oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flere personer visiteres til hjemmehjælp

10. juni 2022

I perioden 2015 til 2021 steg antallet af visiterede personer til hjemmehjælp i eget hjem fra 146.000 til 153.600. Udviklingen skal ses i forhold til, at der i perioden 2011 til 2015 var et fald fra 166.200 personer i 2011 til 146.000 i 2015, og at der i hele perioden er kommet flere ældre i befolkningen. Det betyder, at der er et fald i andelen af ældre visiteret til hjemmehjælp. Fordelt på køn har udviklingen fra 2015 til 2021 for kvinder, der visiteres til hjemmehjælp, været stabil med en lille stigning på 1,2 pct., mens der for mænd er sket en stigning på 13,2 pct. I 2021 var der stadig flere kvinder end mænd visiteret til hjemmehjælp, hvilket dels kan forklares ved, at kvinder udgør en større andel af de ældre end mænd.

Service til ældre  2021

10. juni 2022 - Nr. 206

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Service til ældre

Kontakt

Marie Borring Klitgaard, tlf. 21 55 83 71

Kilder og metode

I opgørelserne indgår der tal fra alle 98 kommuner, hvor kommunerne har godkendt deres indberetning om visiteret hjemmehjælp. Alle befolkningstal i artiklen er for ultimo det pågældende år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ydelser til ældre
Fortsat højere stigninger i forbrugerpriserne

10. juni 2022

I maj 2022 steg det samlede forbrugerprisindeks med 7,4 pct. i forhold til samme måned året før. I april var den tilsvarende stigning 6,7 pct. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden maj 1983, hvor årsstigningen var 7,6 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for varer, der hæver årsstigningen i forbrugerprisindekset. Varer er i gennemsnit steget 11,4 pct. det seneste år, og det er den højeste årsstigning siden februar 1982, hvor årsstigningen var 13,2 pct. Inden for varer er det i meget høj grad prisstigninger på el, fødevarer, brændstof og gas, der gør sig gældende i maj 2022. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 4,4 pct. i maj, hvilket er en stigning fra 3,6 pct. måneden før. Det er i høj grad prisstigninger på smør og husleje, der trækker kerneinflationen op i forhold til april. Det er den højeste kerneinflation siden oktober 1989.

Forbruger- og nettoprisindeks  maj 2022

10. juni 2022 - Nr. 205

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
De udenlandske hotelovernatninger er tilbage

10. juni 2022

I april 2022 var der 1,5 mio. hotelovernatninger, hvilket er det højeste antal aprilovernatninger på hoteller i statistikkens historie. Antallet af udenlandske hotelovernatninger i april var med 535.000 overnatninger tilbage på niveau med årene inden COVID-19. En fordeling af hotelovernatningerne på rejsens formål viser, at det høje niveau både var gældende for ferie- og forretningsrejser. Der var hhv. 909.000 ferie- og 616.000 forretningsovernatninger på hotellerne i april. Det er således ikke kun påskens placering i april, der er årsagen til den store stigning. Stigningen i hotelovernatningerne fordeler sig på alle de 5 regioner, der alle har oplevet den bedste april nogensinde.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  april 2022

10. juni 2022 - Nr. 207

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Varehandlen trak eksporten ned i april

9. juni 2022

I april faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 2,4 pct. til 146 mia. kr. Den samlede import steg med 2,9 pct. til 132 mia. kr. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget 5,2 pct., mens importen er steget 3,8 pct. Overskuddet på betalingsbalancens løbende poster er i samme periode faldet trods en markant stigning i eksporten af tjenester. Faldet skyldes primært, at eksporten af varer er faldet, mens vareimporten er steget. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  april 2022

9. juni 2022 - Nr. 202

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Antallet af ledige stillinger stiger fortsat

9. juni 2022

I første kvartal 2022 steg antallet af ledige stillinger i den private sektor med 2.600 til 68.300, når der er korrigeret for sæsonudsving. Stigningen fra de foregående seks kvartaler er dermed fortsat. I forhold til starten af 2020, umiddelbart før den første nedlukning grundet Covid-19, var der 94 pct. flere ledige stillinger i første kvartal 2022. Andelen af ledige stillinger udgjorde i første kvartal 3,7 pct. af samtlige stillinger. Det er en stigning på 0,1 procentpoint i forhold til kvartalet før.

