oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
1 ud af 7 kr. til sociale ydelser opkræves i skat

12. november 2019

De samlede sociale udgifter udgjorde 708 mia. kr. i 2018. Heraf blev 100 mia. kr. opkrævet i skat, da de fleste typer af kontante ydelser er skattepligtige. Forskellen mellem de sociale ydelser før og efter skat er især markant for området alderdom. De sociale udgifter inkluderer både offentlige og private foranstaltninger. Den private del af udgifterne på 88 mia. kr. er især relateret til obligatoriske arbejdsmarkedspensioner.

Sociale udgifter  2018

12. november 2019 - Nr. 418

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Sociale udgifter

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken Sociale udgifter belyser udgifter forbundet med social beskyttelse. Social beskyttelse omfatter et samfunds sociale ordninger og ydelser, hvis formål er at lette personers eller husholdningers økonomiske byrde i forbindelse med fx sygdom eller arbejdsløshed. Tiltag, der ikke er rettet imod et individ, såsom kampagner, indgår ikke i denne opgørelse. De sociale ydelser kan opdeles i otte hovedformål, der er internationalt bestemt. Hovedformålene fortæller hvad den sociale ydelse har til formål at beskytte imod og sikrer international sammenlignelighed på statistikken for social beskyttelse. Hovedformålene dækker Sygdom og sundhed, Invaliditet, Alderdom, Efterladte, Familier, Arbejdsløshed, Bolig og Øvrige sociale ydelser. Statistikken bruges således også til at sammenligne social beskyttelse internationalt. I udgifterne medtages både kontantydelser og ydelser i naturalier som fx udgifter til sygehusvæsenet og beskæftigelsesforanstaltninger. Statistikken omfatter både offentlige og private udgifter af kollektiv art, som er uden obligatoriske modydelser. Se mere i statistikdokumentationen om Sociale udgifter og på emnesiden om Sociale udgifter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale udgifter
Udsving i eksport af bygge- og anlægstjenester

11. november 2019

Der var desværre byttet om på angivelsen af landende Kina og Norge i anden tabel. Det er nu rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Eksporten af tjenester steg med 1,6 pct. i tredje kvartal 2019, mens importen steg 0,2 pct. Det viser kvartalstallene for Udenrigshandel med tjenester, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Stigningen i eksporten skyldes især en stigning i bygge- og anlægstjenester på 29,9 pct til 12,2 mia. kr. Dette skal dog ses i lyset af, at eksporten af bygge- og anlægstjenester i de første ni måneder af 2019 er faldet i forhold til samme periode sidste år.

Udenrigshandel med tjenester  3. kvt. 2019

11. november 2019 - Nr. 415

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Fald i salg af maskiner trækker eksporten ned

11. november 2019

Eksporten af varer faldt med 2,1 pct. i september, især på grund af fald i salget af maskiner undtagen transportmidler. Importen faldt 0,6 pct. Det viser tallene for Udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving. Både eksport og import er højere i de første ni måneder af 2019 end samme periode sidste år. Eksporten er steget 7,8 pct., og importen er steget 5,2 pct.

Udenrigshandel med varer (md)  september 2019

11. november 2019 - Nr. 414

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2019

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Forbrugerpriserne stiger lidt

11. november 2019

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,6 pct. i oktober i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er større end i september, hvor den årlige stigning var 0,5 pct. Det er især hovedgrupperne andre varer og tjenester og bolig, der trækker indekset op i oktober i forhold til september. I disse to hovedgrupper er det primært prisstigninger på hhv. gebyr til banker mv., tasker, rygsække o.l. samt elektricitet, der bidrager til den højere årsstigning.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2019

11. november 2019 - Nr. 413

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2019

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
SUV'er og medium-biler dominerer leasing

