oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Jordbrugets renteudgifter halveret på ti år

18. oktober 2019

På ti år er renteudgifterne for det danske jordbrug blevet mere end halveret fra 16,8 mia. kroner i 2008 til 6,8 mia. kroner i 2018. Renteudgifterne udgjorde dermed 29 pct. af sektorens bruttofaktorindkomst på 23,1 mia. kr. i 2018, jf. statistikbanken.dk/LBFI1. Det er betydelig lavere end i fx 2010, hvor andelen var 45 pct.

Jordbrugets renter og gæld  2018

18. oktober 2019 - Nr. 383

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets renter og gæld

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af renter og gæld er i løbende priser og omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug (landbrug og gartneri). Statistikken omfatter fra 2020 bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 187.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2023 forhøjet med 4,54 pct., hvor der er taget højde for, at gælden pr. hektar er lavere på små bedrifter. Gælden, som er opgjort til kontantværdi ved udgangen af året, inkluderer også gæld vedrørende stuehuse og andre ikke jordbrugsmæssige aktiver.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Rekordfå ejendomsforbrydelser

16. oktober 2019

Det samlede antal anmeldte ejendomsforbrydelser, herunder bl.a. indbrud og tyveri, fortsætter med at falde og er på det hidtil laveste niveau, siden Danmarks Statistik begyndte at sæsonkorrigere statistikken i 1995. I årets tredje kvartal blev der anmeldt 71.702 ejendomsforbrydelser. Til sammenligning blev der anmeldt 118.094 ejendomsforbrydelser i tredje kvartal 2009. På ti år er antallet således faldet med 39,3 pct.

Kriminalitet (kvt.)  3. kvt. 2019

16. oktober 2019 - Nr. 382

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Producent- og importpriserne falder fortsat på årsbasis

15. oktober 2019

Det samlede producentprisindeks for varer er i september faldet med 2,5 pct. set i forhold til samme måned sidste år. Faldet er 0,6 procentpoint mindre end sidste måned, hvor indekset faldt med 3,1 pct. Tendensen i indekset har siden november 2018 været aftagende, og er nu negativ for femte måned i træk. Faldet i årsudviklingen i denne måned skyldes bl.a. et fald i råstofindvinding på 18,3 pct. Årsudviklingen i råstofindvinding har ligeledes været aftagende siden november 2018, og negativ de seneste fem måneder. Råstofindvinding har således været en medvirkende årsag til faldet i producentprisindekset de sidste fire måneder.

Producent- og importprisindeks for varer  september 2019

15. oktober 2019 - Nr. 381

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2019

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Nye bilers energiforbrug mindre end for et år siden

11. oktober 2019

Det gennemsnitlige energiforbrug for nye personbiler til privatkørsel, der bruger fossilt brændstof, lå 1,3 pct. lavere i første halvår 2019 end i første halvår 2018. Forbruget på 4,37 liter/100 km svarer til en energieffektivitet på 22,9 km/liter, opgjort efter den såkaldte NEDC-metode. De benzindrevne bilers forbrug er 5,1 pct. lavere, mens dieselbilernes er 2,3 pct. højere. Opgjort efter den nye WLTP-metode er forbruget 5,29 liter/100 km svarende til 18,9 km/liter i første halvår 2019, dvs. en del større end NEDC-målingen, men mere realistisk. Se mere om overgangen fra NEDC til WLTP i Nyt fra Danmarks Statistik 2018:309

Energieffektiviteten for nyregistrerede biler  2019

11. oktober 2019 - Nr. 378

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. september 2020

Alle udgivelser i serien: Energieffektiviteten for nyregistrerede biler

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Målet for energieffektiviteten km/l er fastlagt i et EU-regelsæt, som også fastsætter standardiserede målinger, som alle nye personbiler skal gennemgå. Målet er et sammenvejet udtryk for brændstoffor-bruget for en fast kombination af kørselstyper og -længder (by- og landevejskørsel mv.) med bestemte hastigheder. Emissionsmålingerne er ligeledes EU-fastlagte..

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Hver femte er ansat i et udenlandsk ejet firma

11. oktober 2019

I 2017 var 21 pct. af lønmodtagerne i den private sektor ansat i et udenlandsk ejet firma. Det er næsten den samme andel som i 2016. De næsten 7.700 udenlandsk ejede firmaer i Danmark udgjorde 3 pct. af det samlede antal firmaer og beskæftigede 311.000 ansatte omregnet til fuldtid i 2017. Omsætningen var på 984 mia. kr., svarende til 24 pct. af den samlede omsætning i den private sektor.

Udenlandsk ejede firmaer  2017

11. oktober 2019 - Nr. 379

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. september 2020

Alle udgivelser i serien: Udenlandsk ejede firmaer

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

På basis af oplysninger fra Nationalbanken, private datakilder og firmaernes officielle regnskaber dannes populationen af udenlandsk ejede firmaer. Oplysninger om firmaernes branche og størrelse er hentet fra den generelle firmastatistik. De udenlandsk ejede firmaer omfatter dem, det har været muligt at finde vha. ovennævnte kilder og det vurderes til at udgøre langt hovedparten. I forbindelse med offentliggørelse af nye tal kan der forekomme revisioner i tidligere offentliggjorte tal. 
I statistikken er fastlæggelsen af et firmas ejerskab knyttet til den ultimative ejer, der har kontrol over firmaet, dvs. har mulighed for at fastlægge et firmas generelle strategi ved om nødvendigt at vælge en bestyrelse. Som hovedregel fortolkes den kontrollerende enhed som den ultimative ejer, der direkte eller indirekte besidder mere end 50 pct. af egenkapitalen eller aktionærenes stemmerettigheder. Ultimativ ejer skal forstås i relation til den direkte ejer, idet et firma umiddelbart kan være ejet (direkte) fra et land, selvom det i sidste ende (ultimativt) er ejet fra et andet land. Fx vil et firma i Danmark, der i første omgang er ejet fra fx Luxembourg, men som i sidste ende er ejet med kontrol fra Sverige, indgå i statistikken som et svensk firma. Tilsvarende vil et firma ejet direkte fra Luxembourg indgå som et dansk firma, hvis den ultimative ejer med kontrol er placeret i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenlandsk ejede firmaer
Langt de fleste koncerner består kun af to firmaer

11. oktober 2019

I 2017 var der næsten 42.000 koncerner i Danmark, hvilket er 3.200 flere end i 2016, svarende til en stigning på 8 pct. Koncerner er grupper på mindst to danske firmaer, der er knyttet sammen ved, at den ene ejer mindst 50 pct. af eller har kontrollerende indflydelse på det andet firma. Koncernerne beskæftigede samlet 867.000 fuldtidsansatte personer. Over 60 pct. af koncernerne bestod kun af to danske selskaber. Disse beskæftigede 202.800 fuldtidsansatte, svarende til 23 pct. af de ansatte i koncerner. I den anden ende af spektret var der 570 koncerner med 10 eller flere firmaer i koncernen, og de beskæftigede 257.200 fuldtidsansatte.

Koncerner i Danmark  2017

11. oktober 2019 - Nr. 380

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2020

Alle udgivelser i serien: Koncerner i Danmark

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er registerbaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Det Erhvervsstatistiske Register, Generel Firmastatistik og årsregnskaber. Offentlig virksomhed mv. ekskluderes. En koncern er en gruppe af danske firmaer (to eller flere), som er knyttet sammen på baggrund af et direkte eller indirekte ejerskab større end 50 pct., eller hvis der er kontrollerende indflydelse. Danske firmaer, der er forbundet gennem udenlandske firmaer, opfattes således også som koncernforbundne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Koncerner i Danmark

Del sidens indhold
Firmaernes salg fortsat højt trods fald i august

10. oktober 2019

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 1,8 pct. fra juli til august og det indenlandske salg ekskl. energi faldt 2,0 pct. Niveauet afviger dog ikke fra det ellers rekordhøje niveau. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  august 2019

10. oktober 2019 - Nr. 377

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. november 2019

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Lidt højere stigning i forbrugerpriserne

10. oktober 2019

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,5 pct. i september i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er større end i august, hvor den årlige stigning var 0,4 pct. Det er bl.a. hovedgruppen fritid og kultur, der holder indekset oppe. Det skyldes bl.a. prisstigninger på legetøj samt tjenester i forbindelse med kultur (herunder bl.a. biograf- og teaterbilletter samt kabel-tv). Omvendt trækker hovedgruppen beklædning og fodtøj ned i indekset. Inden for denne gruppe er det i høj grad prisændringer på tøj, der trækker ned i indekset.

Forbruger- og nettoprisindeks  september 2019

10. oktober 2019 - Nr. 375

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2019

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
71 pct. større forbrug på biler end i 2013

10. oktober 2019

Husholdningerne og erhvervene har i perioden januar 2013 - september 2019 købt nye personbiler for 305,7 mia. kr. brutto. Forbruget pr. måned i 2019 på 4,81 mia. kr. er 71 pct. højere end månedsgennemsnittet i 2013.

Nyregistrerede motorkøretøjer  september 2019

10. oktober 2019 - Nr. 376

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2019

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Bedste sommer nogensinde for danske hoteller

9. oktober 2019

Antallet af hotelovernatninger i sommermånederne er de seneste ti år steget fra knap 3,5 mio. overnatninger i sommeren 2009 til rekordhøje 5,8 mio. overnatninger i sommeren 2019 - en stigning på 68 pct. Det samlede antal overnatninger er siden sommeren 2009 steget med 18 pct. til 16,6 mio. overnatninger. Hotellerne er i perioden gået fra en andel på 25 pct. af de samlede overnatninger til en andel på 35 pct. Campingovernatningernes andel er i samme periode faldet med 10 procentpoint. Til trods for hotellernes markante fremgang er campingpladserne - med undtagelse af feriehusene, som ikke er omfattet af denne statistik - dog stadig den mest benyttede overnatningsform om sommeren med næsten 7,5 mio. overnatninger i 2019.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  august 2019

9. oktober 2019 - Nr. 371

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2019

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Mange danske varer laves og sælges i udlandet

9. oktober 2019

Danske fremstillingsvirksomheder solgte i 2018 varer og tjenester til udlandet for en samlet værdi på ca. 537 mia. kr., hvilket er 4 mia. kr. mere end året før. Den traditionelle vareeksport, dvs. varer der fysisk kommer fra Danmark, er fortsat den største afsætningskanal. Over en fjerdedel af salget, 26,2 pct., udgøres dog af varer, der er produceret i udlandet og ikke har krydset den danske grænse. Dette varesalg består dels af salg af varer, som er forarbejdet i udlandet, og dels af salg af merchantingvarer, dvs. færdigvarer, der er købt og direkte videresolgt uden, at de har passeret den danske grænse.

Fremstillingsvirksomhedernes internationale produktion  2018

9. oktober 2019 - Nr. 374

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. september 2020

Alle udgivelser i serien: Fremstillingsvirksomhedernes internationale produktion

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Søren Burman, tlf. 30 51 45 62

Kilder og metode

Fremstillingsvirksomhedernes internationale produktion er en opgørelse over hvordan fremstillingsvirksomhederne organiserer deres produktionsprocesser globalt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen
Rekordsommer med 10 mio. feriehusovernatninger

9. oktober 2019

Der var i alt 10,0 mio. ovenatninger i sommeren 2019, dvs. i juni, juli og august, i faktiske tal. Dette er en ny rekord, der overgår den hidtidige rekord fra 2017 på 9,6 mio. overnatninger. Rekorden dækker over 6,1 mio. tyske overnatninger og 2,5 mio. danske.

Feriehusudlejning  august 2019

9. oktober 2019 - Nr. 373

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2019

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Tjenester trækker betalingsbalancen ned i august

9. oktober 2019

Ændret 09. oktober 2019 kl. 12:10

Der er desværre konstateret fejl i tabellen for tallene januar-august 2018 og 2019. Tallene er revideret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I august var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 18,6 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal. Det er et fald på 3,0 mia. kr. i forhold til juli, som især er forårsaget af et fald i overskuddet på tjenester. Betalingsbalancen er denne gang revideret for 2016-2019.

Betalingsbalancen over for udlandet  august 2019

9. oktober 2019 - Nr. 372

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2019

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Medicinalvarer trækker stigning i eksporten

9. oktober 2019

Eksporten af varer steg med 1,8 pct. i august bl.a. på grund af stigninger i salget af kemikalier og kemiske produkter (herunder medicin). Importen faldt 0,9 pct. Det viser tallene for Udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving. Både eksport og import for de første otte måneder af 2019 er højere end i samme periode i 2018; eksporten er steget 7 pct. og importen er steget 5 pct.

Udenrigshandel med varer (md)  august 2019

9. oktober 2019 - Nr. 370

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2019

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Mærkbar fremgang i avanceret landbrugsteknologi

8. oktober 2019

Andelen af landbrug, der bruger præcisionsteknologi, steg fra 23 pct. i 2018 til 28 pct. i 2019. Stigningen vedrører først og fremmest præcisionsstyring af fx traktorer og mejetærskere, hvorimod udbredelsen af de øvrige teknologier steg beskedent eller er omtrent uændret. Præcisionslandbrug ses af mange som et middel til på én gang at forbedre miljøet og landbrugets økonomi. Det kan ske gennem brug af data fra satellitter, sensorer mv. til en mere nøjagtig kørsel og målrettet tildeling af fx gødning.

Præcisionslandbrug  2019

8. oktober 2019 - Nr. 369

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Præcisionslandbrug

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Undersøgelsen af præcisionslandbrug er medfinansieret af Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø og indsamlet i Landbrugs- og gartneritællingen. 

Resultaterne om præcisionslandbrug baserer sig på svar fra 4.938 bedrifter i en foreløbig opgørelse af Land¬brugs- og gartneritællingen. Opregningsgrundlag: 27.854 bedrifter med dyr¬ket areal (landbrug uden dyrket areal er typisk væksthusgartnerier samt landbrug med fjerkræ). Undersø¬gel¬sens spørgsmål refererer til anvendelse (egen og via konsulenter, driftsledere, maskinstati¬oner o.l.) de seneste 12 måneder i forhold til juni 2024. Anvendelsen kan være sværere at vurdere hos bedrifter, der bruger teknologien indirekte, dvs. via konsulenter, maskinstationer mv. Anvendelsen behøver ikke omfatte alle marker.

RTK forbedrer det almindelige GPS-signal til en nøjagtighed på 1-2 cm ved hjælp af landbaserede signalstatio¬ner. RTK-GPS anvendes primært i traktorer og mejetærskere. Præcisionskørsel sparer tid og brændstof, men er også forudsætning for optimal anvendelse af GPS-relaterede data om fx afgrøders vækst. Alternativer til RTK med min¬dre nøjagtig¬hed (3-20 cm) indgår ikke i undersøgelsen. Sektionsstyring af sprøjter kræver mere præcis na¬vi¬gering end almindelig GPS, men ikke nødvendigvis i form af RTK-GPS. Software til planlægning af kvæl¬stofbehov: Planlægning og dokumentation af varieret kvælstofbehov, fx ud fra dyrkningshistorie, forventede udbytter mv.

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen for Landbrugs- og gartneritællingen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen
Afmatning i industriens produktion

7. oktober 2019

Det samlede produktionsindeks for industrien faldt i august med 1,1 pct. Generelt svinger produktionen dog en del fra måned til måned, og særligt siden slutningen af 2018 har månedsudsvingene været store. I perioden juni-august er produktionen faldet med 1,6 pct. i forhold til de tre foregående måneder Dermed ses en mulig indikation på, at den afmatning, som er set i den europæiske industri siden starten af 2018 (se Eurostats nyhedsbrev), nu også påvirker produktionen i Danmark. Udviklingen stemmer overens med de forventninger, som industrien har haft gennem længere tid (se Nyt fra Danmarks Statistik 2019:356). Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi baseret på faktiske indberetninger fra virksomhederne. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  august 2019

7. oktober 2019 - Nr. 367

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Hver anden virksomhed rekrutterer via SoMe

7. oktober 2019

Andelen af virksomheder med mindst ti ansatte, som bruger sociale medier (SoMe) til rekruttering, er mere end fordoblet i perioden 2014-2019. I 2014 havde hver fjerde virksomhed rekrutteret via sociale medier. I 2019 er det over halvdelen af virksomhederne, som anvender denne mulighed. Markedsføring eller PR er med en andel på 64 pct. i 2019 stadig virksomhedernes mest udbredte formål med at være aktive på de sociale medier. En fjerdedel af virksomhederne anvender sociale medier til intern vidensdeling, og 18 pct. af virksomhederne samarbejder med eksterne via sociale medier dvs. kommunikerer med forretningsforbindelser, organisationer eller myndigheder.

It-anvendelse i virksomheder (tema)  2019 brug af sociale medier

7. oktober 2019 - Nr. 368

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder (tema)

Kontakt

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

It i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca.4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Små virksomheders aktiviteter

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Vigende niveau for konkurser og jobtab

4. oktober 2019

Der var 191 konkurser i september blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 3 pct. flere end i august. Konkurserne medførte 752 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, eller 15 pct. flere end i august. I perioden juli-september var der 9 pct. færre konkurser end i april-juni, og jobtabet var 5 pct. lavere. Udviklingen er generelt vigende for såvel konkurser som jobtab. Der er i denne artikel fokus på konkurser blandt minkavlere.

Konkurser  september 2019

4. oktober 2019 - Nr. 364

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2019

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Flere tvangsauktioner i Nordjylland

4. oktober 2019

Med 94 tvangsauktioner i tredje kvartal mod 57 i kvartalet før har Region Nordjylland haft en relativ kraftig stigning i antallet af faktiske tvangsauktioner på 65 pct. Det betyder, at Nordjylland har måttet vige pladsen som regionen med færrest tvangsauktioner til fordel for Region Hovedstaden. Det til trods for, at også Hovedstadsområdet har oplevet en stigning i antallet af tvangsauktioner fra 62 til 77 i perioden.

Tvangsauktioner  september 2019

4. oktober 2019 - Nr. 365

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2019

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Danmark lever sikkert op til begge ØMU-kriterier

4. oktober 2019

Danmark ligger solidt inden for ØMU-kriterierne for både saldo og gæld i 2018 ved årets anden ØMU-indberetning til EU-kommissionen. Der var overskud på de offentlige finanser i 2018, og samtidig udgjorde ØMU-gælden kun 34,2 pct. af BNP ved udgangen af 2018. ØMU-gælden og ØMU-saldoen er to vigtige nøgletal, der benyttes af EU til at vurdere, om medlemslandene opfylder kriterierne i EU-traktaten. De seneste fire års faldende ØMU-gæld skyldes især et fald i den statslige del af den offentlige gæld. Ifølge EU-traktatens ØMU-kriterier må ØMU-gælden ikke overstige 60 pct. af BNP, mens et underskud på den offentlige saldo ikke må være større end 3 pct. af BNP.

ØMU-gæld og ØMU-saldo  2018 (oktober-version)

4. oktober 2019 - Nr. 366

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: ØMU-gæld og ØMU-saldo

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Unge mænd falder oftest tilbage til kriminalitet

3. oktober 2019

Knap halvdelen af de 15-19-årige mænd, der i 2015 blev løsladt fra afsoning i fængsel eller blev fundet skyldige i en lovovertrædelse, begik en ny lovovertrædelse i løbet af de to efterfølgende år. Der synes at være en sammenhæng mellem alder og sandsynligheden for at begå ny kriminalitet, eftersom de yngre aldersgrupper i højere grad begår ny kriminalitet end de ældre. Mønsteret er det samme for begge køn, men forskellene er langt mindre hos kvinderne. Af samtlige der blev løsladt eller dømt i 2015 begik i alt 29 pct. en ny lovovertrædelse inden for to år. Det gjaldt 32 pct. af mændene og 16 pct. af kvinderne.

Tilbagefald til kriminalitet  2015-2017

3. oktober 2019 - Nr. 363

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Tilbagefald til kriminalitet

Kontakt

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Kilder og metode

Statistikken om tilbagefald til kriminalitet omhandler personer, der i et givent år er blevet løsladt efter afsoning i fængsel mv., eller som har fået en fældende strafferetlig afgørelse, dog eksklusive ubetingede frihedsstraffe. Hvis disse personer begår en ny lovovertrædelse inden for to år, betragtes det som tilbagefald til ny kriminalitet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Tilbagefald til kriminalitet

Del sidens indhold
Uændret bruttoledighed

30. september 2019

Fra juli til august lå bruttoledigheden stort set uændret, svarende til et niveau på 104.800 fuldtidspersoner i august. Ledighedsprocenten ligger dermed fortsat på 3,8 pct. af arbejdsstyrken. Hermed har bruttoledigheden stort set ligget uændret siden slutningen af 2018. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigeret med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  august 2019

30. september 2019 - Nr. 360

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Prisen på huse stiger mere end på lejligheder

30. september 2019

I juli var det ottende måned i træk, at priserne på enfamiliehuse steg mere end på ejerlejligheder, når man måler i forhold til samme måned året før. På landsplan var den årlige stigning på enfamiliehuse i juli på 3,3 pct., mens ejerlejligheder faldt med 2,1 pct. i forhold til juli året før. I 2019 er det kun i månederne januar og juni, at priserne på ejerlejligheder er steget i forhold til samme måned sidste år. Siden priserne på ejerboliger begyndte at stige i slutningen af 2012, er ejerlejligheder steget mærkbart mere i pris end enfamiliehuse. Men fra slutningen af 2018 er enfamiliehuse steget mere end ejerlejligheder. I ti ud af de seneste tolv måneder er prisen på enfamiliehuse steget mere end ejerlejligheder målt i forhold til samme måned sidste år.

Ejendomssalg (md.)  juli 2019

30. september 2019 - Nr. 362

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Høj BNP-vækst trukket af eksporten

30. september 2019

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,9 pct. i andet kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser den reviderede beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for andet kvartal. Det er især eksporten, herunder industrivarer og søtransporttjenester, der bidrog mest til BNP-væksten. BNP-væksten i andet kvartal er revideret op med 0,1 procentpoint i forhold til den seneste offentliggørelse. Det kan være mere stabilt at se samlet på væksten for halvåret. Væksten for første halvår 2019 blev 2,3 pct. i forhold til første halvår 2018 og er dermed revideret op med 0,2 procentpoint i forhold til den seneste offentliggørelse.

Kvartalsvist nationalregnskab  2. kvt. 2019 revideret

30. september 2019 - Nr. 361

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2019

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Stor variation i selvstændiges indkomst

27. september 2019

I 2018 var den gennemsnitlige årsindkomst for en selvstændig 545.000 kr. før skat. Selvstændige lå dermed i toppen af indkomstskalaen sammenlignet med de øvrige socioøkonomiske grupper, heriblandt lønmodtagere. En lønmodtager havde samme år en indkomst på 456.000 kr. i gennemsnit før skat. Den højere indkomst for selvstændige dækker imidlertid over, at relativt få selvstændige har ekstraordinært høje årsindkomster. Det kan illustreres ved at se på medianindkomsterne, som er det beløb, hvor præcis halvdelen af hhv. selvstændige og lønmodtagere har en lavere indkomst og halvdelen en højere indkomst. I 2018 havde halvdelen af de selvstændige en samlet indkomst før skat på 327.000 kr. eller derover. Til sammenligning var medianen for lønmodtagere på 397.000 kr.

Indkomster for personer  2018

27. september 2019 - Nr. 357

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. november 2019

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Dårligere resultater for økologiske landbrug i 2018

27. september 2019

I 2018 landede det gennemsnitlige driftsresultat for økologiske heltidslandbrug på 462.000 kr., hvilket er mere end en halvering i forhold til året før. Tilbagegangen skyldes især lavere priser på de økologiske produkter og højere omkostninger i forbindelse med tørken i 2018. Der er tale om det første år med indtjeningsmæssig tilbagegang for gruppen af økologiske landbrugsbedrifter som helhed siden 2009.

Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug  2018

27. september 2019 - Nr. 358

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. september 2020

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve på 167 ud af en population på 1.464 fuldt omlagte økologiske landbrugsbedrifter med en minimumsomsætning (Standard Output) på 25.000 euro. I statistikdokumentation om Regnskabsstatistik for jordbrug findes mere information om kilder og metoder. Data indsendes til EUs informationsnet for landøkonomisk bogføring (FADN), der sammenstiller landenes data i FADN databasen.

Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. 

Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsind¬sats og investerede kapital. 

Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med 223,50 kr. i timen. 

Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. 

Soliditetsgrad viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Konjunkturbarometrene fortsætter nedad

27. september 2019

Industriens sæsonkorrigerede konjunkturindikator falder fra minus 5 i august til minus 7 i september. Indikatoren er nu på niveau med sin middelværdi og tendensen er faldende. Bygge og anlæg ligger uændret på minus 5 med en faldende men udfladende tendens. Tillidsindikatoren er stadig påvirket af urolige forbrugerforventninger og falder 1 point. I denne udgivelse sammenlignes erhvervenes vurdering af prisudviklingen med netto- og producentprisindeksene.

Konjunkturbarometer for erhvervene  september 2019

27. september 2019 - Nr. 356

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Gartnerierne øger deres indtjening

27. september 2019

Gartneribranchen havde i 2018 den hidtil største indtjening, i perioden som statistikken dækker, med et gennemsnitligt driftsresultat på 778.000 kr. pr. heltidsgartneri. Som i foregående år var det gartnerier med grøntsager, der havde det højeste driftsresultat med i gennemsnit hhv. 1,3 og 0,9 mio. kr. på friland og i væksthus. Potteplantegartneriernes driftsresultat var lidt lavere - 808.000 kr. i gennemsnit, mens det for planteskolerne og frugt- og bærplantagerne var hhv. 641.000 kr. og 519.000 kr. Statistikken omfatter såvel økologiske som konventionelle gartnerier.

Regnskabsstatistik for gartneri  2018

27. september 2019 - Nr. 359

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. september 2020

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for gartneri

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve og dækker jordbrugsbedrifter, hvor mindst halvdelen af standardoutput kommer fra gartneriprodukter. Data indsendes til EU's informationsnet for landøkonomisk bogføring, der sammenstiller landenes data.
Heltidsgartneri har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer.
Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. 
Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med en beregnet timeløn.
Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct.
Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapitalen efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug
Fortsat færre anbragte børn i 2018

26. september 2019

13.823 børn og unge var anbragt uden for hjemmet ved udgangen af 2018. Det er et mindre fald på 191 anbragte børn og unge svarende til lidt mere end 1 pct. i forhold til året før. I perioden 2011 frem til 2018 er antallet af anbragte børn og unge mellem 0-22 år reduceret med 8 pct. Dette dækker over en variation i aldersgrupperne, idet de yngste på 0-5 år oplevede et fald på 2 pct., de 6-11-årige en stigning på 8 pct., de 12-17-årige et fald på 16 pct. og de 18-22-årige, som var i efterværn, et fald på 3 pct.

Støtte til udsatte børn og unge  2018

26. september 2019 - Nr. 355

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2020

Alle udgivelser i serien: Støtte til udsatte børn og unge

Kontakt

Anne Morsing, tlf. 21 82 17 60

Siri Dencker, tlf. 21 45 34 92

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra landets kommuner om børn og unge mellem 0-22 år, der fik sociale støtteforanstaltninger pr. 31. december.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Anbringelser af børn og unge

Indsatser og støtte til børn og unge

Del sidens indhold
Detailsalget fastholder stabilt niveau

26. september 2019

Fra juli til august steg detailsalget 0,3 pct., samtidig steg salget de seneste tre måneder 0,3 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Salget af fødevarer og andre dagligvarer steg med 0,6 pct., beklædning mv. faldt 1,1 pct. mens salget af andre forbrugsvarer, der bl.a. består af elektronik, husholdningsudstyr og fritidsprodukter samt salget fra danske internetbutikker, steg med 0,3 pct. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. I denne offentliggørelse sættes fokus på stigningen i tøjsalg via internettet.

Detailomsætningsindeks  august 2019

26. september 2019 - Nr. 354

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Uændrede normeringer trods flere ansatte

25. september 2019

På landsplan er normeringerne for dagtilbud i 2018 identiske med normeringerne for 2017, til trods for at der er ansat 700 flere. Normeringerne for hele landet i 2018 er for dagpleje på 3,4, for de 0-2-årige ("vuggestue") på 3,1 og for de 3-5-årige ("børnehave") på 6,2 børn pr. voksen. Alene for at fastholde normeringerene på 2018-niveau, vil der de kommende år være behov for at ansætte flere, da der kommer flere børn i førskolealderen. Over de næste ti år skal antallet af ansatte i dagtilbud formentlig øges med 8.700 personer, og ses der alene på de kommende fire år, er dette tal 2.400. Disse tal er beregnet med udgangspunkt i Danmarks Statistiks befolkningsfremskrivning, 2018-normeringsniveau og erfaringer fra 2017 og 2018 om det faktiske antal børn passet i dagplejen og de kommunale og selvejende daginstitutioner.

Børnepasning før skolestart  2018

25. september 2019 - Nr. 353

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. september 2020

Alle udgivelser i serien: Børnepasning før skolestart

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Normeringstallet er en beregning af de samlede pasningsressourcer på både kommunalt og forældrebestyrelse niveau i forhold til antal børn, og beregnes for kommunale og selvejende daginstitutioner, ved at dividere antal børn med personale, begge i fuldtidsenheder. Det er kun pædagogisk personale som pædagogiske ledere, pædagoger, assistenter mv., der medregnes. Normeringstallet er opgjort som en brutto-normering, hvor personalets samlede opgaver som børnetid, forældresamtaler mv. indgår i opgørelsen, og der tages ikke højde for åbningstider. Hverken for børn eller personale fratrækkes sygdom eller ferie, men for personalet foretages barselskorrektion. Vikarforbrug og støttepersonale indgår også i normeringsberegningen.Tal for privatinstitutioner opgøres separat, og udgives som statistikken PBOERN dog uden normeringsberegning.Læs mere om metoden i statistikdokumentationen. Se også emnesiden

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnepasning før skolestart
Største offentlige kvartalsoverskud i 11 år

24. september 2019

Overskuddet på den offentlige saldo var 17,2 mia. i andet kvartal 2019, hvilket er det største kvartalsvise overskud i 11 år. Det samlede overskud i første halvår 2019 var på 29,4 mia. kr. Forklaringen på det store overskud skyldes i høj grad Skatteministeriets beregning af indtægter fra pensionsafkastskatten (PAL-skatten). Beregningen er 17,6 mia. kr. højere for første halvår 2019 end beløbet for samme periode sidste år.

Offentligt kvartalsregnskab  2. kvt. 2019

24. september 2019 - Nr. 352

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2019

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Mere CO2 fra afbrænding af biomasse

24. september 2019

De samlede emissioner af drivhusgasser fra danske økonomiske aktiviteter var 108 mio. ton CO2-ækvivalenter i 2018, inklusive emissioner fra afbrænding af biomasse og fra danske virksomheder inden for international transport. Det er 24 pct. mere end i 1990. Det er dog emissionerne uden biomasse og international transport, der anvendes til reduktionsmål i EU og FN-aftaler. Emissionerne opgjort på denne måde var 48 mio. ton CO2-ækv. i 2018, hvilket er 35 pct. lavere end i 1990. I samme periode er CO2-emissioner fra afbrænding af biomasse steget fra 4 mio. ton i 1990 til 19 mio. ton i 2018. CO2 fra afbrænding af biomasse udgør nu 18 pct. af de samlede drivhusgasser fra den danske økonomi. Den store stigning i emissioner fra afbrænding af biomasse skyldes et ønske om at reducere forbruget af fossilt brændsel, hvilket kan ske ved at erstatte det med biomasse i forsyningssektoren. Emissioner fra danske virksomheders internationale transport er også steget fra 10 mio. ton CO2-ækv. i 1990 til 41 mio. ton CO2-ækv. i 2018. Den store stigning kommer især fra øget aktivitet i danske virksomheders internationale skibstrafik.

Emissionsregnskab  2018

24. september 2019 - Nr. 351

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. september 2020

Alle udgivelser i serien: Emissionsregnskab

Kontakt

Leif Hoffmann, tlf. 23 69 58 63

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Kilder og metode

Opstillingen af emissionsregnskabet foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter, der indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. Drivhusgasemissionen inkluderer udledning af kuldioxid (CO2) inkl. og ekskl. biomasse, metan (CH4), lattergas (N2O) og F-gasser (HFC, PFC og SF6). Data for seneste år er foreløbige, og de er baseret på det seneste Energiregnskab for Danmark samt emissionskoefficienter og ikke-energirelaterede emissioner fra året før, hvor sidstnævnte dog er fremskrevet med indikatorer, fx landbrugets husdyrbestand og produktionsindeks for beton- og teglværksindustrien.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Emissionsregnskab
Arbejdsomkostninger steg mest i EU-28

23. september 2019

I andet kvartal 2019 steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor mest i de 28 EU-medlemslande samlet set. Her var stigningen på 3,0 pct. i forhold til samme kvartal 2018. Både USA og de 19 europæiske lande, der deltager i Eurosamarbejdet, fulgte efter med en samlet stigning i arbejdsomkostningerne pr. time på 2,6 pct. i samme periode. I Danmark var stigningen i arbejdsomkostningerne pr. time i årets andet kvartal 2,2 pct. på årsbasis og altså noget lavere end i både EU og USA.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  2. kvt. 2019

23. september 2019 - Nr. 349

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)