennemsnit 33,3 år, og er blevet 2,3 år ældre siden 1987.

Førstegangsfædre var i 2017 31,2 år mod 28,5 år i 1987 og er dermed blevet 2,7 år ældre.

Færre danskere er barnløse

Andelen af mænd og kvinder som ikke har fået børn, inden de fylder 50 år er de senere år faldet.

I 2018 var andelen af barnløse mænd og kvinder henholdsvis 19,9 pct. og 11,9 pct.

Barnløsheden var på sit højeste for mænd i 2008 og kvinder i 2009. Her var 20,9 pct. af mændene barnløse, mens 12,9 pct. af kvinderne var barnløse.

Til sammenligning havde 13,6 pct. af de 50-årige mænd og 8,2 pct. af de 50-årige kvinder i 1991 ikke fået børn.

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005

Hent som pdf

Befolkningens udvikling 2017

Kolofon


                            Befolkningens udvikling

Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2307-1


                            Udgivet: 23. oktober 2018 kl. 08:00

Antal sider: 116


                            Kontaktinfo:

Connie Østberg

                            Telefon: 23 60 19 14
Big Data Strategi  2018-2020

Big Data er et resultat af den stadigt stigende digitalisering, der betyder at såvel borgere som virksomheder afsætter elektroniske ’fodaftryk’ i forbindelse med en lang række mere eller mindre almindelige og hverdagsagtige handlinger. 

Danmarks Statistisk Strategi 2022 fastslår, at der i strategiperioden skal udarbejdes en handlingsplan for udnyttelse af Big Data. 

Danmarks Statistiks Big Data Strategi vil især have fokus på anvendelsen af data i relation til eksisterende statistikker, og på at indgå i data-partnerskaber med andre med henblik på at berige de eksisterende kilder til den officielle statistik.

Denne strategien er et bidrag til det, og beskriver de strategiske satsninger om Big Data på følgende områder: 

Erfaring med Big Data i Danmarks Statistik

Kompetencer og kompetenceudvikling

De juridiske aspekter

Partnerskaber

Internationalt samarbejde

Samt hvordan arbejdet med dette organiseres

English version here.

 

Hent som pdf

Big Data Strategi 2018-2020

Kolofon


                            Big Data Strategi 

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2305-7


                            Udgivet: 17. oktober 2018 kl. 08:00

Antal sider: 14


                            Kontaktinfo:

Niels Ploug

                            Telefon:
Skatter og afgifter 2018

Publikationen giver et bredt overblik over det danske skattesystem. Skatter og afgifter er de vigtigste indtægtskilder til finansiering af de offentlige udgifter og dermed af det danske velfærdsystem. Indretningen af skattesystemet spiller derfor en væsentlig rolle for både den enkelte og samfundet.

Vi skylder stadigt mere i skat

Siden 2013 er vores skattegæld vokset år for år, så det i 2017 svarer til, at hver dansker på mindst 15 år skylder 15.000 kr. i skat. I alt skyldte vi staten 72,3 mia. kr. i skat i 2017, og det var 6,4 mia. kr. mere end året før.

Sammensætningen af skatterestancerne i pct. 2017

To ud af tre kroner kom fra indkomstskat

Samlet gav skatter og afgifter et provenu på 1.000 mia. kr. i 2017. Det var en stigning på 3,4 pct. i forhold til året før. Næsten to tredjedele kom fra indkomstskatter, der som statens største indtægtskilde udgjorde 632 mia. kr. i 2017. Det er en stigning på 24 mia. kr. i forhold til året før. En tredjedel af stigningen, 8 mia. kr., kom fra kommuneskatter, mens øgede indtægter fra bundskat bidrog med 6 mia. kr.

Øgede indtægter på selskabsskat trods fald i sats

Selskabsskatterne udgjorde 60,4 mia. kr. i 2016 mod 57,7 mia. kr. året før. Provenuet steg, selv om satsen blev sænket 1,5 procentpoint fra 23,5 til 22,0 pct. Stigningen skyldtes dermed, at grundlaget for skatterne var højere end året før.

Fortsat stigning i grundskyld

I 2017 fortsatte flere års stigning i grundskylden. Den udgjorde 25,3 mia. kr., hvilket er 71 pct. mere end i 2006, hvor den var 14,8 mia. De samlede ejendomsskatter, der udgøres af grundskyld og dækningsafgift, var 28,5 mia kr. i 2017, hvilket er næsten uændret i forhold til året før. Ejendomsskatterne indeholder ikke ejendomsværdiskat, der indgår under indkomstskatter.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998
1997
1996
1995
1994
1993
1992
1991
1990
1989
1988
1987
1986
1985
1984
1983
1982
1981
1980
1979
1978
1977
1976

Hent som pdf

Skatter og afgifter 2018

Kolofon


                            Skatter og afgifter

Økonomi

ISBN pdf: 978-87-501-2304-0


                            Udgivet: 12. oktober 2018 kl. 08:00

Antal sider: 189


                            Kontaktinfo:

Ida Balle Rohde

                            Telefon: 61 24 24 85
It-strategi 2018-2022

Danmarks Statistiks It-strategi understøtter forretningsstrategien, Strategi2022, samt de tilhørende delstrategier(f.eks.  Kommunikation og Formidlingsstrategi og HR-strategi). Visionen i Strategi2022 er et Danmarks Statistik, som i 2022 er transformeret til en udadvendt data- og vidensgenerator, der styrker den forståelsen af samfundsforholdene i Danmark.

Strategi2022 indeholder en række væsentlige digitaliseringsstrategiske elementer, og det er denne it-strategis opgave at understøtte både den overordnede vision og disse initiativer. Når der eksempelvis tales om Big Data i Strategi2022, så er det en naturlig følge, at it-strategien indeholder et initiativ omkring Big Data og etablering af en infrastruktur hertil.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2018-2022
2016-2020
2010
2006

Hent som pdf

It-strategi 2018-2022

Kolofon


                            It-strategi

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2303-3


                            Udgivet: 3. september 2018 kl. 08:00

Antal sider: 19


                            Kontaktinfo:

Annie Stahel

                            Telefon:
Innovation og forskning 2018

Viden, herunder forskning og udvikling (FoU), kan karakteriseres som et af de vigtigste aktiver for at fastholde eller forbedre Danmarks internationale konkurrenceevne.

Publikationen giver et omfattende billede af udviklingen indenfor FoU i Danmark.

 

3 pct. af BNP rammer EU-målsætning

Innovation og forskning 2018 viser også, at både den offentlige sektor og private virksomheder har bidraget til at øge andelen af forskning og udvikling i bruttonationalproduktet (BNP).

Forskningsudgifterne er vokset fra 2,0 pct. af BNP i 2000 til 3,2 pct. i 2016, hvoraf erhvervslivet stod for 2,1 pct. af BNP og det offentlige for 1,1 pct. af BNP. Stigningen betyder, at Danmark imødekommer den såkaldte Barcelona-målsætning, der siger, at EU-lande skal bruge 3 pct. af BNP på forskningsudgifter. FoU-personalets samlede indsats svarede til 62.900 fuldtidsstillinger i 2016. I forhold til 2015 er det en stigning på 2.600 årsværk eller 4,4 pct.

Innovation og forskning udkommer årligt og giver et indblik i:

Innovation i erhvervslivet

Forskning og udvikling i erhvervslivet

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Offentligt forskningsbudget

Ph.d.-uddannelsen

Handel med patenter og andre IP-rettigheder (patenter, varemærker og andre beskyttede rettigheder)

Samt et kapitel med internationale sammenligninger

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2019
2018
2017
2016
2014
2013
2012

Hent som pdf

Innovation og forskning 2018

Kolofon


                            Innovation og forskning

Uddannelse og forskning

ISBN pdf: 978-87-501-2259-3


                            Udgivet: 27. august 2018 kl. 08:00

Antal sider: 105


                            Kontaktinfo:

Gitte Frej Pedersen

                            Telefon:
Kultur  2017

Kultur 2017 er tredje udgave af en publikation, der giver en let tilgængelig oversigt over kulturområdet i Danmark og dækker emner som biografer, biblioteker, museer, medier, idræt m.m.

En særlig opgørelse i publikationens temakapitel indkredser begrebet patchwork-økonomi for forskellige grupper af kulturfagfolk. Heraf fremgår det bl.a., at uddannede skuespillere, musikere og andre kulturfaggrupper i langt højere grad end den øvrige befolkning sammenstykker deres indkomst fra forskellige kilder – dvs. har en såkaldt patchwork-økonomi. Over 40 pct. af de uddannede skuespillere og musikere har en patchwork-økonomi. I resten af befolkningen over 16 år gælder dette for blot 11 pct. Også i kulturfaggrupperne filmfolk og billedkunstnere er det mere normalt at have en sammenstykket indkomst end i den øvrige befolkning. Opgørelsen kigger på udvalgte kulturfaggrupper defineret ud fra deres uddannelse.

Vi ser mindre tv og læser flere nyheder online Af Kultur 2017 fremgår det også, at den gennemsnitlige tid vi dagligt ser flow-tv er faldet fra 200 minutter i 2010 til 150 minutter i 2017. Den modsatte vej går det med nyhedslæsning online - andelen af befolkningen, der bruger internettet til at læse nyheder, aviser eller tidsskrifter er steget fra 70 pct. i 2016 til 84 pct. i 2017.

I publikationen kan man desuden læse, at:

Medianindkomsten for skuespillere, musikere, filmfolk, billedkunstnere og bibliotekarer er 386.000 kr. Billedkunstnere adskiller sig dog fra de øvrige kulturfaggrupper ved at have en væsentlig lavere median­indkomst.

De offentlige bevillinger til kulturelle aktiviteter i 2017 var på 23,4 mia. kr. Idræt (21 pct.), radio og tv (19 pct.), og biblioteker (14 pct.) blev tildelt relativt mest.

I 2017 var antallet af solgte billetter til film i danske biografer 12 mio. billetter. Den mest populære film i 2017 var Star Wars: The Last Jedi, der solgte 470.000 billetter.

38 pct. af internetbrugere i alderen mellem 16 og 74 år har købt film og musik online i 2017.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2022/2023
2021/2022
2020/2021
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Kultur 2017

Kolofon


                            Kultur 

Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2257-9


                            Udgivet: 30. maj 2018 kl. 08:00

Antal sider: 56


                            Kontaktinfo:

Claus Werner Andersen

                            Telefon: 91 37 64 04
Danmark i tal 2018

I Danmark bor vi 5,8 mio. personer, 1,6 mio. – eller knap 30 pct. – bor alene, og mændene bliver i gennemsnit 79,0 år gamle, mens kvindernes gennemsnitlige levealder er 82,9 år. Det er blot nogle af de oplysninger, som du kan finde i Danmark i tal 2018.

I bogen, der er velegnet til undervisning af folkeskolens ældste klasser, fx i samfundsfag og matematik, kan du desuden læse om Emma og Frederik og alle de andre 15-årige i Danmark ud fra et statistisk perspektiv. Vidste du fx, at ca. hver sjette 15-årig går på efterskole og to tredjedele bor i parcelhus?

I publikationen kan man bl.a. også læse, at:

Danmarks højeste punkt er Møllehøj med 171 meter, den største sø er Arresø med 40 km2, og den længste å er Gudenåen, som strækker sig 176 km gennem Jylland, som for øvrigt udgør 69 pct. af landets samlede areal.

Vi er blevet flere og flere i de seneste år. Det stigende befolkningstal skyldes, at der indvandrer flere, end der udvandrer, men også at der fødes flere, end der dør.

En bolig i Danmark er i gennemsnit 112 m2, og der er i gennemsnit 52,2 m2 bolig per person. 58 pct. at befolkningen bor i ejerbolig.

Andelen af personerne mellem 25 og 64 år, som har en lang videregående uddannelse, er vokset fra 6 pct. i 2000 til 12 pct. i 2018. I samme periode er andelen af befolkningen, som har grundskole som højest fuldførte uddannelse, faldet fra 30 pct. til 19 pct.

Ledighedsprocenten lå i 2017 på 6,0 pct. for kvinderne og 5,7 pct. for mændene. Ledigheden var lavest blandt de 45-64-årige (3,7 pct.) og højest blandt de 15-24-årige (12,0 pct.)

Danmark har et internationalt set betydeligt overskud på betalingsbalancen på 7,3 pct. af BNP i 2016, fordi vi eksporterer for mere end vi importerer for. Samtidig har vi store indtægter fra vores store nettoformue i forhold til udlandet. Vi har størst samhandel med Tyskland efterfulgt af Sverige.

Rettelser:

15. maj 2018: Rettelse til side 26: Betalingsbalance

30. april 2018: Rettelse til side 33: Klima og miljø

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001

Hent som pdf

Danmark i tal 2018

Kolofon


                            Danmark i tal

Borgere

ISBN: 978-87-501-2295-1


                            
                            Udgivet: 25. april 2018 kl. 08:00

Antal sider: 40


                            Kontaktinfo:

Margrethe Pihl Bisgaard

                            Telefon: 29 31 05 83
It-anvendelse i befolkningen 2017

I publikationen beskrives danskernes anvendelse af it og internet i bred forstand. Undersøgelsen adresserer også mere specifikke emner såsom formål med internetbrug, mediebrug og e-handel.

.

Publikationen ser også på, hvad befolkningen bruger internettet til. 90 pct. læser e-post, 87 pct. bruger netbank og 80 pct. læser nyheder. Særligt de unge bruger sociale medier og uploader egne billeder.

Den undersøgte aldersgruppe er udvidet med de 15-årige og personer mellem 75 og 89 år. Publikationen indeholder et temakapitel (kapitel 1), som går i dybden med forskellene på netop de unge og de ældre, når det kommer til internet-vaner. Kapitlet viser, at de unge (15-20 år) bruger internettet mere end de ældre (65-89 år), men at de ligesom de ældre kan have svært ved den digitale kommunikation med det offentlige.

I publikationen kan man desuden læse:

Danske kvinder har indhentet mændene, og netshopper nu næsten lige så meget som danske mænd. I 2011 var det kun 62 pct. af kvinderne mod 69 pct. af mændene, der handlede på nettet. Andelen er nu 76 pct. for mændene og 75 pct. for kvinderne.

Billetter til oplevelser, tøj, sports- og fritidsudstyr samt rejser er fortsat de tjenester og varer, de fleste danskere køber på nettet. Antallet af dem, der klikker sig til dagligvarer og madvarer, er dog næsten fordoblet på seks år fra 2011 til 2017. Ca. 770.000 danskere køber mad- og dagligvarer online i 2017.

Danske ældre er europamestre i cloud computing. I 2017 brugte 55 pct. af befolkningen (16-74 år) cloud computing til lagring af filer, hvilket er 13 procentpoint flere end i 2014. Ser man alene på ældre mellem 65 og 74 år, var Danmark på førstepladsen med en andel på 34 pct., hvilket er langt over EU-gennemsnittet på 10 pct. i samme aldersklasse. Andelen af 65-74-årige i Danmark, der brugte cloud computing, blev fordoblet fra 2014 til 2017.

Publikationen bygger på oplysninger fra undersøgelsen It-anvendelse i befolkningen 2017, som udarbejdes i samarbejde med Digitaliseringsstyrelsen, Erhvervsministeriet, Ældre Sagen og Slots- og Kulturstyrelsen.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011

Hent som pdf

It-anvendelse i befolkningen 2017

Kolofon


                            It-anvendelse i befolkningen

Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2299-9


                            Udgivet: 20. april 2018 kl. 08:00

Antal sider: 59


                            Kontaktinfo:

Anne Vibeke Jacobsen

                            Telefon: 20 14 84 28
Jordbrugets prisforhold 2017

Jordbrugets prisforhold 2017 handler om det primære jordbrugs priser og udviklingen i priserne.

Prisstigningen på mælk toppede blandt landbrugsprodukter
Mælkeprisen er steget kraftigt det seneste år. I 2017 fik mælkeproducenterne 28 pct. mere for deres mælk end året før. Prisstigningen på mælk kommer ovenpå prisfald de to foregående år, hvor mælkeprisen i 2016 faldt til det laveste niveau siden 2010. Med prisstigningen i 2017 endte mælkeprisen med at være 17 pct. højere end prisen i 2010.

Væsentlig bedre bytteforhold for jordbruget i 2017
Jordbrugets prisforhold 2017 følger både priserne på de produkter, som landmændene og gartnerne sælger, og de varer og tjenesteydelser mv., som de anvender i produktionen. Derudover beskrives forholdet mellem disse priser - det såkaldte bytteforhold i jordbruget. Efter tre år med fald blev bytteforholdet for dansk jordbrug forbedret i 2017, og steg med knap 8 procentpoint i forhold til 2016. Prisforholdene set fra producenternes side var således væsentlig bedre end i 2016. På trods af stigningen var bytteforholdet dog fortsat 6,2 pct. lavere end i 2010.
 
I publikationen beskrives desuden mængdeudviklingen for et udsnit af landbrugets produkter. Det giver et bredere grundlag for at indikere den aktuelle økonomiske udvikling i jordbruget.

Endelig indeholder bogen en sammenligning med prisindeks for udvalgte EU-lande.

Andre udpluk fra publikationen:

Efter fire år med prisfald, steg priserne på vegetabilske salgsprodukter med 3 pct. ift. 2016. I forhold til 2010 var priserne 10 pct. højere.

Priserne for svin, der som det dominerende landbrugsprodukt tegner sig for næsten halvdelen af den animalske produktion, steg med 8 pct. ift. 2016. Siden 2010 er prisen steget med 15 pct. Produktionen målt i kg var dog lavere i 2017 end i 2010, bl.a. fordi flere smågrise eksporteres og færre svin slagtes i Danmark.

Prisen på gartneriprodukter steg i gennemsnit med 1 pct. Mest steg frugt og bær med 13 pct., potteplanter og frilandsgrøntsager steg med 1 pct., planteskoleplanter opnåede i gennemsnit uændret pris, mens grøntsager fra væksthus faldt med 3 pct.

I Tyskland, Nederlandene, Polen og Storbritannien steg priserne, som i Danmark, mere på produkterne end på indsatsfaktorerne, dvs. bytteforholdet steg.

Hvis du har yderligere spørgsmål til publikationen, er du velkommen til at kontakte Steffen Møllenberg på tlf.: 39 17 31 16, sml@dst.dk eller Mona Larsen på tlf.: 39 17 33 99, mla@dst.dk

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009

Hent som pdf

Jordbrugets prisforhold 2017

Kolofon


                            Jordbrugets prisforhold

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2260-9


                            Udgivet: 11. april 2018 kl. 08:00

Antal sider: 51


                            Kontaktinfo:

Mona Larsen

                            Telefon: 24 81 68 47
HR-strategi 2020

Danmarks Statistiks HR-strategi understøtter den overordnede forretningsstrategi samt de tilhørende delstrategier. Gennem en række målsætninger beskriver HR-strategien, hvordan man i Danmarks Statistik arbejder for at sikre medarbejdere og ledere de optimale forudsætninger for at udføre deres opgaver og skabe de resultater, der er beskrevet i den generelle strategiindsats. HR-strategien er opdelt i fem indsatsområder; Rekruttering og fastholdelse, Løn og arbejdsvilkår, Kompetenceudvikling, Ledelse, samarbejde og kommunikation samt Arbejdsglæde, trivsel og engagement.

HR-strategien er opdelt i fem indsatsområder:

Rekruttering og fastholdelse

Løn og arbejdsvilkår

Kompetenceudvikling

Ledelse

Samarbejde og kommunikation samt Arbejdsglæde, trivsel og engagement.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2022
2020

Hent som pdf

HR-strategi 2020

Kolofon


                            HR-strategi

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2298-2


                            Udgivet: 27. marts 2018 kl. 15:00

Antal sider: 9


                            Kontaktinfo:

Marius  Ejby Poulsen

                            Telefon:
Årsrapport 2017

Årsrapporten redegør i kort form for årets mål, resultater og regnskab.

Rapporten består af påtegning, beretning, regnskab samt bilag.

I beretningen vurderes den samlede målopfyldelse af Danmarks Statistiks Resultatplan 2017. Der foretages uddybende analyser af centrale mål.

Regnskabet består bl.a. af resultatopgørelse, balance, opfølgning på likviditetsordning og lønsumsloft samt bevillingsregnskab.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002

Hent som pdf

Årsrapport 2017

Kolofon


                            Årsrapport

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2293-7


                            Udgivet: 13. marts 2018 kl. 08:00

Antal sider: 30


                            Kontaktinfo:

Katrine Houbak Hertel

                            Telefon: 23 71 13 08
Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur 2016

Publikationen samler regnskabsresultater for fiskerivirksomheder og akvakultur, som dækker over havbrug, dambrug og andre anlæg med opdræt af fisk eller skaldyr.

Statistikken bygger for fiskeriet på indberetninger fra 281 virksomheder ud af en samlet population på 556 virksomheder med en omsætning på over 270.000 kr. og for akvakultur på indberetninger fra 118 ud af 211 aktive anlæg.

Fiskernes resultat satte rekord - igen

Publikationen for 2016 viser, at fiskernes driftsresultat satte rekord igen i 2016. Overskuddet på 1,2 mia. kr. i 2016 er det bedste driftsresultat for branchen i de 21 år, hvor regnskabsstatistikken for erhvervet er blevet udgivet.

Samtidig er overskuddet 23 pct. højere end driftsresultat året forinden, som er det næstbedste år i samme periode.

Publikationen viser desuden, at:

Mens det især var industrifiskeriet, som trak fiskeriets driftsresultat op året forinden, så var det i 2016 højere priser på både konsum- og industrifisk, samt en større fangst af sild, fladfisk og dybvandshummer, der var med til at øge driftsresultatet.

Akvakulturerhvervet opnåede i 2016 et driftsresultat på 107 mio. kr., hvilket var 63 pct. højere end året før.

Det var en reduktion i omkostningerne til køb af yngel, foder og ikke mindst finansiering, som er årsagen til akvakulturens forbedrede driftsresultat.

 

Tidsserier for en række grupperinger af regn­skabs­­materialet ligger i statistikbanken.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2018
2017
2016
2015
2014
2013

Hent som pdf

Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur 2016

Kolofon


                            Regnskabsstatistik for fiskeri og akvakultur

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2255-5


                            Udgivet: 28. februar 2018 kl. 08:00

Antal sider: 72


                            Kontaktinfo:

Jeppe Strandgaard Herring

                            Telefon: 24 44 43 06
Deleøkonomi - hvordan kan den defineres og måles? 2018

Deleøkonomi er et begreb, som har fået en mere og mere central rolle i den politiske og samfundsmæssige debat i de seneste år, fx indgår deleøkonomi som et fokuspunkt i regeringsgrundlaget fra november 2016. Det er samtidig et kendetegn for såvel den danske som internationale debat om deleøkonomi, at der ikke findes en ensartet og generelt accepteret definition af begrebet.

Danmarks Statistik har gennemført et projekt, som har været medfinansieret af Erhvervsstyrelsen, der introducerer en afgrænsning af begrebet ”deleøkonomi” til statistiske formål, som gennemgår hvordan og i hvilket omfang deleøkonomiske aktiviteter påvirker de eksisterende statistikker, og som op­stiller et forslagskatalog til fremtidige tiltag til måling af deleøkonomien.

 

Udover udfordringen med en begrebsafgrænsning, som kan danne grundlag for statistisk belysning, så udgør de deleøkonomiske aktiviteter også en udfordring for den officielle statistik, da de klassiske grænseflader mellem producenter (virksomheder) og forbrugere (borgere) i et vist omfang udviskes og skaber nye konstellationer.

Hent som pdf

Deleøkonomi - hvordan kan den defineres og måles?

Kolofon


                            Deleøkonomi - hvordan kan den defineres og måles?

Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2290-6


                            Udgivet: 26. januar 2018 kl. 15:00

Antal sider: 55


                            Kontaktinfo:

Agnes Tassy

                            Telefon: 24 81 48 78
Økonomien i landbrugets produktionsgrene 2016

Publikationen giver et overblik over landbrugets økonomi, fordelt på produktionsgrene som fx hvede, slagtesvin og malkekøer.

Stor fremgang for svineproducenterne – rekordår for de økologiske
2016 blev det bedste år længe for både konventionelle og økologiske svineproducenter. De konventionelle svineproducenter fik et overskud på 44 kr. pr. svin, mens lønnings­evnen for økologiske slagtesvin slog den hidtidige rekord fra 2015 med et overskud på 305 kr. pr. svin. Lønningsevnen er det beløb, der er tilbage til at aflønne arbejdsindsatsen. Den økologiske svineproduktion udgør dog under 1 pct. af den samlede produktion.

 

Rekordstor prisforskel på afregningen af økologisk og konventionel mælk
Mens den økologiske mælkepris steg i 2016, så fortsatte prisen på konventionel mælk med at falde. Dermed blev prisforskellen på økologisk og konventionel mælk historisk stor, og dækningsbidraget for økologisk mælkekvæg var i 2016 næsten dobbelt så højt som for konventionelt mælkekvæg. Den gennemsnitlige årlige ydelse pr. konventionel malkeko passerede i 2016 for første gang 10.000 kg, mens ydelsen pr. økologisk malkeko for første gang passe­rede 9.000 kg. Prisforskellen i økologisk favør kompenserer således rigeligt for den la­vere ydelse. Den gunstige økonomi for økologien bidrager til, at det økologiske areal i kraft af omlægnin­ger fra konventionel drift steg med en femtedel i 2016.

 

Kartofler og grøntsager lønnede sig bedst inden for planteavl 
Der var i gennemsnit underskud inden for kornproduktionen – særligt inden for konventionelt korn, der oplevede et fald i både gennemsnitligt udbytte og pris. For både konventionel og økologisk plante­avl var der højest lønningsevne for specialafgrøderne kartofler og grøntsager.

Statistikken er baseret på en stikprøve omfattende 1.638 regnskaber, der repræsenterer 10.446 landbrug og gartnerier med et arbejds­forbrug svarende til mindst et årsværk.

 

Samarbejde med Københavns Universitet
Statistikken er resultatet af et samarbejde mellem Institut for Fødevare- og Ressource­økonomi, Køben­havns Universitet og kontor for Fødevareerhverv i Danmarks Statistik. Førstnævnte har beregnet nøgletal til fordeling af regn­skabsposter på produktions­grene, mens Danmarks Statistik har bearbejdet regnskabsdataene.

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008

Hent som pdf

Økonomien i landbrugets produktionsgrene 2016

Kolofon


                            Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2285-2


                            Udgivet: 22. januar 2018 kl. 08:00

Antal sider: 49


                            Kontaktinfo:

Henrik Bolding Pedersen

                            Telefon: 20 57 88 87
Arbejdsplan 2018

Arbejdsplanen er tæt knyttet til Danmarks Statistiks Strategi 2022 og giver et overblik over de væsentligste initiativer, vi gennemfører i 2018 for at understøtte strategien.

Arbejdsplanen er godkendt af Danmarks Statistiks Styrelse 12. december 2017.

En samlet oversigt over de statistikker, vi udarbejder i løbet af året, findes i Statistikprogram 2018, som er en selvstændig del af arbejdsplanen.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001

Hent som pdf

Arbejdsplan 2018

Opfølgning arbejdsplan 2018

Kolofon


                            Arbejdsplan

Om Danmarks Statistik

ISBN: 978-87-501-2287-6


                            
                            Udgivet: 8. januar 2018 kl. 08:00

Antal sider: 21


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Statistikprogram 2018

Statistikprogrammet giver en kort beskrivelse af de statistikker, vi producerer. Hver beskrivelse oplyser om statistikkens formål og indhold samt eventuelle udviklingsaktiviteter i 2018.

Statistikprogrammet er en selvstændig del af Danmarks Statistiks arbejdsplan, som er godkendt af Danmarks Statistiks Styrelse 12. december 2017.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003

Hent som pdf

Statistikprogram 2018

Kolofon


                            Statistikprogram

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2288-3


                            Udgivet: 8. januar 2018 kl. 08:00

Antal sider: 65


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Resultatplan 2018

Der indgås årligt en resultatplan mellem Økonomi- og Indenrigsministeriets departement og Danmarks Statistik med udgangspunkt i Danmarks Statistiks faglige og politiske uafhængighed.

I Resultatplan 2018 er fastsat en række mål, Danmarks Statistik skal opnå i 2018.

Resultatplanen indeholder afsnit om:

strategiske mål

kernefaglige mål

økonomiske mål

påtegning

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Resultatplan 2018

Kolofon


                            Resultatplan

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2256-2


                            Udgivet: 21. december 2017 kl. 08:00

Antal sider: 8


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Strategi 2022

Strategien udstikker målsætningerne for, hvordan Danmarks Statistik skal udvikle sig frem til 2022, og den fastlægger hovedprioriteringerne for vores arbejde.

Danmarks Statistik leverer viden, der underbygger beslutninger, debat og forskning. Målet for vores indsats i de kommende år er, at vi udvikler vores position som en udadvendt data- og vidensgenerator, der styrker forståelsen af samfundsforholdene.

Strategien giver vores svar på, hvordan vi vil takle de udfordringer, vi som central statistiskinstitution står overfor. Samfundet er i disse år karakteriseret ved en række udviklingstendenser, som stiller nye og øgede krav til statistikken. Det er især den digitale udvikling, der inden for forskellige områder sætter rammerne for de udfordringer, vi står overfor. Det gælder bl.a. det digitale mediebillede, den digitale økonomi og digitale processer.

Strategiens indsatsområder er opdelt i fem hovedtemaer: Ydelser, processer, datakilder, datasikkerhed og statistiksamarbejde. For hvert hovedtema opstiller vi i strategien en række målsætninger, og for hver målsætning giver vi eksempler på indsatser til at nå målet.

Strategien opdateres løbende i lyset af nyopståede krav og de fremskridt, vi har gjort med indfrielsen af målsætningerne. I de årlige arbejdsplaner beskrives de konkrete initiativer, vi vil tage for at indfri målsætningerne.

Strategi 2022 blev godkendt af Danmarks Statistiks Styrelse 4. oktober 2017.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2022 - revideret
2022
2020
2015
2010
2006
2005
1996

Hent som pdf

Strategi 2022

Kolofon


                            Strategi

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2284-5


                            Udgivet: 15. december 2017 kl. 08:00

Antal sider: 16


                            Kontaktinfo:

Bo Johansen

                            Telefon:
Kriminalitet 2016

Publikationen rummer detaljerede oplysninger om alle dele af kriminalstatistikken for 2016 - fra anmeldelser til strafferetlige afgørelser.

Kriminalitet er en årlig udgivelse med kriminalstatistik, der i skiftende udformninger er udkommet siden 1832.

Kriminalstatistikken omfatter overtrædelser af straffelov, færdselslov og andre særlove.

Stigning i overtrædelser af straffeloven for første gang i syv år 
Antallet af anmeldte overtrædelser af straffeloven steg med 3 pct. fra 2015 til 2016 til lidt over 400.000. Stigningen kommer efter seks år med et faldende antal anmeldelser. Den samlede stigning dækker bl.a. over flere bedragerier, mens antallet af indbrud både i beboelse og virksomheder er faldet. Ligeledes er antallet af anmeldte volds- og seksualforbrydelser steget, hvilket til dels kan skyldes ændret registreringspraksis. Det er nogle af konklusionerne i Danmarks Statistiks publikation Kriminalitet 2016. Publikationen belyser kriminaliteten i Danmark. Her kan du blive opdateret på, hvem der er ofre for kriminaliteten, hvem der er gerningspersoner, og hvor ofte kriminelle har tilbagefald til ny kriminalitet. 

Færre og færre mindreårige begår kriminalitet
Halvt så mange af de mindreårige bliver i dag dømt for kriminalitet, som det var tilfældet for syv år siden. De lovovertrædelser, der begås af mindreårige, er især butikstyverier og hærværk.

Blandt årets øvrige resultater er følgende:

De 15-24-årige er den aldersgruppe, der oftest dømmes efter straffeloven, mens personerne over 50 år dømmes mindst. Dog er antallet af domme blandt de 15-19-årige faldet med 45 pct. de seneste ti år.

Andelen af frihedsstraffe var størst for voldsforbrydelserne, hvor næsten otte ud af ti afgørelser endte med frihedsstraf. Det er dobbelt så ofte som for overtrædelser af straffeloven generelt.

Antallet af domme for spirituskørsel faldt med 12 pct. fra 2015 til 2016. Det er især mænd, der dømmes for spirituskørsel..

Blandt de personer, der i 2013 blev løsladt fra fængsel eller fik en fældende strafferetlige afgørelse, begik 31 pct. en ny lovovertrædelse i løbet af de næste to år. Andelen er størst blandt de unge mænd på 15-19 år, hvor 51 pct. begik ny kriminalitet.

Politiet foretog ca. 35.000 anholdelser i 2016. Målt i forhold til befolkningens størrelse var der flest anholdelser af de 18-24-årige, hvor der var 32 anholdelser pr. 1.000 mænd og 2 anholdelser pr. 1.000 kvinder.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998

Hent som pdf

Kriminalitet 2016

Kolofon


                            Kriminalitet

Sociale forhold

ISBN pdf: 978-87-501-2254-8


                            Udgivet: 13. december 2017 kl. 08:00

Antal sider: 197


                            Kontaktinfo:

Iben Pedersen

                            Telefon: 23 60 37 11
Regnskabsstatistik for jordbrug 2016

Publikationen beskriver økonomien i konventionelt landbrug, økologisk landbrug og gartneri.

Statistikken dækker både heltids- og deltidsbedrifter. Publikationen gennemgår jordbrugserhvervet fordelt efter produktionsområde, bl.a. kvæg, svin, fjerkræ, pelsdyr, planteavl og gartneri.

Blandt konklusionerne i publikationen er disse:

• Fra 2015 til 2016 steg driftsresultatet for det gennemsnitlige jordbrug med 7.000 kr. fra 67.000 kr. til 74.000 kr., men det var langt fra tilstrækkeligt til at dække den beregnede ejeraflønning. Resultatet efter ejeraflønning blev derfor negativt for tredje år i træk. 
 
• Driftsresultatet for økologiske malkekvægsbedrifter nåede et rekordniveau på 1,2 mio. kr., mens driftsresultatet for de konventionelle mælkeproducenter for andet år i træk var negativt. Økologiske malkekvægsbedrifter udgjorde 11 pct. af det samlede antal mælkeproducenter i Danmark.

• Både konventionelle og økologiske svineproducenter øgede driftsresultatet markant. Økologernes driftsresultat var med 3,0 mio. kr. i gennemsnit mere end tre gange så højt som de konventionelles. Økologisk svineproduktion udgjorde ca. 1 pct. af den samlede produktion.

• Gartnerierne havde i 2016 det hidtil højeste driftsresultat. Der var fremgang for alle driftsformer. Gartnerier med potteplanter mere end fordoblede deres resultat til 0,8 mio. kr., mens gartnerier med grøntsager havde de højeste driftsresultater.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010

Hent som pdf

Regnskabsstatistik for jordbrug 2016

Kolofon


                            Regnskabsstatistik for jordbrug

Erhvervsliv

ISBN pdf: 978-87-501-2283-8


                            Udgivet: 1. december 2017 kl. 08:00

Antal sider: 104


                            Kontaktinfo:

Charlotte Filt Slothuus

                            Telefon: 24 26 05 58
Indvandrere i Danmark 2017

Publikationen giver et indblik i, hvordan de mennesker, som er indvandret til Danmark - og deres børn – indgår i samfundet. Den går blandt andet i dybden med indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet, uddannelse og kriminalitet.

Indvandreres indkomster og kriminalitet kommer under lup 
I årets version af publikationen Indvandrere i Danmark 2017 har man som noget nyt inkluderet et kapitel, der belyser indvandreres indkomster i forhold til blandt andet opholdsgrundlag og oprindelsesland. Kapitlet viser blandt andet, hvordan indkomstsammensætningen blandt indvandrere ser ud, når man opdeler på opholdsgrundlag og oprindelsesland. Desuden går publikationen tæt på kriminalitet blandt indvandrere og efterkommere, og ser blandt andet på udviklingen i ungdomskriminalitet.

Her er nogle af hovedpointerne fra publikationen:

Ungdomskriminaliteten blandt personer af dansk oprindelse, ikke-vestlige efterkommere og ikke-vestlige indvandrere er faldet fra årgang 1987 til årgang 1997

For studerende indvandret fra EU/EØS lande såvel som fra resten af verden udgjorde erhvervsindkomsten hovedparten af den samlede indkomst før skat i 2016.

Næsten halvdelen af de ikke-vestlige indvandrere mellem 25-64 år befinder sig blandt de 20 pct. af befolkningen, der har den laveste disponible indkomst.
 

De 60-64-årige parfamilier med ikke-vestlig indvandrerbaggrund havde i 2015 en gennemsnitlig pensionsformue på 0,43 mio. kr. Det er kun 15 pct. af den gennemsnitlige pensionsformue blandt parfamilier med dansk oprindelse, der i 2015 havde en gennemsnitlig pensionsformue på 2,7 mio. kr.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018 revideret
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
1998

Hent som pdf

Indvandrere i Danmark 2017

Kolofon


                            Indvandrere i Danmark

Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2282-1


                            Udgivet: 27. november 2017 kl. 08:00

Antal sider: 130


                            Kontaktinfo:

Jørn Korsbø Petersen

                            Telefon: 20 11 68 64
Befolkningens udvikling 2016

Publikationen belyser alle demografiske forhold, som har betydning for udviklingen i befolkningen. Blandt andet fødsler, dødsfald, indgåede og opløste ægteskaber, flytninger, vandringer og aborter.

Publikationen viser også befolkningens sammensætning både på person-, familie- og husstandsniveau, inkl. den del af befolkningen, der har udenlandsk oprindelse.

Flere vælger at blive gift

I 2016 steg antallet af vielser for tredje år i træk. I alt valgte 30.767 par at blive viet, hvilket er 1.914 flere end året før. Hvert tredje par (34 pct.) blev viet i en kirke. I 1997 gjaldt det samme for lidt over halvdelen af parrene.

Gennemsnitalderen er steget

De seneste 30 år er gennemsnitsalderen steget med 3,1 år, så befolkningen nu i gennemsnit er 41,3 år, mens den i 1987 var 38,2 år. Befolkningen er i øvrigt vokset med 12 pct. i samme periode.

Derudover viser publikationen blandt andet, at:

13 pct. af befolkningen flyttede i 2016. Unge i 20’erne flyttede mest efterfulgt af personer i 30’erne.

Indvandringen i 2016 var 94.365 personer, og lå 16.482 højere i 2016 end gennemsnittet for de seneste ti år. De fleste indvandrede fra USA, Rumænien, Tyskland, Polen og Storbritannien.

Antallet af husstande er vokset 20 pct. siden 1987 og altså mere end befolkningen. Husstandene er dermed blevet mindre, og består nu af 2,15 personer i gennemsnit mod 2,31 i 1987.

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005

Hent som pdf

Befolkningens udvikling 2016

Kolofon


                            Befolkningens udvikling

Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2281-4


                            Udgivet: 23. oktober 2017 kl. 09:00

Antal sider: 116


                            Kontaktinfo:

Connie Østberg

                            Telefon: 23 60 19 14