11. november 2019

Der er i perioden januar 2016 - oktober 2019 registreret 357.800 nye leasingbiler, som dermed udgør 42 pct. af alle nye personbiler. Privatleasing i husholdningerne står for 100.900 eller 28 pct., mens erhvervsleasing står for 256.900 eller 72 pct. Set over hele perioden er bilerne i medium-segmentet de hyppigst forekommende med 24 pct. af registreringerne. Dog forekommer segmenterne SUV med 20 pct. samt small og large med 17 pct. hver ofte. De benzindrevne biler udgør 55 pct. af registreringerne, mens el- og plugin hybridbiler med lidt over 1 pct. samt diesel med 44 pct. udgør resten. Benzindrevne biler i segmenterne small og medium er de hyppigst forekommende med 13 pct. af registreringerne hver især.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2019

11. november 2019 - Nr. 416

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2019

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Betalingsbalanceoverskuddet faldt i september

11. november 2019

I september var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 15,1 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal. Dette er et fald på 1,8 mia. kr. i forhold til august og skyldes især et fald i overskuddet på varer på 1,1 mia. kr. Overskuddet på varer er dog steget med 47,0 mia. kr. i de første ni måneder af 2019 sammenlignet med samme periode i 2018.

Betalingsbalancen over for udlandet  september 2019

11. november 2019 - Nr. 417

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2019

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
September er højsæson for forretningsrejser

8. november 2019

De seneste år har september - med undtagelse af 2013 - været den mest populære måned, når formålet med overnatning på de danske hoteller og feriecentre var forretning. Omvendt er måneden med færrest forretningsovernatninger typisk december. September 2019 sætter desuden ny rekord med 737.000 forretningsovernatninger - en stigning på 1 pct. i forhold til samme måned sidste år og en stigning på 35 pct. i forhold til september 2009. Fremgangen i forretningsovernatninger har dog været knap så markant som for ferieovernatningerne, der i september 2019 er gået frem med 4 pct. i forhold til september 2018 og med 57 pct. siden september 2009.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  september 2019

8. november 2019 - Nr. 410

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2019

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Flere feriehusovernatninger i september

8. november 2019

Korrigeret for normale sæsonudsving steg antallet af feriehusovernatninger i september måned med 3 pct. i forhold til måneden før. Dette skyldes, at de udenlandske overnatninger steg med 4 pct., mens de danske overnatninger var på samme niveau som måneden før.

Feriehusudlejning  september 2019

8. november 2019 - Nr. 411

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2019

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Stor stigning i antal udvandrede

8. november 2019

På landsplan er der registreret 20 pct. flere udvandringer i tredje kvartal 2019 i forhold til gennemsnittet for tredje kvartal i de foregående fem år (2014-2018). For udvandringer til uoplyst land er der tale om mere end dobbelt så mange udvandringer som de foregående fem år. Den store stigning kan skyldes, at den tidligere økonomi- og indenrigsminister tidligere på året udsendte en opfordring til landets borgmestre om at kontrollere bopælsregistreringerne i CPR, med et særligt fokus på udenlandske studerende og arbejdstagere.

Befolkningens udvikling  3. kvt. 2019

8. november 2019 - Nr. 412

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Svagt stigende industriproduktion i september

7. november 2019

Det samlede produktionsindeks for industrien steg i september med 1,5 pct. Generelt svinger produktionen en del fra måned til måned, og stigningen i september kommer da også efter et fald i august. Særligt siden slutningen af 2018 har månedsudsvingene været store. I perioden juli-september er produktionen steget med 0,7 pct. i forhold til de tre foregående måneder. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi baseret på faktiske indberetninger fra virksomhederne. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  september 2019

7. november 2019 - Nr. 408

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Større økonomisk fremgang end hidtil beregnet

7. november 2019

Danmark har i årene 2016 til 2018 haft en periode med høj vækst. Tallene for alle tre år er blevet markant revideret siden sidste offentliggørelse på grund af blandt andet nye data om danske virksomheders aktiviteter i udlandet. På baggrund af de nye data og beregninger er BNP-væksten i 2018 opgjort til 2,4 pct. Væksten i 2017 er opgjort til 2,0 pct., mens BNP-væksten i 2016 er endt på 3,2 pct. Den høje vækst afspejles også i bruttoværditilvæksten for de tre år, hvor særligt brancherne industri, videnservice, samt bygge og anlæg noteres for en pæn fremgang i perioden 2016-2018. Samtidigt er antallet af beskæftigede øget med mere end 134.000 i perioden. Læs mere om nationalregnskabet og de omtalte revisioner herunder.

Nationalregnskab (år)  2018 november-version

7. november 2019 - Nr. 407

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Danskernes opsparing mere end firedoblet på ti år

7. november 2019

De danske husholdninger har de sidste ti år fået mere luft i økonomien. Husholdningernes bruttoopsparing udgjorde 142 mia. kr. i 2018 og var dermed mere end fire gange større end bruttoopsparingen i 2008 på 31 mia. kr. Årsagen til den stigende opsparing er først og fremmest, at husholdningernes privatforbrug siden finanskrisen har udviklet sig langsommere end indkomsten.

Finansielle konti  2018 november-version

7. november 2019 - Nr. 409

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Finansielle konti

Kontakt

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

Sektorregnskaberne belyser den økonomiske udvikling i økonomiens sektorer. Økonomien opdeles i seks hovedsektorer: Ikke-finansielle selskaber, Finansielle selskaber, Offentlig forvaltning og service, Husholdninger, Non-profit institutioner rettet mod husholdninger (NPISH) og Udland. Blandt de mest centrale størrelser i sektorregnskaberne er opsparing, fordringserhvervelse, netto og faste bruttoinvesteringer og specielt for husholdningerne den disponible indkomst og forbruget. Finansielle konti udgør et konsistent kontosystem, hvor overgangen fra primostatus til ultimostatus belyses ved finansielle transaktioner (finansiel konto), andre mængdemæssige ændringer og omvurderinger. Husholdningssektoren opgøres i nationalregnskabet som enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner. Derudover er selvstændig erhvervsdrivende inkluderet, men det er kun de selvstændiges finansielle aktiver, der indgår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Tvangsauktioner uændret i forhold til september

6. november 2019

I oktober blev der bekendtgjort 192 tvangsauktioner, hvilket er det samme antal som måneden før, når der korrigeres for normale sæsonudsving. På trods af, at antallet af tvangsauktioner har ligget usædvanligt stabilt de seneste måneder, har der alligevel været 30 flere tvangsauktioner i tremånedersperioden august-oktober, sammenlignet med perioden maj-juli. Det skyldes dog det meget lave antal tvangsauktioner i juni måned, der generelt har været med til at trække det gennemsnitlige antal tvangsauktioner ned i 2019.

Tvangsauktioner  oktober 2019

6. november 2019 - Nr. 406

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2019

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Mange konkurser og tabte job i oktober

6. november 2019

Der var 265 konkurser i oktober blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 31 pct. flere end i september. Konkurserne medførte 1.248 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, eller 66 pct. flere end i september. I perioden august-oktober var der 7 pct. flere konkurser end i maj-juli, men jobtabet var 11 pct. lavere. Der er i denne artikel fokus på konkursernes branchemæssige og regionale fordeling.

Konkurser  oktober 2019

6. november 2019 - Nr. 405

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2019

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fald i påbegyndt byggeri for andet kvartal i træk

4. november 2019

Både målt som etageareal og antal boliger faldt det påbegyndte byggeri i tredje kvartal 2019. Det samlede påbegyndte etageareal faldt med 14 pct. fra andet kvartal til tredje kvartal 2019. Faldet skete især for påbegyndte erhvervsbygninger med 26 pct. og øvrige bygninger med 20 pct., mens det for påbegyndte beboelsesbygninger er nærmest uændret. Det samlede antal påbegyndte boliger faldt med 15 pct., hvilket dækker over en stigning i påbegyndte enfamiliehuse og et fald i påbegyndte etageboliger og boliger i øvrige bygninger. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og forsinkede indberetninger til BBR, medmindre andre er angivet.

Byggevirksomheden  3. kvt. 2019

4. november 2019 - Nr. 404

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Hver ottende offentlige krone går til uddannelse

4. november 2019

Når det offentlige bruger 100 kr., går de 13 til uddannelsesområdet. Det var derved den fjerde største udgiftspost i 2018. Undervisning på folkeskoleniveau lægger beslag på 45 pct. af disse udgifter, og det svarer til et gennemsnit på 89.871 kr. pr. elev. Til sammenligning var gennemsnittet pr. elev på ungdomsuddannelser 129.990 kr. I alt var de samlede offentlige udgifter på 1.144 mia. kr. i 2018.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2016-2018 (november-version)

4. november 2019 - Nr. 403

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
3 ud af 4 søskende flytter højest 8 km fra hinanden

1. november 2019

Når familier med fælles børn (ægtefæller eller samlevende) opløses, ved at den ene voksne fraflytter, og den anden forbliver boende, varierer flytteafstanden alt efter om ingen, alle eller kun nogle af børnene flytter med. Den korteste afstand forekommer, når halv- og helsøskende bliver skilt fra hinanden. I disse tilfælde flytter en ud af fire højest 1,4 km og tre ud af fire højest 8,1 km. Den tiendedel, der flyttede længst, flyttede mindst 16,7 km. Gennemsnitligt flyttede disse børnefamilier 9,1 km væk fra hinanden. I alt blev der foretaget 2.223 flytninger, hvor børnene blev skilt.

Flytninger  2018

1. november 2019 - Nr. 402

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2020

Alle udgivelser i serien: Flytninger

Kontakt

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Den 26. juni 2025 er der offentliggjort seks nye tabeller om unges flytninger, som alle starter i 2007, da det er første år efter den seneste kommunalreform. Alle tabeller indeholder variablen flyttetype, således at man for de 15-29-årige kan se om flytningen enten vedrører flytninger fra forældre, flytninger til forældre, flytninger med/mellem forældre eller øvrige flytninger. Flyttetypen flyttet fra forældre omfatter flytninger, hvor unge i alderen 15-29 år flyttede fra en adresse, hvor mindst én forælder boede til en ny adresse, hvor ingen af personens forældre boede. Dette kan ses som et udtryk for antallet af flytninger, hvor unge flyttede hjemmefra. Se alle statistikbanktabeller vedr. flytninger i Danmark i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Højtuddannede og kvinder gæster oftest biblioteket

1. november 2019

Hyppige biblioteksbesøg er mest udbredt blandt kvinder og højtuddannede. 39 pct. af danskerne med en bachelor- eller en lang videregående uddannelse kommer forbi biblioteket månedligt, mens 32 pct. af kvinderne gør. I gennemsnit besøger én ud af fire voksne et bibliotek mindst én gang om måneden. Fordelt efter alder er det borgere mellem 35 og 44 år, der hyppigst er at finde mellem bogreolerne, idet hver tredje svarer, at de er på biblioteket hver måned. Omvendt er der få mænd over 45 år mellem bogreolerne. Her svarer 19 pct., at de har været på biblioteket inden for den seneste måned. Der er samlet set seks ud af ti danskere, der ikke har gæstet et bibliotek inden for den seneste måned. De er karakteriseret ved, at en relativ stor andel har grundskole eller erhvervsfaglige uddannelse som højest fuldførte uddannelse.

Kulturvaner (år)  2018

1. november 2019 - Nr. 401

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. november 2020

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (år)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen 2024. Kulturvaneundersøgelsen gen­nemføres hvert kvartal. Kvartalerne udgives særskilt og aggregeres til årsniveau. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024. Der spørges ca. 60.000 personer om året. Årsstatistikken 2024 er baseret på resultaterne fra cirka 19.000 gennemførte interview blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Udenlandsk ejerskab bag stor del af vareeksporten

1. november 2019

Udenlandsk ejede virksomheder i Danmark stod i 2018 bag 29 pct. af eksporten af varer, mens de stod for 15 pct. af den samlede eksport af tjenester. Det viser statistikken om udenrigshandel, når man ser på virksomhederne bag handlen.

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika  2018

1. november 2019 - Nr. 400

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. november 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika

Kontakt

Pernille Leth Hougaard, tlf. 20 34 26 74

Aron Tsegay Besrat, tlf. 21 84 82 78

Kilder og metode

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika er baseret på samkørsel af oplysninger om udenrigshandel med varer, udenrigshandel med tjenester og oplysninger om de enkelte virksomheder i erhvervsregister samt statistikerne over udenlandske firmer i Danmark og danske datterselskaber i udlandet. 
Statistikken over udenrigshandel med tjenester er baseret på en stikprøve, hvor udvalgte virksomheder indberetter tjenestehandel med udlandet, og de resterende virksomheders handel opregnes på baggrund af statistisk metode. Derfor er det kun de virksomheder, som indberetter direkte til statistikken, der kan tilknyttes virksomhedskarakteristika, mens den opregnede andel ender i gruppen ukendt. Endvidere indgår der i ukendt en række øvrige kilder, som ikke er baseret på direkte indberetning fra virksomhederne, herunder rejseposten, offentlige tjenester, fragt inkluderet i varehandel, privates køb fra udlandet. Se mere om udenrigshandel med tjenester i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester efter virksomhedskarakteristika

Udenrigshandel med varer efter virksomhedskarakteristika
Prisen på huse stiger stadig mere end lejligheder

31. oktober 2019

I august var det niende måned i træk, at priserne på enfamiliehuse steg mere end på ejerlejligheder, når man måler i forhold til samme måned året før. På landsplan var den årlige stigning på enfamiliehuse i august på 3,2 pct., mens ejerlejligheder steg med 1,2 pct. I 2019 er det kun i månederne januar, juni og august, at priserne på ejerlejligheder er steget i forhold til samme måned sidste år. Siden priserne på ejerboliger begyndte at stige i slutningen af 2012, er ejerlejligheder steget mærkbart mere i pris end enfamiliehuse, men fra slutningen af 2018 er enfamiliehuse steget mere end ejerlejligheder. I elleve ud af de seneste tretten måneder er prisen på enfamiliehuse steget mere end ejerlejligheder målt i forhold til samme måned sidste år.

Ejendomssalg (md.)  august 2019

31. oktober 2019 - Nr. 397

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2019

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere stiger

31. oktober 2019

Siden 2015 er beskæftigelsesfrekvensen steget med 6,6 procentpoint for 25-64-årige indvandrere fra ikke-vestlige lande. Dermed var beskæftigelsesfrekvensen i 2018 på 56,9 pct., hvilket fortsat er noget lavere end beskæftigelsen for alle 25-64-årige, som i 2018 var 78,0 pct. Gruppen af ikke-vestlige indvandrere uden for arbejdsstyrken faldt med 7,0 procentpoint til 37,4 pct., mens andelen af arbejdsløse har ligget nogenlunde stabil i samme periode. Den var i 2018 på 5,7 pct.

Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet  november 2018

31. oktober 2019 - Nr. 398

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. november 2020

Alle udgivelser i serien: Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet ud fra 'Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). RAS er en totalopgørelse af befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS)

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)
Markant flere SMVer opnår ønsket finansiering

31. oktober 2019

Andelen af små og mellemstore virksomheder (SMVer), der fuldt ud opnåede den søgte lånefinansiering, steg markant fra 2014 til 2018. I banker og sparekasser steg andelen fra 64 til 72 pct., mens den i realkreditinstitutterne steg fra 50 til 65 pct. I forhold til før finanskrisen var der dog i 2018 stadig betydeligt flere, der ikke opnåede den søgte lånefinansiering. Banker og sparekasser samt realkreditinstitutter er de mest benyttede kilder til lånefinansiering blandt de små og mellemstore virksomheder i Danmark. Begrænsning i adgangen til lånefinansiering har i perioder givet anledning til bekymring om en såkaldt kreditklemme.

Små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering  2018

31. oktober 2019 - Nr. 399

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering

Kontakt

Michael Elgaard Nielsen, tlf. 

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på en spørgeskemaundersøgelse for 2018 og to tilsvarende for hhv. 2007 og medio 2009-medio 2010 (ovenfor blot 2010) samt 2014, dækkende private firmaer inden for markedsmæssige erhverv og udvalgte brancher (DB07 19-grupperingerne B, C, D, E, F, G, H, I, J, L, M og N). For 2018-undersøgelsen er populationen afgrænset til små og mellemstore virksomheder (SMVer) med mellem 5 og 249 ansatte i 2014, som havde 5 eller flere ansatte ultimo 2017. De foregående undersøgelser var afgrænset på lignende vis, dog for 2007 og 2009/2010 dækkende to perioder på én gang med lidt anderledes afgrænsning til følge. 
Resultaterne for 2018 er baseret på 3.878 besvarelser, der repræsenterer en population på 21.385 virksomheder. Svarprocenten er på 93 procent. I ovenstående dækkes resultater for de 1.582 virksomheder, der ikke er ejet af et andet firma, da der også foreligger resultater for disse fra de foregående undersøgelser.
Der skelnes i undersøgelsen mellem tre former for finansiering. Lånefinansiering er gæld, der skal tilbagebetales, og omfatter eksempelvis lån fra banker, sparekasser og realkreditinstitutter eller firmaets ejer(e). Egenkapitalfinansiering er finansieringsmidler eller andre værdier, der gives til gengæld for ejerskab i firmaet. Andre former for finansiering omfatter bl.a. overtræk og kassekredit, leasing og handelskreditter fra leverandører.
Herudover skelnes der mellem fuldt, delvist og ikke opnået finansiering. Ved fuldt opnået blev det ønskede beløb opnået på de ønskede betingelser. Ved delvist opnået blev finansiering opnået, men ikke det ønskede beløb og/eller de ønskede betingelser. Ved ikke opnået blev der ikke opnået den søgte finansiering.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering
Bruttoledigheden er stort set uændret

31. oktober 2019

Fra august til september lå bruttoledigheden stort set uændret, hvilket svarer til et niveau på 104.300 fuldtidspersoner i september. Dermed ligger ledighedsprocenten fortsat på 3,7 pct. af arbejdsstyrken. Således har bruttoledigheden stort set ligget uændret siden slutningen af 2018. Bemærk, at dette er første offentliggørelse af bruttoledigheden, der anvender den netop offentliggjorte arbejdsstyrke for 2018 til beregning af de seneste bruttoledighedsprocenter. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigeret med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  september 2019

31. oktober 2019 - Nr. 396

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Markant fald i konjunkturbarometer for industri

30. oktober 2019

Industriens sæsonkorrigerede konjunkturindikator falder fra minus 7 i september til minus 12 i oktober og er dermed på laveste niveau i fire år. Det skyldes markante fald i to af indikatorens tre komponenter: Produktionsforventninger og ordrebeholdning. Andre kvartalsindikatorer for industrien understøtter tendensen: Ledig produktionskapacitet stiger og mangel på efterspørgsel stiger. Det uddybes i denne artikel. Bygge og anlæg er steget lidt fra minus 5 til minus 3 især på grund af gunstige beskæftigelsesforventninger. Også serviceerhvervenes sammensatte konjunkturindikator falder. Den går fra 7 i september til 4 i oktober. Detailhandlen ligger uændret på 2, men i faldende tendens.

Konjunkturbarometer for erhvervene  oktober 2019

30. oktober 2019 - Nr. 395

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. november 2019

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Brud på it-sikkerhed i 27 pct. af store virksomheder

29. oktober 2019

I 2018 havde mere end hver fjerde store virksomhed (250+ ansatte) oplevet et brud på it-sikkerheden. Brud på it-sikkerheden kan medføre, at virksomhedens it-systemer eller data skades, gøres utilgængelige eller udsættes for uautoriseret adgang. 16 pct. af de store virksomheder fik blokeret adgangen til it-services i 2018, og 6 pct. oplevede sletning eller ødelæggelse af data. 12 pct. af de store virksomheder havde videregivet fortrolige oplysninger i 2018 fx på grund af pharming, phishing-angreb eller handlinger fra ansatte. Andelen af virksomheder med brud på it-sikkerheden var stigende med virksomhedernes størrelse. Blandt de små virksomheder (5-9 ansatte) havde kun 7 pct. oplevet brud på it-sikkerheden i 2018. 5 pct. af de små virksomheder fik blokeret adgangen til it-services, og 3 pct. oplevede sletning eller ødelæggelse af data. Kun 1 pct. af de små virksomheder havde oplevet, at virksomheden videregav fortrolige data i 2018.

It-anvendelse i virksomheder (tema)  2019 It-sikkerhed

29. oktober 2019 - Nr. 394

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. april 2020

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder (tema)

Kontakt

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

It i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca.4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Små virksomheders aktiviteter

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Uændret trend i detailsalget

28. oktober 2019

Med en lille stigning på 0,1 pct. fra august til september er trenden i detailsalget uændret. Stigningen for perioden juli-september var på 0,5 pct. sammenlignet med perioden april-juni. Dermed udviser detailsalget samme udvikling som flere andre konjunkturindikatorer med en nærmest vandret udvikling. Detailsalget omfatter salg af nye og brugte varer til personlig brug eller husholdningsbrug gennem forretninger, stadepladser, via internet mv. Detailsalget er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  september 2019

28. oktober 2019 - Nr. 393

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. november 2019

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Danmarks ØMU-gæld stadig blandt EU's laveste

25. oktober 2019

Danmark havde i 2018 den sjette laveste offentlige bruttogæld (ØMU-gæld) blandt EU-landene, set i forhold til BNP (bruttonationalproduktet). Den danske ØMU-gæld udgjorde 34,2 pct. af BNP. Danmark var sammen med bl.a. Estland, Luxembourg, Bulgarien, Tjekkiet, Litauen og Sverige blandt de 14 EU-lande, som ved udgangen af 2018 havde en ØMU-gæld under 60 pct. af BNP. Kun otte ud af de 19 eurolande havde en ØMU-gæld under 60 pct. Ifølge ØMU-kriterierne, der er fastlagt i EU-traktaten, må ØMU-gælden under normale omstændigheder maksimalt udgøre 60 pct. af BNP.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2018 (oktober-indberetning)

25. oktober 2019 - Nr. 392

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. april 2020

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Ældres sygefravær stiger

25. oktober 2019

I 2018 havde de ansatte i alderen 60-65 år i gennemsnit et sygefravær på 10,2 dage. Det er en stigning på 0,7 dage i forhold til 2017. For ansatte over 65 år steg sygefraværet med o,5 dage og lå i 2018 på 7,0 dage i gennemsnit. Set over en længere periode er der også en stigende tendens for de ældres sygefravær. I 2018 havde de 60-65-årige i gennemsnit 1,9 flere sygedage end i 2013, hvor dem over 65 år havde et sygefravær, der var 1,5 dage højere end i 2013. Udviklingen siden 2013 i de ældres sygefravær adskiller sig fra de andre aldersgrupper.

Fravær  2018

25. oktober 2019 - Nr. 391

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Fravær

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen, med bl.a. definitioner af fraværsdagsværk og fraværsprocent.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde
Forbrugertilliden falder fortsat

23. oktober 2019

Forbrugertilliden ligger på 1,7 i oktober mod 4,3 i september. Forbrugertilliden er således faldet yderligere siden sidste måned. Dermed ligger den en del lavere end gennemsnittet for de seneste seks måneder, som er 4,5. Fire ud af de fem indikatorer, som forbrugertilliden beregnes ud fra, er faldet i forhold til sidste måned. Ud af de fem indikatorer er det spørgsmålet om Danmarks økonomiske situation i dag sammenlignet med for et år siden, der bidrager mest til faldet. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  oktober 2019

23. oktober 2019 - Nr. 388

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2019

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Vi sender mere plastaffald til genanvendelse

23. oktober 2019

Mængden af plastaffald, som blev indsamlet til genanvendelse fra husholdningerne, steg fra 40.000 ton i 2016 til 55.000 ton i 2017. Det svarer til en stigning på 37 pct. Fra 2011 til 2017 er mængderne af plast indsamlet til genanvendelse mere end fordoblet. Det restaffald, som bliver tilbage, når man har sorteret fx plast, glas og pap fra, kaldes for dagrenovation. Dagrenovation er stadig den affaldstype, der er mest af i husholdningerne. I 2017 blev det til 1,3 mio. ton. Mængden af dagrenovation er faldet med 45.000 ton fra 2016, hvilket kan ses i sammenhæng med et øget fokus på affaldssortering i husholdningerne.

Affaldsregnskab  2016 og 2017

23. oktober 2019 - Nr. 390

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. september 2020

Alle udgivelser i serien: Affaldsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Affaldsregnskabet bygger på data fra Miljøstyrelsens Affaldsdatasystem (ADS). Fordelingen på detaljerede brancher efter principperne i det grønne nationalregnskab er foretaget af Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Affaldsregnskab
Færre midlertidigt ansatte i Danmark end i EU

23. oktober 2019

I andet kvartal 2019 var 10,6 pct. af de danske lønmodtagere midlertidigt ansatte. Det er en væsentligt lavere andel end EU-gennemsnittet, som lå på 13,7 pct. Sammenligner man med andre nordiske EU-lande, havde Danmark en lavere andel af midlertidigt ansatte end både Sverige (15,0 pct.) og Finland (17,0 pct.). Landene med højest andel af midlertidigt ansatte lønmodtagere var Spanien (26,4 pct.) og Polen (22,3 pct.). Rumænien og Litauen havde med hhv. 1,5 og 1,6 pct. EU's laveste andele af midlertidigt ansatte. At være midlertidigt ansat betyder, at man er ansat i en tidsbegrænset stilling.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  2. kvt. 2019

23. oktober 2019 - Nr. 389

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Inflationen falder i Danmark og EU

21. oktober 2019

Inflationen i Danmark faldt fra 0,5 pct. i august til 0,4 pct. i september. I samme periode faldt inflationen i EU fra 1,4 pct. til 1,2 pct. Det er prisændringer på bl.a. el, gas og andet brændsel, der trækker inflationen ned i Danmark. I EU og Euroområdet er det bl.a. prisændringer på drift af transportmidler, herunder særligt brændstof, der trækker inflationen ned. Fødevarer fortsætter med at påvirke inflationen positivt i Danmark såvel som i EU og Euroområdet. Den danske kerneinflation (inflation ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer) er uændret i september i forhold til august, mens kerneinflationen steg i EU (1,5 pct.) og Euroområdet (1,2 pct.).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  september 2019

21. oktober 2019 - Nr. 387

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2019

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Opbremsning i lønmodtagerbeskæftigelsen

21. oktober 2019

I august var der for tredje gang ud af de seneste fire måneder et stort set uændret antal lønmodtagere sammenlignet med måneden før. I alt har der i de fire måneder været en stigning på 6.300 lønmodtagere. Til sammenligning var der de fire foregående måneder til og med april en stigning på 17.500 lønmodtagere. Det samlede antal lønmodtagere i august var på 2.791.200 personer. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  august 2019

21. oktober 2019 - Nr. 386

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen fastholder niveau

18. oktober 2019

Byggebeskæftigelsen var på 178.200 personer i tredje kvartal 2019 mod 177.500 personer i andet kvartal, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed fastholder byggebeskæftigelsen, som er den tidligste indikator for beskæftigelsen, samme niveau som kvartalet før.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  3. kvt. 2019

18. oktober 2019 - Nr. 384

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Jordbrugets investeringer styrtdykker i 2018

18. oktober 2019

Ændret 09. oktober 2020 kl. 08:00

Afskrivninger og nettoinvesteringer i sidste tabel var desværre angivet 600 mio. kr. for lavt for 2018. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Jordbrugets investeringer faldt markant i 2018 i forhold til året før, nemlig med 15 pct. målt i faste priser, dvs. renset for inflation. Faldet rammer både investeringer i bygninger og maskiner. Fx faldt investeringerne i svinestalde med 17 pct. Med faldet i 2018 fortsætter den faldende tendens, som begyndte i 2014. I forhold til 2013 var jordbrugets investeringer i 2018 faldet med over en tredjedel.

Jordbrugets investeringer  2018

18. oktober 2019 - Nr. 385

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets investeringer

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af investeringer og afskrivninger omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug, der fra 2020 omfatter bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 186.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2024 forhøjet med 0,87 pct. for bygningsinvesteringer og for investeringer i maskiner og inventar, hvorved der også er taget højde for, at investeringsaktiviteten er lavere på små bedrifter. Jordbrug omfatter landbrug og gartneri. I statistikdokumentationen Jordbrugets investeringer er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder ved opgørelserne af investeringer og afskrivninger i jordbruget. Se også mere på emnesiden Jordbrugets investeringer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jordbrugets investeringer

Del sidens indhold