oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Fald i produktionen af økologisk mælk

4. marts 2025

Produktionen af økologisk mælk er faldet 11 pct. i 2024, mens den samlede produktion af mælk er uændret i forhold til 2023. Ud af den samlede produktion af 5.692 mio. kg. mælk var 635 mio. kg. økologisk mælk. I samme periode faldt det samlede antal malkekøer, og den seneste opgørelse pr. 31. december 2024 viste, at der var 543.000 malkekøer Kvæg- og svinebestanden er faldet 9 pct. på ti år (Nyt fra Danmarks Statistik 2025:29).

Animalsk produktion (halvårlig, kvartal)  1. januar 2025

4. marts 2025 - Nr. 56

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. september 2025

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (halvårlig, kvartal)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Industriens omsætning nåede nye højder i 2024

3. marts 2025

Den samlede omsætning i den danske industri inkl. råstofindvending steg i 2024 med 6,5 pct. i forhold til 2023, hvilket er en fremgang på 73,7 mia. kr. til 1.211 mia. kr. Fremgangen skyldes især fortsat vækst i medicinalindustrien, hvor omsætningen steg med 69,7 mia. kr. Den samlede omsætning omfatter salg af egne varer, herunder salg af varer produceret hos underleverandører, samt handelsvarer (dvs. varer, der er købt færdigproduceret og videresolgt). Herudover omfatter salget industrielle tjenesteydelser. Industriens omsætning ekskl. råstofindvending steg med 75,4 mia. kr. eller 6,8 pct. i forhold til 2023. Statistikken opgøres i løbende priser.

Industriens salg af varer (år)  2024

3. marts 2025 - Nr. 53

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Industriens salg af varer (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Morten Skovrider Kollerup, tlf. 24 52 61 68

Statistik­dokumentation

Industriens salg af varer (kvt.)

Del sidens indhold
De fleste foretrækker fysiske bøger

3. marts 2025

Den fysiske bog er det foretrukne format til forbrug af skønlitteratur i befolkningen, og det gælder på tværs af aldersgrupper. Samlet set læser 58 pct. fysiske skønlitterære bøger, og der er kun mindre variation på tværs af aldersgrupper. Den højeste andel findes blandt de ældste på 75 år og derover (62 pct.), mens den laveste andel findes blandt de 35-44 årige (53 pct.). Der er lidt større variation i forbruget af e-bøger, der med en andel på 29 pct. læses relativt mest af de 16-24 årige. Udbredelsen af e-bøger falder derefter jævnt med alderen, og blandt de ældste på 75 år og ældre er det kun 8 pct., der bruger en e-bog til at læse skønlitteratur. Lydbøger er det format, hvor anvendelsen varierer mest på tværs af aldersgrupper. Den højeste andel findes blandt de 45-54 årige (39 pct.), mens den ældste aldersgruppe har den laveste andel (13 pct.). Med undtagelse af de 16-24 årige er lydbøger mere udbredte end e-bøger inden for alle aldersgrupper.

Kulturvaner (år)  2024

3. marts 2025 - Nr. 54

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (år)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen 2024. Kulturvaneundersøgelsen gen­nemføres hvert kvartal. Kvartalerne udgives særskilt og aggregeres til årsniveau. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024. Der spørges ca. 60.000 personer om året. Årsstatistikken 2024 er baseret på resultaterne fra cirka 19.000 gennemførte interview blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Lønningerne er steget 4,8 pct. det seneste år

28. februar 2025

Lønningerne er steget med 4,8 pct. i fjerde kvartal 2024 i forhold til fjerde kvartal 2023. År-til-år lønstigningerne har ligget over 4 pct. de seneste tre kvartaler.

