Industrikoncerners betydning for betalingsbalancen

Foto: Modelfoto, Colourbox

En industrikoncern er forskellige industrivirksomheder, der har fælles ejerskab. De forskellige virksomheder i koncernen kan både have aktiviteter i Danmark og i udlandet. Industrikoncerners bidrag til det danske betalingsbalanceoverskud har været stigende siden 2018. Det skyldes i høj grad stigende vareproduktion uden for Danmark. Internationalisering af industrikoncerners organisering har stigende betydning for dansk produktion og indkomst.


I denne analyse belyses industrikoncerners vareproduktion uden for Danmark og deres organisering samt de største industrikoncerners bidrag til betalingsbalanceoverskuddet i 2018 og 2025. Analysen giver et overblik over industrikoncerners mulige indtjeningskanaler og koncernernes betydning for betalingsbalancen[note 1].

13. april 2026


Af Aron Tsegay Besrat, Pernille Leth Hougaard, Laura Weile Ramlov og Robert Wederkinck[note 2]

Hovedkonklusioner:

Industrikoncerners bidrag til betalingsbalancen er steget fra 278 mia. kr. i 2018 til 531 mia. kr. i 2025. Industrikoncerners bidrag er større end økonomiens samlede betalingsbalanceoverskud, da andre sektorer (fx handelsvirksomhederne) isoleret har et betalingsbalanceunderskud.

En stor del af stigningen i overskuddet på betalingsbalancen kan tilskrives industrikoncerners produktion uden for Danmark. Denne produktion er tredoblet fra 78 mia. kr. i 2018 til 277 mia. kr. i 2025.

Betalingsbalanceoverskuddet er blevet mere koncentreret på større industrikoncerner. I 2025 stod de ti største industrikoncerner for 68 pct. af industriens samlede bidrag til betalingsbalanceoverskuddet mod 57 pct. af overskuddet i 2018.

En del af industrikoncerners produktion i udlandet varetages af udenlandske datterselskaber og indgår ikke som dansk eksport. Det er dermed ikke dansk produktion og bruttonationalproduktet (BNP), men indtjeningen er dansk indkomst og indgår i bruttonationalindkomsten (BNI). I 2025 udgjorde indkomst fra danske datterselskaber i udlandet samlet set 71 mia. kr.

Hent som pdf

Industrikoncerners betydning for betalingsbalancen (pdf)

Betalingsbalancen

Betalingsbalancen opgør Danmarks samlede økonomiske transaktioner med udlandet. Når der er overskud på betalingsbalancen, er Danmarks samlede opsparing større end de samlede indenlandske investeringer. Når der er underskud, er det omvendt.


Om et overskud eller underskud på betalingsbalancen er hensigtsmæssigt eller ej afhænger af de bagvedliggende årsager. Det gør sig både gældende for økonomien som helhed og for enkelte brancher, der bidrager til hhv. et over- eller underskud.


Hvis en økonomi har et overskud på betalingsbalancen og det eksempelvis er udtryk for, at tidligere investeringer i udenlandske virksomheder giver afkast, kan det afspejle sunde strukturelle forhold. Omvendt kan et overskud afspejle en ubalance i økonomien, hvis overskuddet fx er udtryk for, at der ikke investeres nok i hjemmemarkedet (rentable investeringer gennemføres ikke). Et underskud for en branche kan være hensigtsmæssigt for økonomien, hvis der importeres varer og tjenester, som kan produceres billigere af udenlandske virksomheder eller hvis det er et udtryk for låntagning i udlandet, som bruges til indenlandske investeringer, der på sigt kan øge produktiviteten.


Frie kapitalbevægelser og et veludviklet finansielt system giver husholdninger og virksomheder muligheder for at tilrettelægge deres forbrug og investeringer på den mest optimale måde uden for landet, som eksempelvis øge produktionen i udlandet. Derfor bør man, når man vurderer den økonomiske situation ud fra betalingsbalancen, bl.a. se på, om overskuddet eller underskuddet på betalingsbalancen skyldes faldende eller stigende investeringer, stigende eller faldende opsparing eller en kombination.


Denne analyse ser på, hvor bidraget til Danmarks overskud på betalingsbalancen kommer fra. Analysen undersøger ikke årsagerne til Danmarks overskud på betalingsbalancen.

Industrikoncerners bidrag til betalingsbalancen

Danmark har i årtier haft stigende overskud på betalingsbalancens løbende poster (se boks 1), der i høj grad kan tilskrives industrikoncerners produktion uden for Danmark.


Danmarks overskud på betalingsbalancen er steget fra 190 mia. kr. i 2018 til 441 mia. kr. i 2025, jf. figur 1[note 3]. Det svarer til en stigning fra 8 pct. til 14 pct. af bruttonationalproduktet (BNP)[note 4]. I samme periode er industrikoncerners bidrag til betalingsbalanceoverskuddet steget fra 278 mia. kr. i 2018 til 531 mia. kr. i 2025. Industrikoncerners bidrag er større end økonomiens samlede betalingsbalanceoverskud, da andre sektorer (fx handelsvirksomhederne) bidrager negativt til betalingsbalanceoverskuddet.

Figur 1: Danmarks betalingsbalanceoverskud for industrikoncerner og hele økonomien, i løbende priser

Anm.: Betalingsbalanceoverskuddet refererer til betalingsbalancens løbende poster.

Kilde: Betalingsbalancen og egne beregninger.

Betalingsbalancens løbende poster dækker både import og eksport af varer og tjenester samt formueindkomsten, jf. boks 1. Både varer, der krydser den danske grænse, og varer, der ikke krydser grænsen, indgår i betalingsbalancen. Traditionelt har betalingsbalancen været domineret af import og eksport af varer til og fra Danmark, men i de senere år er handel med varer, der ikke krydser den danske grænse, blevet mere udbredt.


Boks 1. Betalingsbalancens løbende poster

Betalingsbalancens løbende poster dækker over danske residenters import og eksport af varer og tjenester, indkomst og løbende overførsler over for udenlandske residenter. Virksomheder betragtes som danske residenter, hvis de har økonomisk aktivitet i Danmark i mindst et år. Det betyder, at udenlandske filialer og datterselskaber af udenlandske virksomheder også betragtes som danske residenter.


Import og eksport af varer og tjenester er den største post blandt de økonomiske transaktioner mellem Danmark og udlandet. I Danmark opdeles varehandlen i varer, der krydser grænsen, og varer, der ikke krydser den danske grænse.


Som følge af globaliseringen har varehandel, der ikke krydser grænsen, fået en større betydning for dansk eksport. Selvom varerne ikke krydser den danske grænse, er de fortsat dansk ejet og indgår dermed i opgørelsen af Danmarks bruttonationalproduktet (BNP).


Blandt betalingsbalancens løbende poster findes også formueindkomsten og de løbende overførelser, som fx dansk udviklingsbistand og bidrag til internationale organisationer. Formueindkomsten er afkastet af den kapital, som danske residenter investerer i udlandet, og som udlændinge investerer i Danmark. Afkastet er renter, udbytte og ikke-udloddet indtjening, dvs. den del af overskuddet i datterselskaber, der ikke udloddes som udbytte. Formueindkomsten dækker ikke valutakursgevinster og -tab eller kursændringer på investeringer. Formueindkomsten indgår ikke i BNP, men alene som indkomst i bruttonationalindkomsten (BNI).


I analysen fokuseres der bl.a. på formueindkomsten af direkte investeringer og af porteføljeinvesteringer. Direkte investeringer er ejerskab på mere end 10 pct. af en virksomhed, og formueindkomsten på direkte investeringer er renter på koncernlån, udbytter samt ikke-udloddet indtjening. Porteføljeinvesteringer opdeles i porteføljeaktier og -obligationer. Porteføljeaktier er modsat direkte investeringer ejerskab under 10 pct. For porteføljeaktier er det kun udloddet udbytte, der registreres som formueindkomst. Obligationer er rentebærende gældsinstrumenter, hvor formueindkomsten udgøres af renter. Se mere i kapitlet 'Formueindkomst fra udlandet' i Nationalbankens kvartalsoversigt, 4. kvartal 2011.

Industrikoncerners bidrag til betalingsbalancen skal ses i sammenhæng med, at størstedelen af deres salg foregår i udlandet. Indtjeningen bidrager til betalingsbalanceoverskuddet enten som eksportindtægter eller som formueindkomst. Andre sektorer, såsom handels- og servicesektoren, har et mere indirekte nettobidrag, da disse virksomheder ofte importerer forbrugsvarer eller produkter til industrisektoren i Danmark. Handelsvirksomheder, der er en del af en industrikoncern, er i analysen medtaget under industrikoncerner, jf. boks 2.


Boks 2. Industrikoncerner

Industrikoncerner består af én eller flere virksomheder i den samme branche eller forskellige brancher, hvor koncernens hovedaktivitet ligger i fremstillingsbranchen. Fremstillingsvirksomheder agerer som en samlet koncern på tværs af landegrænser og brancheklassifikationer og ikke som enkelte virksomheder. Virksomhederne i koncernen kan være beliggende i både Danmark og i udlandet som datterselskaber. Dog tæller en industrikoncern kun med som en dansk industrikoncern, hvis hovedaktiviteten ligger i Danmark. Der blev identificeret 3.316 og 3.500 industrikoncerner i Danmark i henholdsvis 2018 og 2025. For en mere detaljeret definition af industrikoncerner se bilag 1.

Industrikoncerners varehandel bidrager positivt til betalingsbalancen

Både varer, der krydser grænsen, og varer, der ikke krydser grænsen, bidrager til betalingsbalanceoverskuddet. I 2018 havde Danmark et samlet overskud på 28 mia. kr. på varer, der krydser grænsen, og et overskud på 52 mia. kr. på varer, der ikke krydser grænsen. I 2025 var dette steget til henholdsvis 72 mia. kr. og 252 mia. kr. Dermed er overskuddet for varer, der krydser den danske grænse næsten tre gange så stort som i 2018, mens overskuddet for varer, der ikke krydser den danske grænse er næsten fem gange så stort som i 2018.


Nettobidraget (eksport minus import) til betalingsbalanceoverskuddet fra industrikoncerner er steget med 87 mia. kr. og 212 mia. kr. for varer, der henholdsvis krydser og ikke krydser grænsen. I samme periode er Industrikoncerners tjenesteimport steget, så nettobidraget af tjenester er faldet fra -28 mia. kr. i 2018 til -65 mia. kr. i 2025. Det kan ses i sammenhæng med, at Industrikoncerners tjenesteimport er tæt forbundet med vareeksporten, idet industrikoncerner importerer tjenesteydelser (transport, patenter, forarbejdningsydelser mm.) i forbindelse med produktion og salg i udlandet.


Formueindkomsten af direkte investeringer og porteføljeinvesteringer har udviklet sig i hver sin retning for industrikoncernerne. For direkte investeringer er formueindkomsten steget med 12 mia. kr., mens formueindkomsten fra porteføljeinvesteringer er faldet med 21 mia. kr., især som følge af voksende udbyttebetalinger til udenlandske aktionærer i danske Industrikoncerner.

Figur 2: Økonomiens og industrikoncerners bidrag til betalingsbalancens løbende poster, i løbende priser

Kilde: Betalingsbalancen og egne beregninger.

Industrikoncerners organisering har betydning for dansk BNP

Bruttonationalproduktet (BNP) er en opgørelse af dansk produktion, mens betalingsbalancen opgør både import og eksport (som indgår i BNP og BNI) og indkomst (som kun indgår i BNI). Med andre ord er det ikke alle poster på betalingsbalancen, som indgår i BNP.


Danske industrikoncerners produktion og salg i udlandet betragtes som dansk eksport og indgår dermed i både BNP og BNI. Hvis de danske industrikoncerner overlader både produktion og salg i udlandet til deres datterselskaber, så er produktionen udenlandsk og indgår ikke i dansk BNP. Overskuddet i datterselskaberne indgår derimod i dansk BNI som formueindkomst fra udlandet. Hvis industrikoncernerne i stedet beholder ejerskab over råvarerne eller selv sælger varerne til kunder i udlandet, vil overskuddet indgå som dansk produktion i BNP - typisk som varer, der ikke krydser den danske grænse. Overordnet kan produktionen i udlandet organiseres som merchanting, forarbejdning eller som produktion i datterselskaber. Disse tre organisationsformer er beskrevet nærmere i boks 3 og i bilag 2.


Industrikoncerners organisering har derfor betydning for opgørelsen af dansk produktion og indkomst. I 2025 kunne 18 pct. af Industrikoncerners indtjening uden for Danmark tilskrives formueindkomst, som ikke indgår i BNP, jf. tabel 1. I 2018 var andelen, som ikke indgik i BNP 29 pct.


Boks 3. Industrikoncerner og forretningsmodeller

Opdelingen mellem produktion og formueindkomst hænger sammen med Industrikoncerners organisering. Industrikoncerners vareproduktion i udlandet kan organiseres ud fra forskellige forretningsmodeller, og valget har direkte betydning for de danske økonomiske nøgletal (BNP og BNI). I det følgende er tre typiske forretningsmodeller skitseret for at give et helhedsbillede af industrikoncerners indtjening ved at have vareproduktionen uden for Danmark. Bilag 2 giver en mere detaljeret beskrivelse af forretningsmodellerne. Forretningsmodel 1 og 2 indgår i både BNP og BNI, mens dele af forretningsmodel 3 indgår ikke i BNP:

Forretningsmodel 1 - Merchanting

Moderselskabet sælger råvarer til et datterselskab i udlandet, som forarbejder varer. Herefter køber moderselskabet den færdige vare fra datterselskabet og sælger den videre til den endelige køber i udlandet, uden at varen krydser den danske grænse. Indtjeningen indgår i både betalingsbalancen og BNP.

Forretningsmodel 2 - Forarbejdning

Moderselskabet ejer varen, der produceres hos et udenlandsk datterselskab og betaler for forarbejdningen af varerne. Det vil sige, moderselskabet ejer varerne under hele forarbejdningen og står for det efterfølgende salg. Indtjeningen indgår i både betalingsbalancen og BNP.

Forretningsmodel 3 - Produktion i datterselskaber

Et udenlandsk datterselskab står for vareproduktionen og salget i udlandet. Indtjeningen kan derefter tilfalde moderselskabet enten som betaling for brug af intellektuelle rettigheder (royalties), der indgår som en tjeneste i betalingsbalancen og i både BNP og BNI, eller som formueindkomst via det overskud datterselskabet genererer (indgår som indkomst i betalingsbalancen og kun i BNI).

Tabel 1 viser, at industrikoncerners indtjening fra merchanting og forarbejdning i alt er steget fra 78 mia. kr. til 277 mia. kr. i perioden 2018 til 2025, hvilket svarer til, at disse forretningsmodeller udgjorde 70 pct. af industrikoncerners samlede indtjening uden for Danmark i 2025. I 2018 var andelen 62 pct. Merchanting og forarbejdning omfatter primært varer, der ikke krydser grænsen, korrigeret for de direkte omkostninger, der er forbundet med produktionen i udlandet. Merchanting og forarbejdning har mere end tredoblet industrikoncerners indtjening, hvor forarbejdning har været den primære indtjeningskanal i perioden 2018 til 2025 . Produktion i datterselskaber er både industrikoncerners indtægter fra royalties og formueindkomsten fra datterselskaber i udlandet.

Tabel 1: Industrikoncerners indtjening uden for Danmark, i løbende priser


2018 (Mia. kr.)


2025 (Mia. kr.)


Indgår i:

Indtjening i alt 
126
398

Merchanting og forarbejdning

Vareproduktion uden for Danmark
78
277
BNI og BNP

Produktion i datterselskaber

Royalties
11
50
BNI og BNP

Indkomst fra datterselskaber i udlandet
37
71
BNI

Anm.: Industrikoncerners tjeneste- og varehandel, der ikke er direkte forbundet med produktionen uden for Danmark, er ikke medregnet i industrikoncerners indtjeningskanaler. Aflønning af danske medarbejdere i Danmark og udenlandske medarbejdere i forbindelse med produktionen i udlandet er ej heller medregnet i beregningerne.

Vareproduktion uden for Danmark består af avance for merchanting samt indtjening efter salg af forarbejdning og dækker dermed både forretningsmodel 1 og 2. Forretningsmodellerne er lagt sammen af hensyn til fortrolighed af data.

Kilde: Egne beregninger

De største industrikoncerner bidrager mere til betalingsbalancen

De ti største industrikoncerners bidrag til betalingsbalanceoverskuddet steg markant fra 2018 til 2025. I 2018 bidrog de med 159 mia. kr. svarende til 57 pct. af det samlede bidrag fra industrikoncerner. I 2025 var bidraget steget til 359 mia. kr. svarende til 68 pct. af det samlede bidrag fra industrikoncerner.

Figur 3: De ti største industrikoncerners bidrag til betalingsbalanceoverskuddet, i løbende priser

Anm: Industrikoncerner i 2018 tager udgangspunkt i de identificeret industrikoncerner i analysen "Få industrikoncerner bidrager stort til Danmarks betalingsbalanceoverskud", mens industrikoncerner i 2025 tager udgangspunkt i koncernstatistikken for 2024 samt de senest tilgængelige data, da analysen blev udarbejdet. Således vil og kan de identificeret industrikoncerner og de ti største industrikoncerner afvige fra hinanden.

Kilde: Egne beregninger

De ti største industrikoncerners bidrag til overskuddet fra varehandlen er vokset fra 2018 til 2025. Dette gælder i særdeleshed for overskuddet fra varer, der ikke krydser grænsen, hvor de ti største industrikoncerner stod for 89 pct. i 2025. For varer, der krydser grænsen, bidrog de ti største industrikoncerner med 59 pct. af industrikoncernernes samlede overskud i 2025.

Figur 4: De ti største industrikoncerners bidrag til betalinngsbalanceoverskuddet fra varehandel, i løbende priser

Anm: Industrikoncerner i 2018 tager udgangspunkt i de identificeret industrikoncerner i analysen "Få industrikoncerner bidrager stort til Danmarks betalingsbalanceoverskud", mens industrikoncerner i 2025 tager udgangspunkt i koncernstatistik for 2024 samt senest tilgængelige data, da analysen blev udarbejdet. Således vil og kan de identificeret industrikoncerner og top ti største industrikoncerner afvige fra hinanden.

Kilde: Egne beregninger

Industrikoncerners formueindkomst er koncentreret hos få

De ti største industrikoncerner stod i 2025 for 65 pct. af industrikoncerners formueindkomst fra direkte investeringer. Dette er et fald fra 81 pct. i 2018. Formueindkomst fra de ti største industrikoncerners porteføljeinvesteringer - primært udbyttebetalinger til udenlandske investorer - udgjorde 85 pct. i 2025 mod 83 pct. i 2018, jf. figur 5.


Formueindkomsten fra direkte investeringer er ejerskab på mere end 10 pct. af en virksomhed, mens porteføljeindkomst er kendetegnet ved et ejerskab på under 10 pct., jf. boks 1. Når danske industrikoncerner ejer store andele i udenlandske datterselskaber, mens udenlandske investorer i danske industrikoncerner ofte ejer en mindre ejerandel (under 10 pct.), vil de danske investeringsafkast indgå i betalingsbalancen som indkomst fra direkte investeringer, mens de udenlandske afkast vil indgå som porteføljeindkomst, se også boks 4.

Figur 5: De ti største industrikoncerners bidrag til betalinngsbalanceoverskuddet fra formueindkomst, i løbende priser

Anm: Industrikoncerner i 2018 tager udgangspunkt i de identificeret industrikoncerner i analysen "Få industrikoncerner bidrager stort til Danmarks betalingsbalanceoverskud", mens industrikoncerner i 2025 tager udgangspunkt i koncernstatistik for 2024 samt senest tilgængelige data, da analysen blev udarbejdet. Således vil og kan de identificeret industrikoncerner og top ti største industrikoncerner afvige fra hinanden.

Kilde: Egne beregninger


Boks 4. Formueindkomst og tilbagekøbsprogrammer

Formueindkomsten i betalingsbalancen er afkastet af danske kapitalinvesteringer i udlandet fratrukket udlandets afkast af kapitalinvesteringer i Danmark. Principperne for opgørelsen af betalingsbalancen gør, at formueindkomsten for porteføljeaktier kun indeholder udbetalte udbytter og ikke fx kursgevinster eller aktietilbagekøb. De danske industrikoncerner udbetaler ofte overskud til deres aktionærer ved at opkøbe egne aktier i stedet for at udbetale udbytter jf. Danmarks Nationalbank, 2018, Globalisering gør det vanskeligere at fortolke betalingsbalancen, Analyse 2018:2. Siden 2018 er udbyttebetalinger steget, men samtidig er en del af industrikoncerners overskud blevet brugt til at tilbagekøbe egne aktier, jf. Danmarks Nationalbank, 2024, Det danske opsparingsoverskud: Tendenser i virksomheder og husholdningers opsparing. I 2018 og 2025 gennemførte industrikoncerner aktietilbagekøb for hhv. 27 mia. kr. og 15 mia. kr.

Bilag

Litteratur
Litteratur

Danmarks Nationalbank, 2011, Formueindkomst fra udlandet, Kvartalsoversigt, 4. kvartal 2011, Del 1.


Danmarks Nationalbank, 2018, Globalisering gør det vanskeligere at fortolke betalingsbalancen, Analyse 2018:2.


Danmarks Nationalbank, 2024, Det danske opsparingsoverskud: Tendenser i virksomheder og husholdningers opsparing, Economic memo 2024, nr. 6


Danmarks Statistik, 2018, Industrikoncernernes globale organisering har betydning for opgørelsen af dansk produktion og indkomst, DST Analyse 2018:19.


Danmarks Statistik, 2019, Få industrikoncerner bidrager stort til Danmarks betalingsbalanceoverskud, DST Analyse 2019:22.

Bilag 1
Definition af industrikoncerner

I denne analyse opgøres fremstillingsvirksomhedernes aktivitet i en bredere forstand for at kaste lys over aktiviteten i de dele af industrikoncernerne, som ikke er registreret i industribranchen, såsom koncernernes hovedsæder, holdingselskaber, forskning- og udviklingsselskaber samt handelsselskaber[note 5]. Argumentet for denne tilgang er, at fremstillingsvirksomheder agerer som en samlet koncern på tværs af landegrænser og brancheklassifikationer og ikke som enkelte virksomheder. Det er især relevant i denne analyse, hvor industrikoncerners indkomst fra deres udenlandske datterselskaber sammenholdes med den direkte eksport, da det ikke nødvendigvis er industrimæssige produktionsselskaber, som ejer de øvrige selskaber i koncernen.


Afgrænsningen og definitionen af en industrikoncern tager udgangspunkt i koncernstatistikken, det erhvervsstatistiske register og statistikken over danske datterselskaber i udlandet. Fra statistikken over danske datterselskaber i udlandet hentes information om antal ansatte i de udenlandske datterselskaber fordelt på branche. Informationen hentes for danske virksomheder, som har datterselskaber i industribranchen[note 6]. Fra Erhvervsstatistisk register hentes oplysninger om antal ansatte og omsætning i danske industrivirksomheder. Disse informationer køres sammen med koncernstatistikken for at finde de virksomheder i koncernen, som ikke ligger i industribrancherne. Disse informationer køres sammen med koncernstatistikken for at finde de virksomheder i koncernen, som ikke ligger i industribrancherne. Oplysninger om antal ansatte og omsætning for disse selskaber hentes i Erhvervsstatistisk register. Bemærk, at industrivirksomheder, som ikke kan kobles til nogle koncerner, vil indgå som koncerner med én virksomhed.


For at sikre at koncernernes hovedaktivitet er inden for industri, laves der en afgrænsning, som inddrager koncentrationen af ansatte og omsætning i industribranchen, samt omfanget af produktionen.


En koncern kan betragtes som en industrikoncern hvis

Mindst halvdelen af de ansatte i industribranchen og

Mindst 100 ansatte

Eller hvis

Mindst halvdelen af den samlede omsætning i industribranchen og

En industriomsætning på mindst 10 mio. kr. om året

Eller hvis

Mindst 100 ansatte i industribranche i udlandet og

Mindst halvdelen af de ansatte i udlandet i industri eller handelsbranchen[note 7]

Efterfølgende er koncerner, som opfylder ovenstående krav, men som alligevel ikke vurderes at tilhøre industribranchen, blevet fjernet.


Identifikationen af industrikoncerner er foretaget separat for 2018 og i 2025. Det kan derfor forekomme, at en koncern er klassificeret som industrikoncern i enten 2018 eller 2025, men ikke i begge år. For året 2018 er der identificeret 3.316 industrikoncerner, mens der i 2025 var identificeret præcis 3.500 industrikoncerner. Industrikoncerner i 2025 er identificeret med data for 2024, da 2025 endnu ikke er opgjort.

Bilag 2
Industrikoncerners forskellige forretningsmodeller

Forretningsmodel 1 - Merchanting

Dansk moderselskab agerer købmand i udlandet

Det danske moderselskab sælger råvarerne til sit udenlandske datterselskab. Moderselskabet køber derefter de færdige varer fra datterselskabet og sælger dem videre til en endelig køber i udlandet, uden at varerne fysisk krydser den danske grænse. Her er der tale om en merchanting-organisering. I eksemplet nedenfor køber datterselskabet i Tyskland råvarer fra en fransk fabrik og fra det danske moderselskab. Efter produktionen sælger datterselskabet færdigvarerne til det danske moderselskab, som videresælger dem til en svensk kunde. Varerne sendes direkte fra Tyskland til Sverige.

Figur 6: Merchanting

Forretningsmodel 2 - Forarbejdning
Dansk moderselskab ejer varerne under produktionen udlandet

Det danske moderselskab lader vareproduktionen foregå hos et udenlandsk datterselskab, men modsat forretningsmodel 1 ejer moderselskabet varerne under hele forarbejdningen, og står også for det efterfølgende salg. Datterselskabet betales for forarbejdningen af varerne. Her er der tale om en forarbejdningsorganisering. I eksemplet nedenfor står moderselskabet selv for at købe de franske råvarer, som skal indgå i produktionen hos datterselskabet i Tyskland, samt sender råvarer fra Danmark. Derudover betaler moderselskabet det tyske datterselskab for at udføre forarbejdningen[note 8]. Efterfølgende sælger det danske moderselskab færdigvarerne til en svensk kunde, og varerne sendes direkte fra Tyskland til Sverige.

Figur 7: Forarbejdning

Forretningsmodel 3 - Formueindkomst
Dansk moderselskab lader datterselskabet stå for produktion og salg i udlandet

Vareproduktionen foregår hos et udenlandsk datterselskab. Det udenlandske datterselskab har det fulde ejerskab over vareproduktionen og det efterfølgende salg. Moderselskabet kan vælge at opkræve betaling for brug af intellektuelle rettigheder. Aflønningen kan dog også være indeholdt i den formueindkomst, som datterselskabet genererer. Modsat forretningsmodel 1 og 2, hvor moderselskabet tager et mere direkte ansvar for fx varesalget, kører det her med et minimum af indsats i moderselskabet. I eksemplet nedenfor har det tyske datterselskab overtaget hele ejerskabet over produktion og varesalg. Med andre ord står det tyske selskab selv for køb af råvarer fra Frankrig og Danmark samt det efterfølgende salg til den svenske kunde. Ligesom før sendes varerne direkte fra Tyskland til Sverige. Formueindkomsten i datterselskaber vil afhænge af niveauet for royalties. Jo højere royalties, jo lavere formueindkomst.

Figur 8: Formueindkomst

Noter

Laura Weile Ramlov og Robert Wederkinck er ansat hos Danmarks Nationalbank.
 [ ↑ ]

Analysen bygger videre på to tidligere analyser: Få industrikoncerner bidrager stort til Danmarks betalingsbalanceoverskud (DST Analyse 2019:22) og Industrikoncernernes globale organisering har betydning for opgørelsen af dansk produktion og indkomst (DST Analyse 2018:19) [ ↑ ]

Analysen fokuserer på 2018 og 2025, da analysen bygger videre på analysen Få industrikoncerner bidrager stort til Danmarks betalingsbalanceoverskud (DST Analyse 2019:22), som opgjorde fordelinger for 2018. Tal for 2025 er de senest offentliggjorte og bygger på foreløbige data. Betalingsbalancen er opgjort i løbende priser. [ ↑ ]

BNP i løbende priser er brugt til at beregne betalingsbalanceoverskuddet ift. BNP. www.statistikbanken.dk/NAN1 [ ↑ ]

Denne afgrænsning afviger fra den traditionelle måde at opgøre fremstillingsbranchen på i nationalregnskabet, i TEC- og STEC-statistikkerne samt i Erhvervsstatistikkerne. [ ↑ ]

Industribranche er defineret som branche "C" i Dansk Branchekode 2007 (DB07) 19-gruppering [ ↑ ]

Handelsbranche er defineret som branche "G" i DB07's 19-gruppering. [ ↑ ]

Betalingen for forarbejdningsydelsen kan også inkludere udgifter til råvarer, som det tyske selskab anvender i produktionen. [ ↑ ]

Kontakt:

Aron Tsegay Besrat
Telefon: 21 84 82 78
Mail: abt@dst.dk