Ledige stillinger  1. kvt. 2022

9. juni 2022 - Nr. 204

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. september 2022

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Fortsat færre modtagere af kontanthjælpsydelser

9. juni 2022

I første kvartal faldt antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 3.300 til 92.500, hvilket er det laveste niveau siden statistikkens start i 2007. Antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser er med få afbrud faldet uafbrudt siden 2015. Den seneste stigning var afledt af COVID-19 i foråret 2020, hvor antallet steg med 6.300 fra februar til maj. Herefter er antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser samlet set faldet med 32.500, svarende til gennemsnitligt 1.500 færre pr. måned. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  1. kvt. 2022

9. juni 2022 - Nr. 203

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. september 2022

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
De fleste børnefamilier har råd til det meste

8. juni 2022

2,5 pct. af børnefamilier med børn under 16 år fejrer ikke børnenes fødselsdage, men for kun 0,5 pct. var det af økonomiske årsager. Mangel på nyt tøj og udeblivelse fra klasseture er tilfældet for under 5 pct. af børnefamilierne - under halvdelen af gangene grundet økonomiske årsager. Lidt hyppigere var det, at børnefamilier ikke havde råd til en årlig ferie væk fra hjemmet på mindst en uges varighed, hvilket gjaldt for lidt over 4 pct. af familierne. Lidt over 8 pct. af de danske børnefamilier har ikke bøger i hjemmet, der passer til barnets alder, ligesom børnene i lidt over 8 pct. af børnefamilierne ikke får frugt eller grønt dagligt. Hverken mangel på bøger eller frugt og grønt er dog i nogen nævneværdig grad grundet økonomi.

Levevilkårsundersøgelsen (tillæg)  2021

8. juni 2022 - Nr. 201

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Levevilkårsundersøgelsen (tillæg)

Kontakt

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Tallene fra 2024 bygger på interviews med 6.010 husstande i Danmark. Disse husstande omfatter 11.249 personer. Kun én af husstandens voksne er blevet interviewet, men på spørgsmål, der omhandler husstanden, antages det, at svarene dækker alle husstandsmedlemmer inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgelsen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU¿s medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. 
Eurostat offentliggør resultater fra undersøgelsen via hjemmesiden ec.europa.eu/eurostat/web/income-and-living-conditions/overview.
Se nærmere om statistikken i statistikdokumentationen om levevilkårsundersøgelsen (SILC) og på emnesiden Levevilkårsundersøgelsen (SILC).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)

Del sidens indhold
Uændret antal konkurser i maj, men stigende trend

7. juni 2022

Der var 205 erklærede konkurser i maj blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 2,8 pct. flere end i april. Konkurserne medførte 948 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 31,9 pct. færre end i april. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden marts-maj var 21,4 pct. højere end i de foregående tre måneder, mens jobtabet var 78,2 pct. højere.

Konkurser  maj 2022

7. juni 2022 - Nr. 198

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fortsat stigende produktion i april

7. juni 2022

Industriens samlede produktionsindeks steg med 1,1 pct. i april og fortsatte dermed stigningerne fra årets første tre måneder. Produktionen svinger en del på månedsbasis, men set over perioden februar-april, så er produktionen steget 5,7 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Dermed trodser den danske industri usikkerheden som følge af de stigende råvarepriser og invasionen i Ukraine. Det skal dog nævnes, at fremgangen i april primært er drevet af medicinalindustrien. Således ses et fald i produktionsindekset på 1,8 pct., hvis man ser bort fra denne branche. Udviklingen i industri, se Konjunkturbarometre for erhvervene 2022:190, kunne dog, i den kommende tid, indikere en generel nedgang i produktionen primært grundet en nedgang i ordrebeholdningen. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I forhold til april 2021 er produktionsindekset steget med 17,6 pct. i ikke-sæsonkorrigerede tal.

Industriens produktion og omsætning  april 2022

7. juni 2022 - Nr. 200

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Det lave antal tvangsauktioner fortsætter i maj

7. juni 2022

Med 104 tvangsauktioner i maj mod 134 måneden før er antallet af tvangsauktioner faldet med 22 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Ser man på de to seneste tremånedersperioder, lå det samlede antal tvangsauktioner i marts-maj 2022 med 346 dog noget højere end tremånedersperioden december 2021 - februar 2022, hvor der var 301 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  maj 2022

7. juni 2022 - Nr. 199

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Stort offentligt overskud

3. juni 2022

I 2021 var der et overskud på 65,2 mia. kr. på de offentlige finanser. Det er en kraftig forbedring sammenlignet med året før, hvor der var et overskud på 5,0 mia. kr. Det store overskud skyldes bl.a. en stigning i indtægterne på 27,0 mia. kr. fra selskabsskatten og 18,4 mia. kr. fra moms. Derudover var indtægterne fra pensionsafkastskatten høje i både 2020 og 2021 med et niveau på hhv. 48,2 mia. kr. og 63,2 mia. kr. Det skal bemærkes, at beskatningen af de indefrosne feriemidler gav staten ekstraordinære skatteindtægter på 20,1 mia. kr. i 2020 og 14,6 mia. kr. i 2021.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2019-2021 juni-version

3. juni 2022 - Nr. 197

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Fodbold scorede flest nye medlemmer i 2021

2. juni 2022

Fodbold er den største aktivitet i idrætsforeningerne målt på antal medlemmer og havde desuden også den største fremgang fra 2020 til 2021 med 33.000 nye medlemmer, svarende til en vækst på knap 10 pct. Blandt de populære aktiviteter i landets idrætsforeninger, så man fra 2020 til 2021 et generelt fald blandt medlemmerne af indendørs idrætsaktiviteter og en øget tilslutning til udendørsaktiviteterne. Dette skyldes formentlig, at der var færre restriktioner for udendørssporten under COVID-19. Den største tilbagegang i de syv mest populære aktiviteter oplevede foreningsfitness (9 pct.) og håndbold (6 pct.), mens golf, der var den eneste aktivitet ud over fodbold, som oplevede fremgang, steg med 7 pct.

Idræt  2021

2. juni 2022 - Nr. 196

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Idræt

Kontakt

Trine Jensen, tlf. 20 13 88 17

Kilder og metode

Idrætsstatistikken er baseret på mange forskellige kilder. Medalje-opgørelsen er baseret på Danmarks Idrætsforbunds årlige offentliggørelse af antallet af danske medaljer ved officielle internationale mesterskaber svarende til verdensmesterskaber, europamesterskaber, Olympiske Lege, Paralympiske Lege og European Games. De danske medaljer bliver årligt indrapporteret af specialforbundene. Foreningsidrættens medlemstal er baseret på det Centrale Foreningsregister, som drives af DIF, DGI og Dansk Firmaidrætsforbund. Resultater vedrørende befolkningens motions- og sportsvaner modtages i form af særtræk fra Idrættens Analyseinstitut.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Idrætsudøvelse

Idrætsforeninger og idrætsfaciliteter

Idrættens økonomi og beskæftigelse

Del sidens indhold
Især ældre abonnerer på aviser

1. juni 2022

Kulturvaneundersøgelsens seneste måling viser, at 25 pct. af den voksne befolkning abonnererede på trykte eller digitale aviser i starten af 2022, og andelen stiger markant med alderen. I den yngste aldersgruppe (16-24 år) abonnerede 6 pct. på aviser, mens hver anden over 74 år gjorde det samme. Yngre læsere under 55 år abonnerer i større grad på online end på trykte aviser. Det modsatte gør sig gældende for nyhedsforbrugere på 55 år og derover. Andelen af befolkningen, der abonnerer på online avis (11 pct.), nærmer sig andelen, der holder trykt avis (14 pct.). I alt 6 pct. abonnerer på kombineret trykt og online avis, der både kan læses online og på papir.

Kulturvaner  1. kvt. 2022 nyhedsforbrug

1. juni 2022 - Nr. 195

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. september 2022

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Ledigheden faldt til 2,4 pct. i april

31. maj 2022

Fra marts til april faldt ledigheden med 900 til 70.000 personer. Ledigheden er dermed nede på 2,4 pct. af arbejdsstyrken, hvilket er den laveste ledighedsprocent siden juni 2008, hvor andelen af ledige i arbejdsstyrken ramte samme niveau. Det seneste fald i ledigheden skyldes 1.300 færre ikke-aktiverede ledige, mens antallet af aktiverede ledige er steget med 500 fra marts til april.

Arbejdsløsheden (md.)  april 2022

31. maj 2022 - Nr. 194

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Beskedent fald i BNP i første kvartal 2022

31. maj 2022

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 0,1 pct. i første kvartal 2022, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Faldet skyldtes især tilbagegang inden for tjenesteydende erhverv rettet mod husholdningerne, der var påvirket af COVID-19-restriktioner i januar. Herudover var der nedgang i det offentlige forbrug bl.a. som følge af et højt aktivitetsniveau i fjerde kvartal 2021. Modsat trækker fremgang i industri, bygge og anlæg samt erhvervsservice isoleret set væksten op. Beskæftigelsen steg med 1,0 pct. i første kvartal 2022. Opgørelsen af nationalregnskabet er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien. Se mere under Særlige forhold.

Nationalregnskab  1. kvt. 2022

31. maj 2022 - Nr. 193

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Færre virksomheder forventer prisstigninger

30. maj 2022

Der er stadig udbredt forventning om stigende salgspriser og servicetakster, men for industrien og serviceerhvervene er der ikke længere vækst i andelen af virksomheder, der forventer stigende priser. Som det ses i figuren, er der nu færre virksomheder der forventer stigende priser de kommende tre måneder, end der har oplevet stigende priser de sidste tre måneder. Det gælder både for industrien og detailhandlen samlet set, mens serviceerhvervene har overvægt af virksomheder, der endnu ikke har oplevet prisstigninger, men forventer det. For serviceerhvervene er andelene af virksomheder, der forventer stigende priser, dog noget mindre end for de andre erhverv. For brancherne finansiering og forsikring er der sågar forventninger om prisfald.

Konjunkturbarometer for erhvervene  maj 2022

30. maj 2022 - Nr. 190

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Lille stigning i detailsalget i april

30. maj 2022

I april var detailsalget 1,7 pct. højere end i marts, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Samlet er detailomsætningen for februar til april 0,2 pct. lavere end de foregående tre måneder. Stigningen i detailhandlen i april kunne dermed ikke helt opveje faldene i de foregående to måneder. Udviklingen i detailsalget afspejler dermed endnu ikke det markante fald, som ses i forbrugerforventningerne, Nyt fra Danmarks Statistik 2022:177. Også konjunkturbarometer for detailhandel indikerer, at detailsalget i de kommende måneder vil være faldende, Nyt fra Danmarks Statistik 2022:190.

Detailomsætningsindeks  april 2022

30. maj 2022 - Nr. 191

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Barnets orlov øges med knap en dag om året

30. maj 2022

I perioden 2015-2020 steg barnets orlov i gennemsnit knap en dag om året. Med barnets orlov forstås det antal dage, hvor barnet har mindst en af forældrene hjemme på barselsdagpengeorlov. I gennemsnit fik børn født i 2020 302 dage sammen med enten den ene eller begge forældre. Det tal var i 2015 knap 298 dage. For børn født i 2020 gælder det, at forældrene holdt 17 dages ferie i forbindelse med barselsorloven. Forældrene holdt tilsammen i alt 315 dages orlov, hvoraf de i gennemsnit holdt 13 dage samtidigt. Forældrene delte orloven mellem sig sådan, at moderen i gennemsnit holdt 280 dage og faderen holdt 35. Det gælder for samboende forældre, der var berettigede til barselsdagpenge og fik barn i 2020. I forhold til samboende forældre der fik barn i 2019, er det stort set uændret for mødrene og en stigning på en halv dag for fædrene.

Dagpenge ved fødsel  2021

30. maj 2022 - Nr. 192

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. april 2023

Alle udgivelser i serien: Dagpenge ved fødsel

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Udbetaling af dagpenge i forbindelse med fødsel administreres af Udbetaling Danmark og ATP, hvorfra statistikkens datagrundlag kommer. Dagpenge udbetales enten til arbejdsgiveren som kompensation for udbetalt løn til en ansat på barsel eller udbetales direkte til borgeren, når der ikke er udbetaling af løn. Forældre til børn født i de enkelte år indgår i statistikken, såfremt barnet har ophold i Danmark senest 14 uger efter barnets fødsel. Forældre, der ikke har været på barselsorlov med udbetaling af dagpenge, indgår i statistikken med nul orlovsdage, såfremt de ville være berettigede til at modtage dagpenge i forbindelse med barnets fødsel. Hovedreglen for at være berettiget er, at indtægtsgrundlaget umiddelbart inden barnets fødsel giver ret til dagpenge på mindst 80 pct. af det højest mulige dagpengebeløb på fødselstidspunktet. Ordene forældre, mor og far skal i statistikken opfattes som begreber. Et forældrepar kan bestå af en kvinde og en mand, to kvinder, to mænd, en enlig kvinde eller en enlig mand. Består et forældrepar af mere end en person, kan de være samboende eller ikke samboende. Efter lovændringen den 2.august 2022 kan et forældrepar i forhold til barsel bestå af mere end to personer. I statistikken vil den kvinde, der har født barnet, få tildelt mor-rollen og alle andre få tildelt far-rollen. Hvis flere deles om far-rollen, summeres dagene, idet dog kun far-rollen med det største antal dage da repræsenterer far-rollen, hvad uddannelse og branche angår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Barselsdagpenge

Del sidens indhold
Næsten hver fjerde bor i hovedstadsområdet

27. maj 2022

Ændret 31. maj 2022 kl. 07:45

Desværre var Vejle og Holbæk angivet hhv. 1.100 og 200 personer for højt i anden tabel ved offentliggørelsen. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2022 boede der 1,35 mio. personer i hovedstadsområdet. Det svarer til 23 pct. af den samlede befolkning. Befolkningen i hovedstadsområdet er siden 2012 vokset væsentligt mere end befolkningen som helhed. I denne 10-årsperiode har væksten i hovedstadsområdets befolkning været på 11 pct., mens væksten i befolkningen som helhed var på 5 pct. Landdistrikterne har derimod oplevet et mindre fald i befolkningen i samme periode på 3 pct.

Byopgørelsen  1. januar 2022

27. maj 2022 - Nr. 189

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Byopgørelsen

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR) og kortdata fra SDFI (Styrelsen for Dataforsyning og Infrastruktur).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byopgørelsen

Del sidens indhold
Beskæftigelsen for EUD-dimittender falder over tid

25. maj 2022

Af alle dem, der fuldførte en erhvervsfaglig, kort, mellemlang eller lang videregående uddannelse i 2018, var 73 pct. i beskæftigelse 21 måneder senere. Erhvervsuddannede dimittender (EUD) kommer hurtigst i arbejde, og er i hele perioden blandt dem med højest beskæftigelse, men i modsætning til de andre uddannelsesgrupper falder beskæftigelsesandelen i perioden, fra 79 pct. til 75 pct. Dette skyldes primært, at dimittenderne læser videre.

Fra uddannelse til arbejdsmarked  2020

25. maj 2022 - Nr. 187

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. august 2023

Alle udgivelser i serien: Fra uddannelse til arbejdsmarked

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Tallene stammer fra afgangsregistret, hvor udgangspunktet er en afgangspopulation fra overgangsregistret. I overgangsregistret ses på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser og uddannelsesskift indenfor en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. 
Adgangsgivende uddannelsesforløb indgår ikke i gruppen af gymnasiale uddannelser i beregningerne. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Afgangsregistret

Del sidens indhold
Mere økologisk mælk og flere økologiske æg

25. maj 2022

I 2021 var 30,6 pct. af æggene økologiske, mens 13,2 pct. af mælken var økologisk. Når der ses på udviklingen over tid, så er produktionen af økologiske æg steget 5,4 pct. det seneste år og 51,2 pct. de seneste ti år. Produktionen af økologisk mælk er steget 2,5 pct. det seneste år og 57,4 pct. de seneste ti år.

Animalsk produktion (kvt.)  1. kvt. 2022

25. maj 2022 - Nr. 188

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. september 2022

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Selvstændiges weekendarbejde er steget markant

25. maj 2022

I første kvartal 2022 arbejdede 41 pct. af de selvstændige regelmæssigt i weekenden. Det er en stigning på 11 procentpoint i forhold til første kvartal 2021, der dog kan være påvirket af effekten af COVID-19 på arbejdsmarkedet og en stigning på 6 procentpoint i forhold til både første kvartal 2020 og første kvartal 2019. Blandt lønmodtagerne havde 17 pct. regelmæssigt weekendarbejde i første kvartal 2022. Det er en stigning på 2 procentpoint i forhold til samme kvartal året før men på niveau med første kvartal 2020.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  1. kvt. 2022

25. maj 2022 - Nr. 185

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. august 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Høj jobskabelse i nye højvækstvirksomheder

25. maj 2022

Nye højvækstvirksomheder skabte i perioden 2017 til 2020 ny beskæftigelse svarende til 4.332 årsværk. Det var det højeste antal skabte jobs i de seneste ti vækstperioder, og også det højeste siden finanskrisen i 2008. Der var i alt 219 nye højvækstvirksomheder i perioden, hvilket er et fald ift. de sidste to vækstperioder. Faldet i antal nye højvækstvirksomheder, kombineret med det rekordhøje antal skabte jobs, medførte den højeste gennemsnitlige jobskabelse pr. virksomhed (19,8 job) siden 2011.

Nye højvækstvirksomheder i Danmark  2020

25. maj 2022 - Nr. 186

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Nye højvækstvirksomheder i Danmark

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Højvækstvirksomheder er virksomheder, der har haft en gennemsnitlig årlig vækst på mindst 20 pct. over en treårig periode, og som har haft fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden. Opgørelsen af nye højvækstvirksomheder i tre-årsperioden tager udgangspunkt i populationen af alle virksomheder, der var reelt nye i de to år inden tre-årsperioden og havde fem eller flere ansatte i det første år i treårsperioden.
Indikatoren for vækst er antal ansatte, omregnet til fuldtidsansatte. Antal fuldtidsansatte er anvendt som et udtryk for den samlede arbejdsmængde, der er præsteret af virksomhedens ansatte det pågældende år. 
Definitionen af nye højvækstvirksomheder i Danmark følger i udgangspunktet OECDs og Eurostats fælles definition, se "Eurostat OECD Manual on Business Demography Statistics, 2007 edition", som definerer nye højvækstvirksomheder som alle nye virksomheder, der er op til fem år gamle, der har 10 eller flere ansatte i starten af vækstperioden, og som har en samlet vækst på mindst 72,8 pct. (svarende til et årligt gennemsnit på 20 pct.) over en treårig periode.
Den danske statistik afviger på det punkt, at cut-off grænsen på ti eller flere ansatte i starten af vækstperioden er ændret til fem eller flere ansatte, da det er vurderet, at en så høj størrelsesmæssig grænse ikke er anvendelig i en dansk økonomisk sammenhæng. Grænsen på minimum fem ansatte er sat for at undgå, at små virksomheder med høj procentvis vækst, men med lille absolut vækst, bliver kategoriseret som vækstiværksættere.
Definitionen af højvækstvirksomheder er i den europæiske statistikorganisation, Eurostat, blevet ændret fra minimum 20 pct. vækst over en treårig periode til 10 pct. vækst over en treårig periode.
Statistikken er afgrænset til det private byerhverv.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højvækstvirksomheder i Danmark
Usikkerhed i årets fremskrivning på kort sigt

24. maj 2022

Den aktuelle indvandring af ukrainerne på baggrund af Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine (herefter: særloven) påvirker årets befolkningsfremskrivning mærkbart på kort sigt. Den forventede indvandring af ukrainere i 2022 på 30.000 personer udgør over 40 pct. af den sædvanlige forventede årlige indvandring. Eftersom forventningen er, at de ukrainere, som i 2022 indvandrer på baggrund af særloven, også udvandrer i henhold til bestemmelserne i denne opholdstilladelse, er der tale om en midlertidig indvandring. Den forventede befolkningsudvikling på langt sigt er ifølge 2022-fremskrivningen derfor ikke ulig den forventede befolkningsudvikling ifølge fremskrivningen fra 2021. På kort sigt, dvs. indtil udgangen af 2024, er der derimod forskelle mellem de to fremskrivninger, idet den forventede indvandring af ukrainere antages at påvirke det samlede folketal til og med 2024.

Befolkningsfremskrivninger  2022-2060

24. maj 2022 - Nr. 182

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Befolkningsfremskrivninger

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Yderligere information om fremskrivningen samt den anvendte metode og forudsætninger findes i statistikdokumentationen om
befolkningsfremskrivning, på emnesiden Befolkningsfremskrivning samt på www.dreamgruppen.dk. Anvendt lovgrundlag: Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningsfremskrivning

Del sidens indhold
Biblioteksudlån er tilbage på niveauet før COVID-19

24. maj 2022

Udlånstallene fra første kvartal 2022 indikerer, at udlånsaktiviteten er tilbage på samme niveau som før pandemien, dog med flere brugere af den digitale adgangsvej eReolen. I første kvartal 2020 blev der udlånt 7,4 mio. materialer fra de fysiske filialer og eReolen, hvilket i 2022 er steget til 7,8 mio. svarende til en stigning på 5 pct. Hvor udlån fra de fysiske filialer er stagneret med et mindre fald på 3 pct., er digitale udlån steget med 38 pct. Stigningen fra første kvartal 2021 til 2022 viste lidt over en tredobling af fysiske udlån, mens digitale udlån havde oplevet et mindre fald på 4 pct. Den store stigning skal ses i lyset af et usædvanligt lavt antal udlån i første kvartal 2021 grundet COVID-19 restriktioner og nedlukningerne af folkebibliotekerne.

Individbaserede biblioteksudlån kvt.  1. kvt. 2022

24. maj 2022 - Nr. 184

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Individbaserede biblioteksudlån kvt.

Kontakt

Maria Pedersen, tlf. 

Statistik­dokumentation

Biblioteker

Del sidens indhold
Stigende foderpriser sender landbrugets BFI i bund

24. maj 2022

Ændret 28. november 2022 kl. 13:28

Desværre har der været en fejl i værdiberegningen af blandingsfoderstoffer i den foreløbige 2021 opgørelse. Derfor er tallene for bruttofaktorindkomsten, forbrug i produktionen i alt, foderstoffer samt figur rettet og markeret med rødt. Ved samme lejlighed er bruttofaktorindkomsten 2020 opdateret.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Landbrugets bruttofaktorindkomst (BFI) tog et dyk i 2021 med et fald på 11,4 pct. Den foreløbige opgørelse landede på 28,9 mia. kr., hvor bruttofaktorindkomsten i 2020 var på 32,6 mia. kr. Dykket skyldes ikke en nedgang i erhvervets aktivitet, men  bl.a. stigende foderpriser, som har forøget landbrugets foderudgifter med godt 2,5 mia. kr., svarende til en stigning på 9,3 pct.

Landbrugets bruttofaktorindkomst  2021

24. maj 2022 - Nr. 183

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Landbrugets bruttofaktorindkomst

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Opgørelsen af landbrugets bruttofaktorindkomst følger kalenderåret. Opgørelsen udarbejdes efter EU's fælles retningslinjer og omfatter landbrug, gartneri, pelsdyravl, jagt og biavl. Bruttofaktorindkomsten angiver det beløb, der er til rådighed til aflønning af den samlede arbejds- og kapitalindsats i landbrugssektoren, herunder afskrivninger, forrentning af egen- og fremmedkapital, lønninger og vederlag for landbrugernes egen arbejdsindsats mv. Alle beløb er opgjort i løbende priser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugets bruttofaktorindkomst (Afsluttet)

Del sidens indhold
Inflationen stiger fortsat i Danmark og EU

23. maj 2022

Inflationen i Danmark steg i april 2022 til 7,4 pct. fra 6,0 pct. i marts 2022. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande (uden Storbritannien) fra 7,8 pct. til 8,1 pct., mens den i euroområdet var uændret med 7,4 pct. I både Danmarks og EU's tilfælde er det den højest målte inflation i den tid det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks er blevet opgjort, hvilket er siden 1997. I både Danmark og EU er det i høj grad prisstigninger på fødevarer og naturgas, der trækker inflationen op i april i forhold til marts, mens elektricitet også har stor betydning i Danmark.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  april 2022

23. maj 2022 - Nr. 181

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2022

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden har nået et historisk lavpunkt

20. maj 2022

Forbrugertilliden for maj måned ligger på minus 22,4 og er dermed faldet yderligere siden sidste måned, til det laveste niveau nogensinde. Til sammenligning nåede indikatoren et rekordhøjt niveau i januar 2006, hvor den lå på 15,5. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 10,8. Faldet i forbrugertilliden skyldes primært et kraftig fald i indikatoren om forbrugernes vurdering af Danmarks økonomiske situation i dag sammenlignet med for et år siden. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  maj 2022

20. maj 2022 - Nr. 177

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Tyske gæster sikrede fyldte feriehuse i påsken

20. maj 2022

Der var i alt 2,2 mio. overnatninger i udlejede feriehuse i april måned, hvilket er det højeste overnatningstal for en april måned nogensinde. Efter to år med COVID-19-restriktioner og stort set ingen udenlandske gæster, vendte især de tyske gæster tilbage til de danske feriehuse og stod for 1,6 mio. overnatninger. Til gengæld kom der ikke en gentagelse af sidste års ekseptionelt høje antal af danske overnatninger. I april 2022 var der 510.700 danske overnatninger, hvilket er et fald på 35 pct. i forhold til 2021. Niveauet af danske overnatninger er dog stadig højere end før pandemien.

Feriehusudlejning  april 2022

20. maj 2022 - Nr. 179

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
16.000 flere lønmodtagere i marts

20. maj 2022

Antallet af lønmodtagere steg med 16.000 fra februar til marts, hvilket svarer til en stigning på 0,6 pct. Med stigningen i marts er lønmodtagerbeskæftigelsen steget 14 måneder i træk, og antallet af lønmodtagere er siden januar 2021 steget med i alt 183.000 personer. I marts var der 2.947.000 personer med lønmodtagerjob, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  marts 2022

20. maj 2022 - Nr. 178

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Fremgang for ferskvandsdambrug

20. maj 2022

Produktionen fra danske ferskvandsdambrug faldt i 2020 med 4.000 ton til 31.500 ton. Alligevel steg det samlede driftsresultat for sektoren med 15 mio. kr. til 68 mio. kr., hvilket var på niveau med 2017 - efter to år med dårligere resultater i 2018 og 2019. Det bedre driftsresultat skyldes, at driftsomkostningerne faldt mere end bruttoudbyttet. For det samlede akvakulturerhverv endte 2020 dog med et underskud på 32 mio. kr.

Regnskabsstatistik for akvakultur  2020

20. maj 2022 - Nr. 180

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for akvakultur

Kontakt

Michael Brogaard, tlf. 51 62 70 89

Kilder og metode

Statistikken er baseret på regnskabsoplysninger for akvakulturvirksomheder indhentet fra erhvervets revisorer. Regnskaberne følger virksomhedernes regnskabsår. Desuden anvendes data fra Fiskeristyrelsens akvakulturregister og fra Miljøstyrelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for akvakultur
Lidt over 1 mio. færre teatergængere i 2020/2021

19. maj 2022

I sæsonen 2020/2021 overværede 0,9 mio. tilskuere scenekunst, hvilket sammenlignet med sæsonen 2019/2020 er et fald på lidt over 1 mio. tilskuere svarende til 54 pct. Begge sæsoner var berørt af COVID-19, men sæsonen 2020/2021 var hårdest ramt. Tre ud af fire kvartaler i sæsonen 2020/2021 var berørt af forsamlingsforbud og restriktioner, mens kun ét kvartal var berørt i sæsonen 2019/2020. Tilskuertallet i 2020/2021 svarer til knapt en tredjedel af antallet af tilskuere i sæsonen 2018/2019, hvor kulturlivet ikke var påvirket af COVID-19. Der har også været et markant fald i antallet af produktioner og opførelser. I sæsonen 2018/2019 var der omkring 870 produktioner, der blev opført cirka 14.800 gange. I sæsonen 2020/2021 var der 660 produktioner og 9.400 opførelser, svarende til et fald på hhv. 24 og 36 pct. Antallet af produktioner faldt mindre end antallet af opførelser, hvilket kan skyldes, at produktionerne har været planlagt på forhånd, men blev grundet restriktioner opført færre gange.

Scenekunst  2020/2021

19. maj 2022 - Nr. 176

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2022

Alle udgivelser i serien: Scenekunst

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra statistikken Scenekunst. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra indberetninger fra 267 aktive og 70 inaktive statsstøttede og ikke-statsstøttede teatre i referenceperioden. Dataindsamlingen pågik mellem oktober 2025 og januar 2026.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Scenekunst

Del sidens indhold