Lønindeks  4. kvt. 2024

28. februar 2025 - Nr. 52

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
18 mio. afrejsende flypassagerer i 2024

28. februar 2025

Med 18 mio. afrejsende passagerer fra offentlige danske lufthavne i 2024 var tallet næsten tilbage på niveauet fra før COVID-19, hvor der i 2019 var 18,2 mio. afrejsende passagerer.  Der var 1,5 mio. flere passagerer i 2024 end i 2023, hvilket svarer til en stigning på 9 pct. Det var især Københavns Lufthavn, der med 14,9 mio. afrejsende passagerer i 2024 bidrog til stigningen - med 1,6 mio. eller 12 pct. flere afrejsende passagerer end i 2023.  Stigningen betyder, at Københavns Lufthavn næsten er tilbage på niveauet fra 2019, hvor der var 15,1 mio. afrejsende passagerer.

Luftfart (år)  2024

28. februar 2025 - Nr. 51

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Luftfart (år)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Chartertrafik dækker erhvervsmæssig ikke-regelmæssig offentlig lufttrafik og er altså ikke sammenfaldende med charter- eller pakkerejser, selv om de kan foregå med chartrede fly. Statistikken er baseret på data, som lufthavnene har indberettet til Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen på månedsbasis.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Luftfart
Ledigheden faldt i januar

28. februar 2025

Fra december til januar faldt ledigheden med 1.400 fuldtidspersoner. Ledigheden i januar var 86.100, hvilket svarer til en uændret ledighedsprocent på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Den seneste måned er antallet af aktiverede ledige steget med 200, mens antallet af ikke-aktiverede ledige er faldet med 1.600.

Arbejdsløsheden (md.)  januar 2025

28. februar 2025 - Nr. 50

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Detailsalget steg lidt i januar

27. februar 2025

Detailsalget i januar var samlet set 0,3 pct. højere end i december, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Den samlede stigning skyldes fremgang i varegrupperne beklædning mv. samt fødevarer og andre dagligvarer, som steg med hhv. 2,5 pct. og 0,3 pct. Detailsalget med andre forbrugsvarer faldt 0,1 pct. Når der udelukkende korrigeres for priser lå detailhandlen i januar 2025 5,4 pct. over samme måned sidste år. I denne offentliggørelse er der fokus på udviklingen hos servicestationerne over de seneste ti år.

Detailomsætningsindeks  januar 2025

27. februar 2025 - Nr. 48

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Bibliotekernes fysiske og digitale udlån steg i 2024

27. februar 2025

Bibliotekernes samlede udlån udgjorde 35 mio. i 2024. Dermed fortsatte de seneste års stigning i bibliotekernes udlån for både folkebibliotekerne og eReolen. Fysiske udlån fra folkebibliotekerne udgjorde 68 pct. af udlånene og steg fra 23,3 mio. i 2023 til 24,1 mio. i 2024. De digitale udlån fra eReolen udgjorde tilsvarende 28 pct. af bibliotekernes samlede udlån og steg fra 9,4 mio. til 9,8 mio. i den samme periode. Filmstriben stod for 1,5 mio. udlån, hvilket dækkede 4 pct. af bibliotekernes samlede udlån på 35 mio. i 2024.

Individbaserede biblioteksudlån  2024

27. februar 2025 - Nr. 49

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Individbaserede biblioteksudlån

Kontakt

 Isabel Maria dos Santos Cardoso, tlf. 61 50 11 61

Trine Jensen, tlf. 20 13 88 17

Statistik­dokumentation

Biblioteker

Del sidens indhold
Fald i anmeldte indbrud

27. februar 2025

Antallet af anmeldte indbrud faldt med ca. 500 anmeldelser fra 2023 til 2024, svarende til et fald på 2 pct. Dermed er antallet af anmeldte indbrud i forhold til 2005 faldet med 60 pct. eller 45.946 anmeldelser. Det største fald handler om anmeldte indbrud i forretning, virksomhed mv., hvor der i 2024 var 24.311 (75 pct.) færre indbrud end i 2005. Anmeldte indbrud i beboelse følger godt efter med et fald på 14.895 (51 pct.) og til sidst anmeldte indbrud i ubeboede bebyggelser, hvor der i 2024 var 6.740 (45 pct.) færre anmeldelser end i 2005.

Kriminalitet (år)  2024

27. februar 2025 - Nr. 47

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (år)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold
Antal ledige stillinger steg jævnt det seneste år

26. februar 2025

Ændret 26. februar 2025 kl. 10:17

Der var desværre indsat en forkert figur ved Andelen af ledige stillinger (faktiske tal) fordelt på regioner. 4. kvt. 2024 i forhold til 4. kvt. 2023. Den rigtige figur er nu indsat.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af ledige stillinger i den private sektor steg lidt i alle fire kvartaler i 2024, og den samlede stigning over året var på 3.500. Andelen af ledige stillinger i forhold til samtlige stillinger har været konstant over året, idet den samlede beskæftigelse er steget i perioden. Når der korrigeres for sæsonudsving, steg antallet af ledige stillinger fra 52.100 til 53.300 i fjerde kvartal 2024.

Ledige stillinger  4. kvt. 2024

26. februar 2025 - Nr. 46

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
I gennemsnit 14 mio kr. i indtægter pr. dansk film

25. februar 2025

En dansk spillefilm generede i gennemsnit en indtægt på 14 mio. kr. i perioden 2017-2021. I 2021 var den gennemsnitlige indtægt pr. dansk spillefilm 16 mio. kr., hvilket er lavere end i 2020, men højere end både 2017 og 2019. I 2021 var de samlede indtægter til danske spillefilm dog lavere end tidligere år, fordi et lavere antal film havde biografpremiere. De syv danske spillefilm, som havde premiere i 2021, genererede samlet set indtægter på 115 mio. kr. Til sammenligning var de samlede indtægter til 16 danske spillefilm i 2020 på 334 mio. kr. I 2021 udgjorde biografindtægterne 61 mio. kr. af de samlede indtægter til danske spillefilm, svarende til 53 pct. Til sammenligning indtjente 21 danske spillefilm i alt 62 mio. kr. i biografindtægter i 2017, hvilket svarer til 31 pct. af de samlede indtægter.

Økonomien i danske spillefilm  2022/2023

25. februar 2025 - Nr. 45

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Økonomien i danske spillefilm

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Tallene bygger på produktionsregnskaber fra Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks filmregister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i danske spillefilm
Producent- og importprisindeks stiger fortsat

21. februar 2025

Producentprisindeks for varer steg i januar med 12,1 pct. i forhold til samme måned sidste år. Forrige måned steg indekset med 15,0 pct. på årsbasis. Stigningen er hovedsageligt drevet af stigninger i industri og energiforsyning på hhv. 11,3 pct. og 25,2 pct. Derimod trækker råstofindvinding indekset ned med et fald på 0,5 pct. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 86,6, 8,8 og 4,0 pct. af det samlede producentprisindeks. De danskproducerede varer til eksport trækker op med en stigning på 15,5 pct., mens priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er steget med 6,4 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 1,1 pct. Forrige måned steg importprisindekset med 0,3 pct. på årsbasis. Stigningen er hovedsageligt drevet af stigninger i industri og råstofindvinding på hhv. 0,8 og 1,6 pct. Derimod trækker energiforsyning indekset ned med fald på 8,6 pct. Disse tre hovedgrupper udgør hhv. 91,5 pct., 5,8 pct. og 2,7 pct. af det samlede importprisindeks.

Producent- og importprisindeks for varer  januar 2025

21. februar 2025 - Nr. 42

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
4.600 flere lønmodtagere i december

21. februar 2025

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse steg i december med 4.600 personer. Det svarer til en stigning på 0,2 pct. i forhold til november. I december havde 3.040.100 personer et lønmodtagerjob. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 4.700 personer højere end i november, og i sektoren offentlig forvaltning og service faldt antallet af lønmodtagere i december med 100 personer. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  december 2024

21. februar 2025 - Nr. 44

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Tre ud af fire erhverv forventer stigende salgspriser

21. februar 2025

Erhvervslivets sektorer har ret ensartede forventninger til salgsprisernes udvikling de kommende tre måneder. Blandt virksomhederne i både industrien, serviceerhverv og detailhandlen er der lidt flere, der forventer stigende end faldende priser, udtrykt ved nettotal på hhv. 9, 5 og 4. For byggeriet er nettotallet -2, hvilket er det højeste siden juni 2022, men indikerer, at der er lidt flere, der forventer faldende end stigende tilbudspriser ved licitation. Generelt er forventningerne til stigende salgspriserne blevet mere udbredt sammenlignet med det gennemsnitlige niveau for 2024, men lavere end i 2022, hvor der var klare forventninger om stigende salgspriser.

Konjunkturbarometer for erhvervene  februar 2025

21. februar 2025 - Nr. 43

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Hver femte har været i jobbet i mindre end et år

20. februar 2025

I fjerde kvartal 2024 havde 22,2 pct. af de 15-74-årige beskæftigede påbegyndt deres nuværende arbejde inden for det foregående år, hvilket svarer til 680.000 personer. Dette er et fald på 0,5 procentpoint siden fjerde kvartal 2023 og 1,8 procentpoint siden fjerde kvartal 2022, hvor jobomsætningen toppede med 24,0 pct. af de beskæftigede. Jobomsætningen ligger imidlertid stadig 1,1 procentpoint højere end i fjerde kvartal 2019, lige før COVID-19. Jobomsætning defineres som andelen af beskæftigede, der er startet i deres hovedjob i løbet af det seneste år.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  4. kvt. 2024

20. februar 2025 - Nr. 39

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Markant BNP-fremgang i 2024

20. februar 2025

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 3,6 pct. for året 2024. I fjerde kvartal voksede BNP med 1,6 pct., når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Dette viser den første beregning af nationalregnskabet for fjerde kvartal 2024. Industrien og særligt medicinalindustrien har været hoveddrivkraften bag væksten i fjerde kvartal samt for hele året 2024. Nationalregnskabsopgørelsen for 2024 er behæftet med større usikkerhed end normalt og bør fortolkes med større forsigtighed end vanligt. Denne usikkerhed knytter sig primært til opgørelsen af de dele af økonomien, hvor der ikke foreligger et datagrundlag og derfor er baseret på beregningsregler. De faste beregningsregler kan være udfordret af ændringer i virksomhedernes ageren samt enkeltstående større virksomheders ekstraordinære betydning for dansk økonomi. Det er derfor vanskeligere end normalt at sammenstille helhedsbilledet af økonomien. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet og revisioner siden seneste offentliggørelse under Særlige forhold.

Nationalregnskab  4. kvt. 2024 og året 2024

20. februar 2025 - Nr. 40

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Forbrugertilliden forværres i februar

20. februar 2025

Forbrugertillidsindikatoren er i februar minus 14,5, hvilket er en tilbagegang i forhold til sidste måned, hvor den var minus 11,7. Forværringen i februar skyldes primært faldet i forbrugernes forventninger til familiernes og Danmarks fremtidige økonomiske situation samt vurderingen af Danmarks nuværende økonomiske situation. Samtidig er købelysten steget. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  februar 2025

20. februar 2025 - Nr. 41

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Kvinder skifter oftere efternavn end mænd

14. februar 2025

Ændret 14. februar 2025 kl. 09:30

Der var desværre fejl i tabellen nederst i dokumentet, hvor der var angivet pct. i stedet for pr. 1.000. Fejlen er rettet og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2024 fik 33.268 personer et nyt efternavn, og 70 pct. af disse personer var kvinder. Aldersmæssigt var personerne, som skiftede efternavn, typisk fra starten af 20'erne til starten af 40'erne. Det er også i dette aldersinterval, at man typisk bliver gift og dermed - for nogen - også skifter efternavn. To ud af tre i alderen mellem 24 og 37 år, der fik nyt efternavn i 2024, blev også gift i 2024. Om navneskiftet er afledt af vielsen, er dog ikke undersøgt. Denne mulige sammenhæng gælder for begge køn.

Navne - hele befolkningen  1. januar 2025

14. februar 2025 - Nr. 38

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Navne - hele befolkningen

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Oplysningerne om navne bygger på et udtræk fra CPR. Navnestatistikken omfatter alle personer, der er bosat i Danmark 1. januar.
I CPR-registeret kan man kun have ét efternavn. Resten af de navne, en person har, betragter vi som fornavne. Fornavne adskilt af et mellemrum betragtes som hvert sit selvstændige navn.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Navne
Bolig, transport, mad og tøj er tunge budgetposter

13. februar 2025

Ændret 17. februar 2025 kl. 16:10

Der var desværre fejl i en række tal. Der er derfor rettet i både figurer, tabeller og tekst. De rettede dele er markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Hver gang en husstand brugte 1.000 kr. i 2023, gik der 369 kr. til posten boligbenyttelse mv., 166 kr. til posten transport samt 161 kr. til posten fødevarer, beklædning mv. Disse tre forbrugsposter udgjorde næsten 70 pct. af det samlede forbrug i en dansk husstand i 2023. Det er hovedsageligt husleje, fjernvarme og elektricitet, pengene er gået til under posten boligbenyttelse mv. Under posten fødevarer, beklædning mv. var den største udgift fødevarer med 112 kr., efterfulgt af 32 kr. anvendt på tobak og alkohol, mens der kun blev anvendt 17 kr. i gennemsnit på tøj og sko. 133 kr. er gået til posten fritid, restaurant og hoteller, 35 kr. til personlig pleje, mens 92 kr. lå under posten andet, hvor den tungeste post var forsikringer. Forbrugsmønsteret varierer alt efter husstandens sammensætning og indkomst.

Forbrugsundersøgelsen  2023

13. februar 2025 - Nr. 36

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

For at lette fortolkningen er forbruget nedskaleret til 1.000 kr., hvilket gør det muligt tydeligere at sammenligne forbrugsmønstre på tværs af husstandstyper. Forbrugsundersøgelsen 2024 er baseret på en stik¬prøve på 2.651 private husstande, og de indsamlede oplysninger er omregnet til pris- og mængdeniveauet i 2024. Yderligere oplysninger om datakilder, metode og beregningsprincipper kan findes i statistikdokumentationen om Forbrugsundersøgelsen samt på emnesiden Forbrugsundersøgelsen. Her kan man også se usikkerhedsberegninger for undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Kornpriserne faldt for andet år i træk

13. februar 2025

For andet år i træk faldt kornpriserne, byg med 11 pct. og hvede med 12 pct. Sidste år faldt byg og hvede med henholdsvis 14 og 17 pct. Se Kornpriserne faldt i 2023 (Nyt fra Danmarks Statistik 2024:39). Vi er dermed tæt på priserne i 2021, hvor byg og hvede kostede henholdsvis 140 og 141 kr. pr. 100 kg. Herefter fulgte stærkt stigende priser efter Ruslands invasion af Ukraine i 2022. Se Kornpriserne på himmelflugt i 2022 (Nyt fra Danmarks Statistik 2023:46).

Kapitelstakster  2024

13. februar 2025 - Nr. 37

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Kapitelstakster

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Kapitelstaksten udtrykker de gennemsnitlige salgspriser, som landmændene har opnået ved salg til kornhandlere af hhv. byg og hvede i perioden fra høstens begyndelse til udgangen af december i høståret. Kapitelstaksten er beregnet på grundlag af indberetninger fra erhvervsdrivende, der handler med korn. Opgørelsen følger faktureringen og ikke et eventuelt tidligere kontrakttidspunkt. Tællingen for 2024 omfatter 15 indberetninger med en samlet kornhandel på 698.000 tons byg og 783.000 tons hvede. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen Kapitelstakster for hvede og byg og på emnesiden Økonomi for landbrug og gartneri.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kapitelstakster for hvede og byg

Del sidens indhold
Færre nye biler i januar - men flere end sidste år

13. februar 2025

Der blev registreret 13.600 nye personbiler i januar 2025 opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 9,6 pct. færre end i december 2024. Tilgangen til husholdningerne var 11,2 pct. lavere end i december 2024, mens den var 7,3 pct. lavere i erhvervene. Målt i faktiske tal (dvs. uden sæsonkorrektion) var tilgangen i januar 2025 22,6 pct. højere end i samme måned sidste år. Samtidig var der i faktiske tal et fald fra december 2024 til januar 2025 på 37,7 pct., hvor der fra december 2023 til januar 2024 var en nedgang på 53,9 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  januar 2025

13. februar 2025 - Nr. 35

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Indikator tyder på fald i ledigheden

12. februar 2025

Ledighedsindikatoren viser et fald på 600 personer i ledigheden fra december til januar. Faldet er sammensat af 800 færre ledige på dagpenge og 100 flere ledige på kontanthjælp. Samtlige ledighedstal i denne udgivelse er afrundede, opgjort i fuldtidsledige og sæsonkorrigerede.

Ledighedsindikator  januar 2025

12. februar 2025 - Nr. 32

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Det tilladte byggeri er tilbage på niveau

12. februar 2025

I alt 1,61 mio. m2 etageareal blev tilladt i fjerde kvartal 2024, hvilket er et fald på 20 pct. siden tredje kvartal. Det skal dog ses i lyset af en ekstraordinær høj stigning i tredje kvartal på 35 pct., og sammenlignet med andet kvartal var der i fjerde kvartal en stigning på 7 pct. Det påbegyndte byggeri steg til 1,59 mio. m2 svarende til en stigning på 1 pct. i fjerde kvartal, mens det fuldførte areal faldt med 6 pct. til 1.87 mio. m2 i samme periode. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, hvilket primært påvirker det påbegyndte byggeri og i mindre grad det tilladte og fuldførte byggeri. Korrektionen bliver lavet på baggrund af en estimationsmodel, baseret på det historiske forsinkelsesmønster.

Byggeaktivitet  4. kvt. 2024

12. februar 2025 - Nr. 33

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2025

Alle udgivelser i serien: Byggeaktivitet

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten
Flere vielser blandt personer på 60 år og derover

12. februar 2025

De seneste ti år har der været en stigning på 76 pct. i antallet af personer, der er blevet gift som 60-årige eller derover, mere præcist fra 2.818 i 2014 til 4.963 i 2024. Det samlede antal vielser er steget med 16 pct. i samme periode og var på 32.861 i 2024. Ses der på antal viede pr. 1.000 ikke-gifte blandt personer på 60 år og derover er der en stigning i alle aldersgrupper. Samlet set var der en stigning fra 7 til 10 viede pr. 1.000 ikke-gifte på 60 år og derover fra 2014 til 2024. Stigningen gælder både kvinder og mænd.

Vielser og skilsmisser  2024

12. februar 2025 - Nr. 34

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Vielser og skilsmisser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Statistikken om vielser og skilsmisser baseres på oplysninger i det Centrale Personregister (CPR), der indeholder oplysninger om civilstandsændringer, som folkeregistrene har indberettet til CPR. Statistikken over vielser og skilsmisser omfatter kun de par, hvoraf mindst én af parterne har bopæl i Danmark. I vielser hvor den ene part er uoplyst, fordi vedkommende ikke har haft bopæl i Danmark, er det ikke muligt at afgøre personens køn. I disse tilfælde vil vielsen blive opgjort som en vielse med par af forskelligt køn, og antallet af vielser med par af samme køn kan derfor være undervurderet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
36 pct. af førstegangsmødrene var mellem 30-34 år

11. februar 2025

Mere end hver tredje (36 pct.) af de førstegangsfødende kvinder i 2024 var i aldersgruppen 30-34 år, hvilket er en stigning fra 29 pct. i 2008. Mere end halvdelen af de førstegangsfødende kvinder (54 pct.) var mellem 27 og 32 år; en stigning fra 2008, hvor den tilsvarende andel var 46 pct. Generelt er der færre yngre førstegangsfødende kvinder. Kun 11 pct. af de førstegangsfødende kvinder i 2024 var under 25 år; et fald fra 21 pct. i 2008. De alleryngste mødre, dvs. kvinder under 20 år, udgjorde i 2024 under 1 pct. af alle førstegangsfødende. I 2008 var denne andel 3 pct.

Husstande, familier og børn  1. januar 2025

11. februar 2025 - Nr. 30

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Husstande, familier og børn

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Husstands-, familie- og børnestatistikkernes grundlag er materiale fra det Centrale Personregister om alle personer, der 1. januar er tilmeldt registret med adresse i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Befolkningen er tæt på 6 mio.

11. februar 2025

Efterhånden som befolkningstallet i Danmark nærmer sig 6 mio. stiger også opmærksomheden på, hvornår milepælen mon rundes. I løbet af 2024 er befolkningen vokset med 0,53 pct., således at befolkningstallet den 1. januar 2025 var 5.992.734 personer. Det er en stigning på 31.485 personer. Tilvæksten i det samlede befolkningstal afgøres af antallet af fødte og døde samt ind- og udvandring i løbet af året, og da alle fire bevægelser ikke er jævnt fordelt over årets måneder, er tilvæksten heller ikke. Den største befolkningstilvækst i 2024 var fra 1. august til 1. september, hvor befolkningstallet steg med 0,13 pct. Dette er også en måned, hvor indvandringen typisk er høj på grund af studiestart. I løbet af december 2024 faldt befolkningstallet endda med 2.894 personer; et fald på 0,05 pct. i forhold til befolkningstallet den 1. december 2024.

Befolkningens udvikling (år)  2024

11. februar 2025 - Nr. 31

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling (år)

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Kvæg- og svinebestanden er faldet 9 pct. på ti år

10. februar 2025

På ti år er antallet af både kvæg og svin faldet 9 pct., og ved årsskiftet 2025 var der 1,4 mio. kvæg og 11,6 mio. svin i Danmark. Antallet af malkekøer er de seneste ti år faldet 1 pct., mens ammekøer er faldet 35 pct. svarende til 33.500 stk. I samme periode faldt antallet af søer 10 pct., og slagtesvin over 50 kg faldt med 22 pct. svarende til 698.000 stk. Faldet i antallet af slagtesvin, skyldes en stor eksport af smågrise til udlandet (primært Tyskland og Polen), hvor de bliver opfedet og slagtet. Siden andet kvartal 2023 er der blevet eksporteret flere smågrise, end der er slagtet slagtesvin i Danmark, se emnesiden Animalsk produktion.

Bestanden af landbrugsdyr  2024

10. februar 2025 - Nr. 29

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Bestanden af landbrugsdyr

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Kvægbestanden bliver opgjort på grundlag af oplysninger fra Det Centrale Husdyrbrugs-Register (CHR) og Kvægdatabasen. Svinebestanden opgøres på grundlag af en stikprøvetælling blandt alle landbrugsbedrifter med svin. Ved tællingen 1. januar 2025 var stikprøven på ca. 1.285 bedrifter. Bestanden kan være påvirket af forskydninger i slagtningerne i forbindelse med helligdage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Svinebestanden

Kvægbestanden

Del sidens indhold
Eksporten steg 6,5 pct. i fjerde kvartal

10. februar 2025

Den samlede eksport er i fjerde kvartal steget med 6,5 pct., mens importen er steget med 2,2 pct. I december steg den samlede eksport af varer og tjenester med 8,3 pct. til 193,7 mia. kr. Den samlede import steg med 1,7 pct. til 147,9 mia. kr. Stigningen i december ses især i varer solgt i udlandet efter forarbejdning i udlandet. De er en del af den varehandel, der ikke krydser den danske grænse, og hvor der er en del udsving i handlen. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  december 2024

10. februar 2025 - Nr. 27

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Fald i inflationen i januar

10. februar 2025

I januar steg det samlede forbrugerprisindeks med 1,5 pct. i forhold til samme måned året før. I december var den tilsvarende stigning 1,9 pct. Det er produktgrupperne boligbenyttelse, elektricitet og opvarmning samt fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer, der bidrager mest til inflationen. Under nævnte produktgrupper er det særligt husleje, fjernvarme og chokolade, der bidrager til inflationen i januar. Omvendt trækker gruppen møbler, husholdningsudstyr og husholdningstjenester ned i inflationen i januar, hvor det herunder særligt er møbler og boligudstyr, der trækker ned. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,4 pct. i januar, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I december havde kerneinflationen en årsstigning på 1,5 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  januar 2025

10. februar 2025 - Nr. 28

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Over 65 mio. turistovernatninger i Danmark i 2024

7. februar 2025

Med mere end 65 mio. turistovernatninger blev 2024 et godt år for turismen i Danmark, viser de foreløbige tal. Samlet steg turistovernatningerne i 2024 med 1,3 mio., svarende til en stigning på 2 pct. i forhold til 2023. Overnatninger foretaget af danskere faldt marginalt med 1 pct. fra 31,2 mio. til 31 mio. Det betyder, at hver dansker i gennemsnit foretog 5,2 overnatninger på danske overnatningssteder i 2024 mod 5,3 overnatninger i 2023. Udenlandske turister foretog i 2024 1,6 mio. flere overnatninger end i 2023 - en stigning på 5 pct. De udenlandske overnatninger steg i 2024 til 52 pct. af de samlede overnatninger mod 51 pct. året før.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  december 2024

7. februar 2025 - Nr. 25

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Industriens produktion steg i december

7. februar 2025

Industriens samlede produktion steg 4,0 pct. fra november til december 2024, men set over hele 4. kvartal 2024 faldt produktionen 0,7 pct. sammenlignet med det foregående kvartal. Ses der bort fra medicinalindustrien, så steg produktionen med 11,3 pct. fra november til december og med 3,0 pct. i 4. kvartal 2024 i forhold til foregående kvartal. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  december 2024

7. februar 2025 - Nr. 24

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Flere konkurser og tabte job i januar

7. februar 2025

Der var 217 erklærede konkurser i januar 2025 blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 3,5 pct. flere end i december 2024. Konkurserne medførte 1.100 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 9,7 pct. flere end i december. I perioden november-januar var antallet af konkurser i aktive virksomheder 1,6 pct. lavere end i august-oktober, mens jobtabet var 2,0 pct. lavere. Der er i denne artikel fokus på de job- og omsætningsmæssige profiler for konkurserne i aktive virksomheder for året 2024 sammenlignet med 2009-2023.

Konkurser  januar 2025

7. februar 2025 - Nr. 26

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Læsning af skønlitteratur på højeste niveau i 30 år

6. februar 2025

Andelen af befolkningen, der læser skønlitteratur dagligt eller næsten dagligt, er steget fra 14 pct. i 1993 til 23 pct. i 2024. Det ses, når de nyeste tal fra Danmarks Statistik sammenlignes med tidligere resultater fra Kulturvaneundersøgelsen, der nu har været gennemført i 60 år. I perioden 2012 til 2024 har andelen, der læser skønlitteratur, været stabil. Andelen, der læser faglitteratur dagligt eller næsten dagligt, er i perioden 1993 til 2024 steget fra 10 pct. til 14 pct. Mellem 1987 og 1993 ses et fald for både andelen, der læser skønlitteratur (6 procentpoint) og faglitteratur (2 procentpoint) dagligt eller næsten dagligt.

Kulturvaner (tillæg)  60 år med kulturvaner

6. februar 2025 - Nr. 23

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. marts 2025

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (tillæg)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen, som gennemføres hvert kvartal. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024, men undersøgelsen har været gennemført siden 1964. Der spørges hvert kvartal ca. 15.000 personer blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen over 16 år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Ledighedsprocenten har nu været uændret i et år

30. januar 2025

Fra november til december forblev ledigheden uændret, svarende til en ledighed på 88.300 fuldtidspersoner i december. Ledighedsprocenten for december opgøres til 2,9 pct. af arbejdsstyrken, hvilket er uændret i forhold til samtlige måneder tilbage til december 2023, mens den med 2,7 pct. lå lidt lavere i december 2022. Fra november til december 2024 steg antallet af aktiverede ledige med 100, mens antallet af ikke-aktiverede ledige faldt med 100.

Arbejdsløsheden (md.)  december 2024

30. januar 2025 - Nr. 21

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold