oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Få tvangsauktioner trods stigning i maj

4. juni 2021

Med 126 tvangsauktioner i maj mod 96 måneden før, er antallet af tvangsauktioner steget den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. På trods af stigningen i maj, er niveauet for antallet af tvangsauktioner dog fortsat lavt. Ser man således på årets første fem måneder, har der i gennemsnit været 129 tvangsauktioner om måneden, hvorimod der til sammenligning i gennemsnit var 178 tvangsauktioner om måneden i 2020.

Tvangsauktioner  maj 2021

4. juni 2021 - Nr. 211

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2021

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Lille offentligt underskud trods COVID-19

3. juni 2021

Der var et underskud på 14,0 mia. kr. på de offentlige finanser i 2020. Underskuddet er 12,7 mia. kr. mindre end i vores offentliggørelse 25. marts 2021. Det skyldes bl.a. en opjustering af skatteindtægterne på 8,2 mia. kr., hvoraf 6,5 mia. kr. vedrører moms. Den offentlige saldo er forværret 108,2 mia. kr. i forhold til overskuddet på 94,2 mia. kr. i 2019. Underskuddet i 2020 ville have været større, hvis de indefrosne feriepenge ikke var kommet til udbetaling. Beskatningen af feriemidlerne gav staten ekstraordinære skatteindtægter på 20,4 mia. kr.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2018-2020 juni-version

3. juni 2021 - Nr. 208

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Lidt flere nye firmaer i 2019

3. juni 2021

Der blev skabt 33.930 reelt nye firmaer i 2019. Det er en stigning på ca. 2 pct. i forhold til 2018, og antallet af nye firmaer var i 2019 næsten på niveau med 2016, hvor der blev skabt mere end 34.000 nye firmaer - det højeste niveau siden finanskrisen indtraf. Blandt de nye firmaer i 2019 havde 10.879 af dem ansatte lønmodtagere. Det er det højeste antal målt i statistikkens dækningsperiode fra 2001, og det svarer til 32 pct. af alle nye firmaer. Andelen af nye firmaer med ansatte har ligget på 30 pct. eller mere siden 2012.

Erhvervsdemografi  2019

3. juni 2021 - Nr. 209

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Erhvervsdemografi

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Erhvervsdemografi er en registerbaseret opgørelse, der er baseret på regnskabs- og firmastatistikkerne samt den årlige erhvervsbeskæftigelse. 
Reelt nye firmaer afgrænses som firmaer, der første gang får en aktivitet, der mindst svarer til aktivitetsgrænsen for aktive firmaer i Generel firmastatistik. Et firma, der har haft ringe aktivitet i en periode, men kommer over bagatelgrænsen i et givet år, betragtes som nyt i det pågældende år. Et firma, der opstår som følge af hel eller delvis overtagelse eller udskillelse af allerede igangværende aktiviteter, anses ikke for nyt. 
Årsværk omfatter antal ansatte personer i de nye firmaer omregnet til fuldtidsansatte og er således eksklusive ejerne af personligt ejede firmaer.Erhvervsdemografien har med udgivelsen af referenceåret 2022 skiftet over til en ny produktionsmetode. Denne nye metode er benyttet til at tilbageregne Erhvervsdemografien til 2019 for tal i statistikbanken og til 2010 for tal til særkørsler. Flere oplysninger om metodeændringen og statistikken generelt kan findes i statistikdokumentationen  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervsdemografi
Få internationale medaljer i 2020 pga. COVID-19

2. juni 2021

Danmark har siden 2007 vundet mere end 100 internationale idrætsmedaljer hvert år, men i 2020 vandt vi kun 19; ti ved verdensmesterskaber og ni ved europamesterskaber. Det skyldes, at de fleste mesterskaber rundt om i verden blev aflyst grundet COVID-19. Medaljefordelingen bestod af syv guld, fire sølv og otte bronze inden for bl.a. badminton, cykling og roning. Over en længere periode før COVID-19 har Danmarks internationale medaljehøst været karakteriseret af generel opadgående vækst. Stigningen i medaljehøsten kan skyldes, at der - udover at danske atleter klarer sig bedre internationalt - er flere konkurrencer end tidligere, og at der kan være en forskydning af medaljehøsten fra populære idrætsgrene med stor international konkurrence over mod mindre profilerede idrætsgrene uden så meget udenlandsk konkurrence. Udviklingen er desuden præget af årsvise variationer, som hænger sammen med forskelle i turnus i de internationale mesterskaber.

Idræt  2020

2. juni 2021 - Nr. 207

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Idræt

Kontakt

Trine Jensen, tlf. 20 13 88 17

Kilder og metode

Idrætsstatistikken er baseret på mange forskellige kilder. Medalje-opgørelsen er baseret på Danmarks Idrætsforbunds årlige offentliggørelse af antallet af danske medaljer ved officielle internationale mesterskaber svarende til verdensmesterskaber, europamesterskaber, Olympiske Lege, Paralympiske Lege og European Games. De danske medaljer bliver årligt indrapporteret af specialforbundene. Foreningsidrættens medlemstal er baseret på det Centrale Foreningsregister, som drives af DIF, DGI og Dansk Firmaidrætsforbund. Resultater vedrørende befolkningens motions- og sportsvaner modtages i form af særtræk fra Idrættens Analyseinstitut.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Idrætsudøvelse

Idrætsforeninger og idrætsfaciliteter

Idrættens økonomi og beskæftigelse

Del sidens indhold
De unge ser især nyheder på sociale medier

1. juni 2021

70 pct. af de 16-24-årige fulgte nyheder på de sociale medier som Facebook, YouTube og andre sociale tjenester. Sociale medier var dermed de unges primære indgang til nyheder. De unges præference for sociale medier som nyhedsmedie kan ses i sammenhæng med deres udbredte og hyppige brug af sociale medier generelt. Næsten alle (97 pct.) af de 16-24-årige var på sociale medier i 2020. Det samme gjaldt 92 pct. af de 25-54-årige og 59 pct. af de 55-89-årige, ifølge undersøgelsen It-anvendelse i befolkningen. Hver anden 16-24-årige så nyheder på tv, og samme andel benyttede hjemmesider eller apps med nyhedsartikler og andre nyhedsindslag, fx netaviser. Hver tredje hørte nyheder på radio eller som podcast. Unge med en trykt avis i hænderne var et sjældent syn, da kun 9 pct. i aldersgruppen læste nyheder i papiraviser eller dagblade.

Kulturvaner  1. kvt. 2021

1. juni 2021 - Nr. 206

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. september 2021

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Aftagende lønudvikling i første kvartal 2021

31. maj 2021

Ændret 26. august 2021 kl. 11:20

Efterudgivelsen er der konstateret fejl i tabellen. Rettelsen påvirker ikke hovedhistorien eller teksten, og tallene i Statistikbanken er heller ikke påvirket. Rettelsen er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Der var i første kvartal 2021 en aftagende lønudvikling sammenlignet med det forudgående kvartal. Den samlede lønudvikling var 2,0 pct. sammenlignet med samme kvartal i 2020. Lønudviklingen var dog stigende i virksomheder og organisationer (den private sektor), hvor timelønnen steg 2,5 pct., hvilket var højere end forudgående kvartal. Omvendt var der i den statslige sektor en lønudvikling på 0,5 pct. i samme periode. I kommuner og regioner steg timelønnen henholdsvis 1,0 og 1,9 pct. på årsbasis. De ekstraordinære arbejdsmarkedsforhold som følge af COVID-19 betyder fortsat, at denne statistik er behæftet med større usikkerhed end normalt. Se afsnittet om Særlige forhold.

Lønindeks  1. kvt. 2021

31. maj 2021 - Nr. 205

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2021

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Ledigheden stort set uændret seks måneder i træk

31. maj 2021

Siden oktober 2020 har ledigheden stort set været uændret, når der tages højde for sæsonudsving og omregnes til fuldtidspersoner. Fra oktober 2020 til og med marts 2021 faldt den sæsonkorrigerede ledighed med månedlige udsving med i alt 1.500, hvorefter den er steget med 1.300 fra marts til april. I april var ledigheden således på 130.700, svarende til en ledighedsprocent på 4,6 pct. De ikke-sæsonkorrigerede tal viser et fald i ledigheden på 10.700 personer fra marts til april, hvilket nogen¬lunde svarer til udviklingen i et normalt år, dvs. før COVID-19.

Arbejdsløsheden (md.)  april 2021

31. maj 2021 - Nr. 203

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Boligpriserne stiger fortsat i årets første kvartal

31. maj 2021

På landsplan er boligpriserne steget fra fjerde kvartal 2020 til første kvartal 2021, både når man kigger på de faktiske og på de sæsonkorrigerede tal. For sommerhuse var der tale om en prisstigning på 4,5 pct., 3,6 pct. for enfamiliehuse og 3,2 pct. for ejerlejligheder, når der er korrigeret for sæsonudsving. Boligpriserne har generelt været stigende siden 2012, omend prisudviklingen på ejerlejligheder stagnerede i 2018-2019, og er steget igen under COVID-19. Både priserne på ejerlejligheder og enfamiliehuse har i nogle år ligget over det høje niveau i 2006 og 2007, mens priserne på sommerhuse først under COVID-19 er kommet over 2006-niveauet.

Ejendomssalg (md.)  marts 2021

31. maj 2021 - Nr. 204

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Dansk økonomi går tilbage med 1,3 pct.

31. maj 2021

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 1,3 pct. i første kvartal 2021, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser den første beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for første kvartal, og det bekræfter dermed BNP-indikatorens skildring af dansk økonomi.  Nedgangen i dansk økonomi afspejler især en historisk tilbagegang i privatforbruget på 4,9 pct., hvilket skal ses i lyset af COVID-19-relaterede nedlukninger. Vareeksporten steg til gengæld med 10,6 pct. og skal ses i sammenhæng med en pæn vækst i industriproduktionen. Fremgangen i eksporten og industrien bidrager til, at faldet i BNP i første kvartal 2021 er mindre end faldet under nedlukningen i andet kvartal 2020. Beskæftigelsen faldt med 0,7 pct. i årets første kvartal svarende til 20.400 personer. Grundet øget usikkerhed i datakilden offentliggøres de præsterede timer ikke i indeværende udgivelse.

Nationalregnskab  1. kvt. 2021

31. maj 2021 - Nr. 202

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Erhvervsuddannede kommer hurtigst i arbejde

28. maj 2021

Blandt dem, der gennemførte en uddannelse i 2017, havde erhvervsuddannede den højeste beskæftigelsesfrekvens. Tre måneder efter endt uddannelse var 77 pct. allerede i job, og beskæftigelsesfrekvensen var derefter let faldende de første par år efter endt uddannelse til 74 pct. I modsætning hertil steg beskæftigelsesfrekvensen løbende for dem med videregående uddannelser. 21 måneder efter endt uddannelse var personer med en mellemlang videregående uddannelse ved at være på samme niveau som de erhvervsuddannede med 74 pct. og for dem med lang videregående var det 70 pct. i beskæftigelse. Dem med en kort videregående uddannelse havde generelt en lavere beskæftigelsesfrekvens, hvor 55 pct. var i beskæftigelse 21 måneder efter endt uddannelse. Personer med en bacheloruddannelse havde med 7 pct. den laveste beskæftigelsesfrekvens 21 måneder efter endt uddannelse. I modsætning til dem, der havde gennemført en erhvervskompetencegivende uddannelse, opfører gruppen, der havde taget en gymnasial uddannelse, sig anderledes. Andelen faldt markant fra 64 pct. tre måneder efter endt uddannelse til 38 pct. 21 måneder efter.

Fra uddannelse til arbejdsmarked  2019

28. maj 2021 - Nr. 200

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Fra uddannelse til arbejdsmarked

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Tallene stammer fra afgangsregistret, hvor udgangspunktet er en afgangspopulation fra overgangsregistret. I overgangsregistret ses på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser og uddannelsesskift indenfor en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. 
Adgangsgivende uddannelsesforløb indgår ikke i gruppen af gymnasiale uddannelser i beregningerne. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Afgangsregistret

Del sidens indhold
Varerne løfter udenrigshandlen til før COVID-19

28. maj 2021

I begyndelsen af 2020 blev Danmarks handel med udlandet påvirket af pandemien. Fra januar til maj 2020 var der et fald på 17 pct. i eksporten af varer og tjenester, mens importen faldt 16 pct. Både eksporten og importen er efterfølgende steget og er i marts 2021 atter på niveau med starten af 2020. Mens både handlen med varer og tjenester bidrog til store fald i starten af 2020, er det varerne, der nu har bragt den samlede udenrigshandel tilbage til niveauet før COVID-19.

Betalingsbalance og udenrigshandel (tema)   marts 2021 fokus på COVID-19

28. maj 2021 - Nr. 201

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. september 2023

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel (tema)

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester
Optimisme i serviceerhvervene efter genåbning

28. maj 2021

T0 af fire erhverv viser fremgang i deres sæsonkorrigerede konjunkturindikatorer i maj. Den største fremgang på 7 point ses i serviceerhverv. Dette skyldes en stigning i vurderingen af den forventede omsætning for de næste tre måneder, og her spiller genåbningen af samfundet nok en rolle. Industrien er steget med 3 point, hvilket især skyldes stigende ordrebeholdning. Bygge og anlæg er faldet 4 point i maj, mens detailhandel er faldet med 6 point. Begge disse fald kommer efter perioder med fremgang. Især detailhandlen havde kraftig fremgang i marts og april.

Konjunkturbarometer for erhvervene  maj 2021

28. maj 2021 - Nr. 199

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Mindre overnatningssteder klarede sig bedre i 2020

27. maj 2021

Den årlige opgørelse af overnatninger på mindre overnatningsteder i Danmark viser, at der i 2020 var i alt 594.200 overnatninger på mindre hoteller med 10-39 senge. Af disse overnatninger var 523.900 var danske. Dette var en nedgang på 29 pct. i forhold til 2019. Blandt de større hoteller med mindst 40 senge faldt overnatningstallet 49 pct fra 17,1 mio. overnatninger i 2019 til 8,8 mio. i 2020. Dermed kom de mindre hoteller relativt set bedre igennem 2020 end de større hoteller. At de mindre hoteller klarede sig bedre skyldes formentlig, at de har en større andel af danske overnatninger og har derfor været mindre berørt af rejserestriktioner i forhold til udenlanske gæster under COVID-19. Det resulterede i, at overnatninger på de mindre hoteller i 2020 udgjorde 6 pct. af det samlede overnatningstal på alle hoteller med mindst ti senge, hvor de i 2019 udgjorde 5 pct.

Overnatninger på mindre hoteller og campingpladser  2020

27. maj 2021 - Nr. 198

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på mindre hoteller og campingpladser

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Statistik­dokumentation

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem

Del sidens indhold
Kvindelige landmænd dyrker kun 5 pct. af jorden

27. maj 2021

Jordbruget er et erhverv med overvældende dominans af mænd. I 2020 var det således blot 5 pct. af jorden, som tilhørte bedrifter ejet af kvindelige landmænd. Mænd havde 81 pct. af jorden, mens resten blev devet af selskaber og institutioner, hvor man ikke kan identificere en personlig indehaver.

Landbrugs- og gartneritællingen  1. juni 2020

27. maj 2021 - Nr. 197

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Landbrugs- og gartneritællingen

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Landbrugs- og gartneritællingen er en stikprøvetælling med deltagelse af landbrug i Danmark. Siden 1995 er oplysninger om afgrøder og forpagtning hentet fra landmændenes ansøgning om arealstøtte. Før den tid blev disse oplysninger indhentet ved spørgsmål på spørgeskemaet. Tællingerne i 1982, 1983, 1985, 1987, 1989, 1999, 2010 og 2020 var totaltællingerne med deltagelse af alle landbrugs- og gartneribedrifter i Danmark, og de øvrige tællinger stikprøver med en varierende udvalgsandel, typisk omkring 25-30 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
2020 gav landbruget næstbedste indkomst i 30 år

26. maj 2021

Landbrugets bruttofaktorindkomst for 2020 er foreløbigt opgjort til 29,8 mia. kr., hvilket er det højeste siden 2012 og næstbedste de seneste 30 år. Bruttofaktorindkomsten steg med 0,6 mia. kr. i forhold til 2019, hvilket svarer til en stigning på 2 pct. Dette på trods af at forbruget i produktionen steg med 2 mia. kr. Den samlede værdi af salgsprodukterne steg fra 79,1 til 80,8 mia. kr., især fordi værdien af de animalske produkter steg med 4 pct.

Landbrugets bruttofaktorindkomst  2020

26. maj 2021 - Nr. 196

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Landbrugets bruttofaktorindkomst

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Opgørelsen af landbrugets bruttofaktorindkomst følger kalenderåret. Opgørelsen udarbejdes efter EU's fælles retningslinjer og omfatter landbrug, gartneri, pelsdyravl, jagt og biavl. Bruttofaktorindkomsten angiver det beløb, der er til rådighed til aflønning af den samlede arbejds- og kapitalindsats i landbrugssektoren, herunder afskrivninger, forrentning af egen- og fremmedkapital, lønninger og vederlag for landbrugernes egen arbejdsindsats mv. Alle beløb er opgjort i løbende priser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugets bruttofaktorindkomst (Afsluttet)

Del sidens indhold
Fald i detailsalget i april efter stor stigning i marts

26. maj 2021

Detailsalget faldt med 8 pct. fra marts til april 2021, når der korrigeres for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Faldet skal ses i lyset af, at detailhandlen steg usædvanligt meget i marts efter flere måneders nedlukning af dele af detailhandlen. Detailhandel er fortsat på et relativt højt niveau, da stigningerne i februar og marts bidrager til at perioden februar-april 2021 ligger 6 pct. højere end de foregående tre måneder.

Detailomsætningsindeks  april 2021

26. maj 2021 - Nr. 195

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Brændstof øger inflationen i Danmark og EU

25. maj 2021

Inflationen i Danmark steg i april 2021 til 1,5 pct. fra 0,9 pct. i marts 2021. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande uden Storbritannien til 2,0 pct. fra 1,7 pct. og i euroområdet til 1,6 pct. fra 1,3 pct. Det er den højeste inflation i EU siden november 2018, hvor inflationen ligeledes var 2,0 pct. I både Danmark og EU-27 (uden Storbritannien) er det særligt prisændringer på benzin og diesel, der trækker årsstigningen op i april i forhold til måneden før. I 21 EU-lande er drift af transportmidler, hvilket bl.a. inkluderer benzin og diesel, den produktgruppe, som bidrager mest til inflationen i april. Kerneinflationen (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) i Danmark er steget til 0,8 pct. i april fra 0,6 pct. måneden før. I samme periode i EU-27 (uden Storbritannien) faldt kerneinflationen til 1,2 pct. fra 1,3 pct., og i euroområdet faldt den til 0,8 pct. fra 1,0 pct. Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  april 2021

25. maj 2021 - Nr. 194

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2021

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Udlån fra biblioteker næsten halveret i 1. kvt.

25. maj 2021

Samlet set er antallet af udlån fra bibliokerne faldet fra 7,4 mio. udlån i første kvartal 2020 til 4,1 mio. udlån i første kvartal 2021. Det svarer til et fald på 45 pct., hvilket kan tilskrives COVID-19-restriktionerne, hvor bibliotekerne i perioder var lukket for offentlig adgang. Antallet af fysiske udlån var faldet fra 5,8 mio. udlån til 1,8 mio., svarende til et fald på 70 pct. Antallet af digitale udlån fra eReolen var til gengæld steget fra 1,6 mio. til 2,3 mio. svarende til en stigning på 42 pct. Opgjort på månedsbasis var udlån fra folkebibliotekerne stigende i første kvartal 2021, hvilket kan skyldes øget brug af fx afhentningsordninger, dog stadig under sidste års niveau. Omvendt var udlån fra eReolen over sidste års niveau alle tre måneder i første kvartal.

Individbaserede biblioteksudlån kvt.  1. kvt. 2021

25. maj 2021 - Nr. 193

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. august 2021

Alle udgivelser i serien: Individbaserede biblioteksudlån kvt.

Kontakt

Maria Pedersen, tlf. 

Statistik­dokumentation

Biblioteker

Del sidens indhold
Flere medlemmer af lønmodtagerorganisationerne

25. maj 2021

De seneste syv år er antallet af medlemmer af landets lønmodtagerorganisationer steget uafbrudt og ekstra meget inden for det seneste år. 31. december 2020 var der 1.906.800 medlemmer, hvoraf de 980.200 var kvinder, og de 926.600 var mænd. Stigningen i det samlede medlemstal fra 2019 til 2020 har samtidig betydet, at organiseringsgraden, målt som antallet af medlemmer af lønmodtagerorganisationerne i forhold til samtlige 16-65-årige i befolkningen, er øget fra 50,4 til 51,3 pct., hvilket kan ses i lyset af det øgede pres på arbejdsmarkedet, som COVID-19 har medført.

Lønmodtagerorganisationernes medlemstal  31. december 2020

25. maj 2021 - Nr. 192

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Lønmodtagerorganisationernes medlemstal

Kontakt

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter hovedorganisationerne og fagforbund uden for hovedorganisationerne. Indberetningen er frivillig. Statistikken omfatter ikke selvstændigt erhvervsdrivende, studerende, efterlønsmodtagere eller pensionister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønmodtagerorganisationers medlemstal

Del sidens indhold
Forbrugertilliden positiv for første gang i over et år

21. maj 2021

Forbrugertilliden for maj måned ligger på 2,8 og er dermed steget i forhold til april måned, hvor den lå på minus 1,1. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er minus 2,7. Ligesom i april er alle fem indikatorer, der bruges til beregning af forbrugertilliden, steget siden sidste måned. Indikatorerne for vurderingen af Danmarks og familiens nuværende økonomiske situation er steget mest. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  maj 2021

21. maj 2021 - Nr. 188

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Stor stigning i slagtninger af svin

21. maj 2021

Med 5,1 mio. svineslagtninger i første kvartal 2021 blev der slagtet næsten 0,6 mio. flere svin end i første kvartal 2020. Samtidig var der et lille fald i eksporten af levende svin, hvorefter der samlet set blev produceret 6,5 pct. flere svin. Kapacitetsproblemer på slagterierne i 2020, bl.a. pga. COVID-19, har medført, at en del af svinene har gået i længere tid i staldene, før de blev sendt til slagtning, hvilket er en del af baggrunden for det høje antal slagtninger i første kvartal 2021. De eksporterede svin er primært smågrise, som opdrættes til slagtning i modtagerlandet.

Animalsk produktion (kvt.)  1. kvt. 2021

21. maj 2021 - Nr. 190

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. september 2021

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
6.000 flere lønmodtagere i marts

21. maj 2021

For anden måned i træk er antallet af lønmodtagere steget. I marts steg lønmodtagerbeskæftigelsen med 6.000 personer, når der er taget højde for sæsonkorrektion. Det svarer til en stigning på 0,2 pct. sammenlignet med februar. I marts var der 2.769.000 personer med lønmodtagerjob. Det er 32.000 lavere end antallet af lønmodtagere umiddelbart inden COVID-19-nedlukningen i foråret 2020.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  marts 2021

21. maj 2021 - Nr. 189

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Færrest på danskundervisningskurser siden 2008

21. maj 2021

Siden 2017 har kursusdeltagelsen på danskundervisning for udlændinge været faldende, og i 2020 var kursusdeltagelsen på sit laveste siden 2008. I skoleåret 2020 var der i alt 44.820 kursister på dansk 1 (kursister, som ikke kan læse og skrive på deres modersmål, samt latinske analfabeter, som ikke behersker et europæisk skriftsystem), dansk 2 (kursister med en kort skole- og uddannelsesbaggrund fra hjemlandet) og dansk 3 (kursister med en mellemlang eller lang skole- og uddannelsesbaggrund). Kursusdeltagelsen på danskkurser var i 2020 på samme niveau som perioden 2005-2008, men står i kontrast til den ni år lange periode mellem 2009 og 2017, hvor kursusdeltagelsen hvert år gennemsnitligt steg med 11.900 kursister.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse  2019/2020

21. maj 2021 - Nr. 191

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Kilder og metode

Kursistregister. Kursusaktiviteten målt som årselever opgøres ved at sammenlægge kursusomfanget til hele årsværk

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Befolkningstilvæksten højest blandt de ældste

20. maj 2021

Sammenlignes den forventede befolkningsudvikling ifølge 2021-fremskrivningen med den faktiske befolkningsudvikling, der har været i Danmark mellem 1980 og 2021, fremgår det tydeligt, at den største vækst fremover forventes at finde sted blandt de ældste aldersgrupper. Hvor aldersgrupperne på 80 år og ældre ved indgangen til 2021 udgjorde knap 5 pct. af befolkningen, forventes denne andel at stige til omkring 10 pct. fra 2050 og frem. De øvrige aldersgruppers andele ændres i langt mindre grad hen over fremskrivningsperioden.

Befolkningsfremskrivninger  2021-2060

20. maj 2021 - Nr. 187

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Befolkningsfremskrivninger

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Yderligere information om fremskrivningen samt den anvendte metode og forudsætninger findes i statistikdokumentationen om
befolkningsfremskrivning, på emnesiden Befolkningsfremskrivning samt på www.dreamgruppen.dk. Anvendt lovgrundlag: Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningsfremskrivning

Del sidens indhold
Stort fald i danske studerendes udvekslingsophold

17. maj 2021

Færre danske studerende tog på udvekslingsophold i udlandet i perioden 2019-2020 end i perioden 2018-2019. Faldet er det største siden statistikkens begyndelse i 2010, og det er desuden den næststørste ændring mellem to perioder, kun overgået af perioden 2015-2016, hvor der var en stigning på 2.900 ophold i forhold til 2014-2015. Udviklingen skal ses i lyset af COVID-19 i 2020. Det skal desuden understreges, at tællingen dækker afsluttede ophold i perioden 1. september 2019 til 31. august 2020, hvorfor en del af opholdene fandt sted inden COVID-19 for alvor satte ind.

Udvekslingsstuderende  2019/2020

17. maj 2021 - Nr. 186

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. april 2022

Alle udgivelser i serien: Udvekslingsstuderende

Kontakt

 Alexander Erik Friisnæs, tlf. 

Kilder og metode

Et udvekslingsophold er defineret som et meritgivende studie- eller praktikophold i udlandet for korte, mellemlange og lange videregående ordinære uddannelser. Udvekslingsopholdet skal være afsluttet i perioden 1. september til 31. august.Indgående udvekslingsophold dækker over studerende der kommer fra udlandet og tager en del af deres uddannelse på en dansk uddannelsesinstitution. Udgående udvekslingsophold dækker over studerende indskrevet på danske uddannelsesinstitutioner, som tager til udlandet som en del af deres uddannelse

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udvekslingsstuderende

Del sidens indhold
BNP-indikatoren viser fald i første kvartal af 2021

17. maj 2021

BNP-indikatoren peger i årets første kvartal på et fald på 1,5 pct. i det sæsonkorrigerede BNP sammenlignet med fjerde kvartal 2020. Dansk økonomi gik dermed igen tilbage som følge af de COVID-19-relaterede nedlukninger. Det er især erhverv berørt af nedlukning, fx inden for restauration, kultur og detailhandel, der bidrager til nedgangen. Selvom der blev åbnet op for detailhandel i marts, bidrager branchen stadig negativt til kvartalsvæksten. I industrien er der omvendt fremgang at spore, hvilket er med til at reducere faldet i BNP-udviklingen. Faldet i BNP i første kvartal 2021 er ikke lige som stort som faldet under den mere omfattende nedlukning i andet kvartal 2020. I første kvartal af 2021 var nedlukningen mere centreret på udvalgte områder, og rammer derfor ikke økonomien lige så bredt. Beskæftigelsesindikatoren viser et fald i den samlede beskæftigelse på 0,5 pct. i første kvartal i 2021. Usikkerheden på BNP-indikatoren er større end sædvanlig. Se mere neden for under Særlige forhold.

BNP-indikator  1. kvt. 2021

17. maj 2021 - Nr. 183

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. august 2021

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Stigende producent- og importpriser for varer

17. maj 2021

Det samlede producentprisindeks for varer er i april 2021 steget med 7,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Stigningen i producentprisindekset er 1,7 procentpoint større end sidste måned, hvor indekset steg med 5,8 pct., og er den største stigning siden oktober 2011. I denne måned ses stigninger for alle hovedgrupper; energiforsyning, råstofindvinding og industri på hhv. 86,1, 56,6 og 1,8 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 4,4 pct. Stigningen i importprisindekset er 2,1 procentpoint større end sidste måned, hvor indekset steg med 2,3 pct., og er den største stigning i importindekset siden november 2011. Udviklingen i importprisindekset er hovedsageligt drevet af stigninger i industri og råstofindvinding, som er steget med hhv. 2,5 pct. og 112,7 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  april 2021

17. maj 2021 - Nr. 185

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Flere studenter går videre på EUD i Nordjylland

17. maj 2021

Der var stor forskel i de unges uddannelsesvalg i 2020 i de enkelte regioner. Jo længere væk fra Hovedstaden, jo større var den andel, der valgte at starte på en erhvervsuddannelse (EUD) direkte efter studentereksamen. Region Nordjylland, hvor 22 pct. af de nybagte studenter valgte at tage en erhvervsuddannelse efter gymnasiet, havde således en andel, der var tre gange så stor som Region Hovedstaden med dennes andel på 7 pct. Uanset region er det dog bacheloruddannelser, som udgør den største andel af uddannelsesvalg i 2020 blandt de nye studenter. Den højeste andel fandtes i Region Hovedstaden. Her havde 57 pct. af de nybagte studenter, der gik direkte i gang med studierne, valgt at starte på en bacheloruddannelse. Til sammenligning lå Region Syddanmark lavest med en andel på 36 pct.

Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse  2020

17. maj 2021 - Nr. 184

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør uddannelsesstatistikken fra og med 2015 ud fra en ny klassifikation - se www.dst.dk/disced-15.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fra grundskole og gymnasium til fortsat uddannelse
Højere priser på raps og korn

14. maj 2021

Salgspriserne på raps, byg og hvede var stigende i første kvartal 2021. Prisen på raps har været stigende i en længere periode og er ikke set højere siden 2013. Priserne på byg og hvede var høje i 2019 pga. tørken året før, men nærmer sig i 2021 igen samme prisniveau. Prisudviklingen på det danske marked følger dermed de af FAO (Food and Agriculture Organization) offentliggjorte indeks for korn og vegetabilske olier.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  1. kvt. 2021

14. maj 2021 - Nr. 182

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2021

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Spring i økologisk detailsalg på 14 pct.

12. maj 2021

Detailsalget af økologiske fødevarer steg 14 pct. og rundede 16,0 mia. kr. i 2020 mod 14,1 mia. kr. i 2019. Målt i mængder var stigningen endnu større, da kilopriserne typisk faldt med 10 pct. i de enkelte varegrupper. Blandt højdespringerne var bananer, hvor salget blev mere end fordoblet, fra 285 mio. kr. i 2019 til 588 mio. kr. i 2020. Æblesalget steg 30 pct. til 269 mio. kr. i 2020. Detailsalget af alle økologiske fødevarer estimeres til 13 pct. af det samlede salg af fødevarer i 2020 mod 12 pct. i 2019.

Detailomsætningen af økologiske fødevarer  2020

12. maj 2021 - Nr. 177

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Statistikken er baseret på indberetninger fra de store supermarkedskæder samt de størstegrossisters salg til øvrige butikskæder, købmænd og kiosker (omregnet til detailsalg). Internethandel fra disse samt større, ikke-specialiserede internetbutikker er omfattet. Gård- og stalddørssalg og salg fra specialbutikker (fx grønthandlere) er ikke omfattet. Omsætningen er inklusiv moms. Kilopriser på økologiske varer udregnes ud fra forholdet mellem samlet omsætning og mængde. Der er ikke forudsat uændret sammensætning af forbruget, som i fxForbrugerprisindekset.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Del sidens indhold
Mindre etageareal fuldført i første kvartal

12. maj 2021

Det samlede fuldførte etageareal i første kvartal 2021 endte på 1,9 mio. m2, hvilket er et fald på 5 pct. i forhold til fjerde kvartal. Udviklingen er drevet af et fald i fuldførelsen af beboelsesbygninger på 13 pct., mens de øvrige bygningstyper steg i forhold til fjerde kvartal. Ser man på antal fuldførte boliger, så er antallet af disse faldet med 22 pct. i forhold til fjerde kvartal. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving, medmindre andet er angivet. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, men opgørelsen af den seneste byggeaktivitet skal generelt tages med forbehold, da datagrundlaget er usikkert.

Byggevirksomheden  1. kvt. 2021

12. maj 2021 - Nr. 179

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. august 2021

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
COVID-19 ramte passagertrafikken hårdt

12. maj 2021

I 2020 var der et markant fald i antallet af færgepassagerer gennem de danske havne. Der var 30,9 mio. passagerer i havnene, hvilket var et fald på 29 pct. i forhold til 2019. hvor der var 43,8 mio. passagerer. Faldet er i alt overvejende grad sket på udenlandsruterne på grund af rejserestriktioner i forbindelse med COVID-19-restriktionerne. Godsmængderne igennem havnene er også faldet fra 93,7 mio. ton til 91,3 mio. ton i 2020. Faldet på 2,6 pct. er en fortsættelse af et tilsvarende fald året før. I 2020 var der ingen anløb af krydstogtskibe i danske havne med passagerer, der gik i land. I 2019 havde der været 529 krydstogtskibe i danske havne.

Skibsfart (år)  2020

12. maj 2021 - Nr. 180

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne