oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Udgifter for 182 mia. kr. til uddannelse i 2024

27. november 2025

I 2024 var der udgifter for 182 mia. kr. til uddannelse. Til sammenligning var udgifterne i 2023 på 175 mia. kr., svarende til en stigning på 4 pct. De samlede udgifter svarer til 6 pct. af BNP i 2024 og dette forhold har været stabilt siden 2016, som er det første år udgifterne til uddannelse er opgjort for. I 2024 var 44 pct. af udgifterne relateret til grundskoler herunder efterskoler og 15 pct. gik til ungdomsuddannelserne dvs. gymnasier og erhvervsskoler. Derudover gik 41 pct. til de videregående uddannelser såsom erhvervsakademier, professionshøjskoler og universiteter.

Udgifter til uddannelse  2024

27. november 2025 - Nr. 329

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2026

Alle udgivelser i serien: Udgifter til uddannelse

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken giver en sammenhængende beskrivelse af finansiering og udgifter til uddannelse. Derfor medtages offentlige, private virksomheder og husholdningernes udgifter til uddannelse. De offentlige kilder består af Statsregnskabet, kommunale og regionale regnskaber samt data vedr. SU fra Uddannelses- og Forskningsministeriet. Oplysninger om husholdninger, private virksomheder og private uddannelsesinstitutioner kommer fra Undervisningsministeriets regnskabsportal, fondsstatistikken og årsrapporter. Få kilder for seneste år er endnu ikke tilgængelige og er derfor estimeret på baggrund af det foregående år. Det medførere en usikkerhed for seneste år der især har betydning for posten Forskning og Udvikling. Dele af statistikken er stadig under udvikling, hvilket betyder, at der kan blive foretaget revisioner tilbage til 2016.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udgifter til uddannelse (UOE Finance)

Del sidens indhold
Detailsalget steg i oktober

27. november 2025

Det samlede detailsalg steg 0,9 pct. fra september til oktober, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Stigningen skyldes fremgang i detailsalget med andre forbrugsvarer samt fødevarer og andre dagligvarer på hhv. 1,3 pct. og 0,7 pct., mens salget af beklædning mv., faldt 0,3 pct. I denne offentliggørelse er der fokus på branchegruppen detailhandel med tekstiler og husholdningsudstyr, som udgør ca. to tredjedele af fremgangen i andre forbrugsvarer.

Detailomsætningsindeks  oktober 2025

27. november 2025 - Nr. 331

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2025

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Manglen på arbejdskraft er aftaget i erhvervslivet

21. november 2025

Over længere tid har meldingerne om mangel på arbejdskraft været aftagende, siden de toppede i hhv. 2021 og 2022. I november meldte 6 pct. af virksomheder i industrien, at deres produktion er begrænset af mangel på arbejdskraft, hvilket er den laveste andel siden oktober 2020. Højdepunktet blev nået i april 2022, hvor andelen var på 46 pct. For serviceerhvervene er der nu 19 pct. af virksomhederne, der er begrænset af mangel på arbejdskraft, hvilket stadig er højere end perioden op til den store stigning i 2021, men noget lavere end rekorden fra juni 2022, der også lød på 46 pct. Bygge og anlæg har historisk haft mere udbredte meldinger om mangel på arbejdskraft end serviceerhverv og industri. Andelen i november er på 25 pct. af virksomhederne og er således den højeste blandt de tre erhverv. Da rekorden her blev sat i september 2021, var det 48 pct. af virksomhederne, der var begrænset af mangel på arbejdskraft. Mangel på efterspørgsel er den mest udbredte produktionsbegrænsning for alle tre erhverv i november.

Konjunkturbarometer for erhvervene  november 2025

21. november 2025 - Nr. 328

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2025

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
5.100 flere lønmodtagere i september

21. november 2025

Lønmodtagerbeskæftigelsen steg i september med 5.100 personer. Det svarer til en stigning på 0,2 pct. I september havde 3.069.400 personer et lønmodtagerjob. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 3.900 personer højere end i august, svarende til en stigning på 0,2 pct. I sektoren offentlig forvaltning og service steg antallet af lønmodtagere i september med 1.200 personer, hvilket er en stigning på 0,1 pct. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2025

21. november 2025 - Nr. 327

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
I 2024 var der 420.000 aktive firmaer

21. november 2025

I 2024 var der 420.000 aktive firmaer, som tilsammen havde en omsætning på 5.985 mia. kr. viser foreløbige tal fra Generel firmastatistik. Det svarer til en omsætning pr. fuldtidsansat på 2,3 mio. kr. Fordelt på branchegrupper, fandtes Råstofudvinding i den høje ende med 7,2 mio. kr. Brancherne Handel og Transport fulgte herefter, begge med omkring 5,5 mio. kr. Bygge og anlæg, Information og kommunikation samt Videnservice var på et lavere niveau med omkring 2 mio. kr. pr. fuldtidsansat.

Generel firmastatistik og erhvervsdemografi (foreløbige tal)  2024

21. november 2025 - Nr. 326

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. november 2026

Alle udgivelser i serien: Generel firmastatistik og erhvervsdemografi (foreløbige tal)

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Del sidens indhold
Forbrugertilliden nedadgående for 5. måned i træk

20. november 2025

Forbrugertillidsindikatoren er i november på minus 20,1, hvilket er det laveste niveau indikatoren har været siden marts 2023. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er minus 17,7. Tre ud af fem indikatorer, der tilsammen danner forbrugertilliden, er gået tilbage siden sidste måned. Indikatoren om forbrugernes forventning til deres egen fremtidige økonomiske situation er gået frem, mens indikatoren om forbrugernes syn på anskaffelse af større forbrugsgoder er uændret. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  november 2025

20. november 2025 - Nr. 324

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2025

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Betydelig fremgang i dansk økonomi i 3. kvartal

20. november 2025

Danmarks bruttonationalprodukt (BNP) steg med 2,3 pct. i tredje kvartal 2025, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Væksten i dansk økonomi var primært drevet af en væsentlig fremgang i industrien, hvor særligt medicinalindustrien har været hoveddrivkraften. Måles den samlede økonomi ved bruttoværditilvæksten (BVT), var der en fremgang på 2,5 pct., men ses der bort fra medicinalindustrien voksende BVT med 0,7 pct. Medicinalindustrien bidrog samtidigt til en høj vækst i eksporten, hvis fremgang var 4,1 pct. Blandt andre bidragsydere til BNP-væksten tæller informations- og kommunikationsbranchen samt offentlig forvaltning og service. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet og revisioner siden seneste offentliggørelse under Særlige forhold.

Nationalregnskab  3. kvt. 2025

20. november 2025 - Nr. 323

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2025

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Flere holdt senere sommerferie i 2025

20. november 2025

I år var ugerne 29, 30 og 31 de tre mest populære sommerferieuger for de beskæftigede. I 2023 og 2024 var der flest, der holdt ferie i ugerne 28, 29 og 30. I 2025 holdt de fleste ferie i uge 30, hvor tæt på hver anden beskæftigede (44 pct.) var fraværende fra jobbet på grund af ferie eller afspadsering. De omkringliggende uger lå på 37 pct. i uge 29 og 38 pct. i uge 31. Ferieafholdelsen i de efterfølgende uger falder hvert år markant efter uge 31, hvor mange begynder at gøre klar til skolestarten i uge 33. Det viser tal fra Arbejdskraftundersøgelsen (AKU) for tredje kvartal 2025.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2025

20. november 2025 - Nr. 325

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Mange 15-17-årige i det vestlige Jylland har arbejde

18. november 2025

Der er markante geografiske forskelle i andelen af unge i alderen 15-17 år, der havde et arbejde ved udgangen af november 2024. Andelen var generelt højest i kommuner beliggende langt fra de større byer og lavest i kommuner tæt på de største byområder (København, Aarhus og Odense). Særligt i de vestjyske kommuner var en stor andel af de unge i beskæftigelse. Beskæftigelsesfrekvensen var højest i Varde Kommune (58 pct.), efterfulgt af Fanø Kommune (58 pct.), Hjørring Kommune (57 pct.) og Frederikshavn Kommune (57 pct.). På landsplan arbejdede 47 pct. af de 15-17-årige ved udgangen af november 2024.

Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik  2024

18. november 2025 - Nr. 322

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Opgørelsen er foretaget ultimo november på baggrund af den registerbaserede arbejdsstyrkestatistik (RAS) og den kvartalsviste arbejdsstyrkestatistik (KAS). Beskæftigelsen omfatter selvstændige, medarbejdende ægtefæller og lønmodtagere. Beskæftigelsen opgøres i hoveder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS)

Del sidens indhold
God kornhøst efter solrigt vejr

18. november 2025

Kornproduktionen steg 25 pct. fra 2024 til 2025 og endte på 9,5 mio. tons. Resultatet kom efter to magre år og blev 7 pct. over normalhøsten på 8,8 tons. Ved normalhøst forstås gennemsnittet af tiåret 2015-2024. Produktionen af raps steg 8 pct., og bælgsæd steg 10 pct. i forhold til 2024 - begge på trods af et mindre tilsået areal. Solrigt vejr, både i vækstperioden og ved høsttidspunktet, bidrog til det gode resultat trods megen regn i juli (se nøgletal fra DMI).

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2025

18. november 2025 - Nr. 321

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. november 2026

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
Fonde uddeler 27,5 mia. kr. til almennyttige formål

17. november 2025

De private fonde gav tilsagn om almene bevillinger for i alt 27,5 mia. kr. i 2024, hvilket er en stigning på 1,4 mia. fra 2023. De erhvervsdrivende fonde stod for 71,3 pct. af de almennyttige bevillinger, hvilket er samme andel som tidligere år. Dermed er niveauet for de almennyttige bevillinger på niveau med de to foregående år. Bevillinger kan være flerårige og derfor udbetales senere end bevillingsåret og over flere år. Fondene udbetalte 24,2 mia. kr. til almennyttige formål i 2024, hvilket er en stigning på 3,2 mia. kr. sammenlignet med 2023. Fondene kan også have bevillinger til ikke-almennyttige formål, der svinger mellem 2,1 og 8,2 mia. kr. i perioden 2022-2024.

Fondes aktiviteter  2024

17. november 2025 - Nr. 320

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. november 2026

Alle udgivelser i serien: Fondes aktiviteter

Kontakt

Sara Tvile Marker, tlf. 23 74 28 36

Kilder og metode

Tallene er baseret på en spørgeskemaundersøgelse blandt danske fonde og foreninger. Bevillinger er de midler der er givet tilsagn om i året. Disse kan blive udbetalt i bevillingsåret, eller i efterfølgende år. Udbetalinger er de midler der er udbetalt fra fonden i året, uanset om de er bevilliget i året eller i tidliere år. 
Fonde med virksomhedsformerne  Erhvervsdrivende fond, samt Fonde og andre selvejende institutioner. Alle fonde med disse virksomhedsformer indgår i populationen, såfremt de tilhører den private sektor. Stikprøven udvælges og opregnes i forhold til fondens anvendelse af fradragsretten under fondsbeskatningsloven. Hertil suppleres med en gruppe af enheder - fx patientforeninger - der agerer som fonde. Disse indgår i statistikken sammen med de almene fonde.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fondes aktiviteter

Del sidens indhold
Salget af vikartimer steg svagt i 2024

14. november 2025

I 2024 solgte firmaer inden for Arbejdsformidling med mindst 20 ansatte 42,2 mio. vikartimer. Det er 116.000 flere timer end i 2023, svarende til en stigning på 0,3 pct. Ser man på de underliggende fordelinger imellem personalekategorier, blev der solgt 1,4 mio. flere timer i Bygge/anlæg og 1 mio. flere timer i Transport, lager og logistik. Omregnet svarer det til stigninger på hhv. 700 og 500 fuldtidsansatte. Omvendt faldt det samlede antal timer inden for Læger, social, sundhed og sygepleje samt Øvrige personalekategorier, Handel, Kontor, IT og telekommunikation, med hhv. 1,4 og 1,2 mio. timer, svarende 750 og 650 færre fuldtidsansatte.

Serviceydelser for serviceerhverv  2024

14. november 2025 - Nr. 319

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2026

Alle udgivelser i serien: Serviceydelser for serviceerhverv

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Serviceydelser for serviceerhverv er en årlig spørgeskemaundersøgelse, der fra tællingsåret 2023 udgør totaltælling for virksomheder med mindst 20 ansatte inden for en række serviceerhverv. Tidligere har der været tale om en stikprøvebaseret tælling, der blev opregnet til hele populationen i Regnskabsstatistikken for private byerhverv. Virksomhederne bliver bedt om at angive en fordeling af omsætningen på de enkelte serviceydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceydelser for serviceerhverv

Del sidens indhold
Hver skattepligtig betalte 112.569 kr. i slutskat

13. november 2025

Den gennemsnitlige slutskat for skattepligtige personer udgjorde 112.569 kr. i 2024. Det er en stigning på 6,6 pct. i forhold til året før. Slutskat er summen af indkomstskat, aktieskat og ejendomsværdiskat. Fra og med 2024 indeholder slutskatten også grundskyld efter rabat. De skattepligtige personer i Gentofte, Rudersdal og Hørsholm kommuner betalte mest i skat med en gennemsnitlig slutskat på over 210.000 kr. Vest for Storebælt var Vejen, Skanderborg og Silkeborg de eneste kommuner, hvor skattebetalingen oversteg 115.000 kr. En skattepligtig person er en person med indkomst, der i indkomståret har fast bopæl her i landet eller opholder sig i landet i mere end seks måneder.

Indkomstskat for personer  2024

13. november 2025 - Nr. 317

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. november 2026

Alle udgivelser i serien: Indkomstskat for personer

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på optællinger fra Skattestyrelsens slutligningssystem, og herfra kommer de begreber og værdier, som indgår i statistikken. For indkomståret 2023 og 2024 bygger oplysningerne på data fra oktober 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomstskat for personer

Del sidens indhold
Fortsat stigning i det påbegyndte byggeri

13. november 2025

Der blev påbegyndt 1,81 mio. m2 byggeri i tredje kvartal 2025. Det er en stigning på 9 pct. i forhold til seneste kvartal, hvor 1,66 mio. m2 blev påbegyndt. Over samme periode steg det tilladte byggeri med 13 pct. til 1,76 mio. m2, mens det fuldførte byggeri faldt med 9 pct. og også endte på 1,76 mio. m2. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, hvilket primært påvirker det påbegyndte byggeri og i mindre grad det tilladte og fuldførte byggeri. Korrektionen bliver lavet på baggrund af en estimationsmodel, baseret på det historiske forsinkelsesmønster.

Byggeaktivitet  3. kvt. 2025

13. november 2025 - Nr. 318

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. februar 2026

Alle udgivelser i serien: Byggeaktivitet

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten
Indikator tyder på stort set uændret ledighed

12. november 2025

Ledighedsindikatoren viser et fald på 100 i ledigheden fra september til oktober. Den stort set uændrede ledighed skyldes et lille fald i antallet af ledige dagpengemodtagere samt en endnu mindre stigning i antallet af ledige kontanthjælpsmodtagere over den seneste måned. Samtlige ledighedstal i denne udgivelse er omregnet til fuldtidsledige, sæsonkorrigerede og afrundet til nærmeste 100.

Ledighedsindikator  oktober 2025

12. november 2025 - Nr. 316

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2025

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Turistovernatningerne er på niveau med sidste år

11. november 2025

I årets første ni måneder var der i alt 54 mio. turistovernatninger, hvilket er næsten uændret i forhold til samme periode sidste år. Dette dækker over en stigning i udenlandske overnatninger på 3 pct., eller næsten 750.000 flere udenlandske overnatninger, og et fald i danske overnatninger på 2 pct., hvilket svarer til et fald på mere end en halv mio. danske overnatninger i perioden i forhold til samme periode i 2024. Hoteller og feriecentre var de eneste overnatningsformer, hvor der var stigning både for danske og udenlandske overnatninger, mens der på campingpladser, vandrerhjem og i lystbådehavne var stigning i udenlandske overnatninger og fald i danske. Feriehusene havde som den eneste overnatningsform fald i både danske og udenlandske overnatninger i de første tre kvartaler af 2025 sammenlignet med de første tre kvartaler af 2024.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  september 2025

11. november 2025 - Nr. 315

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2025

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Elbiler har rundet den halve million i Danmark

11. november 2025

Bestanden af elbiler udgjorde ultimo oktober 505.700 stk., eller 17,4 pct. af alle personbiler. Det er 60,8 pct. eller 191.100 flere end for et år siden. Samtidig med at der er kommet flere elbiler, er bestandene af benzin- og dieselbiler faldet. Siden oktober sidste år er der 76.500 eller 4,3 pct. færre benzinbiler på vejene, mens der er 64.800 eller 9,9 pct. færre dieselbiler. Den samlede bestand for alle drivmidler er øget med 1,8 pct. i forhold til oktober sidste år og udgør nu 2,908 mio. personbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2025

11. november 2025 - Nr. 314

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2025

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Eksporten steg i september

10. november 2025

I september steg den samlede eksport af varer og tjenester med 3,4 pct. til 181,7 mia. kr. Den samlede import faldt 1,1 pct. til 148,2 mia. kr. Ser man på udviklingen over de seneste tre måneder er den samlede eksport steget med 4,0 pct., mens importen er faldet med 0,8 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  september 2025

10. november 2025 - Nr. 313

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2025

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Fødevarer bidrager mest til inflationen i oktober

10. november 2025

I oktober steg det samlede forbrugerprisindeks med 2,1 pct. i forhold til samme måned året før. I september var den tilsvarende stigning 2,3 pct. Det er produktgruppen fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer, der bidrager mest til inflationen. Under nævnte produktgruppe er det hovedsageligt kød, der bidrager til inflationen i oktober. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 2,3 pct. i oktober, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I september havde kerneinflationen en årsstigning på 2,2 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2025

10. november 2025 - Nr. 312

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2025

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Medicin løfter industriens produktion i september

7. november 2025

Industriens produktion steg 8,0 pct. i september, og set over hele 3. kvartal steg produktionen med 4,4 pct. i forhold til det foregående kvartal. Stigningen var især båret af en kraftig stigning i produktionen i medicinalindustrien, og ser man bort fra denne branchegruppering, så steg produktionen i den samlede industri med mere beskedne 0,6 pct. i september og 1,2 pct. i 3. kvartal sammenlignet med det foregående kvartal. Alle tal i denne opgørelse, der omfatter danske industrivirksomheders produktion både i og uden for Danmark, er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  september 2025

7. november 2025 - Nr. 310

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2025

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Færre konkurser og tabte job i oktober

7. november 2025

Der var 194 erklærede konkurser i oktober 2025 blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 3,6 pct. færre end i september. Konkurserne medførte 918 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 29,1 pct. færre end i september. I perioden august-oktober var antallet af konkurser i aktive virksomheder 13 pct. højere end i perioden maj-juli, mens jobtabet var 8,2 pct. lavere.

Konkurser  oktober 2025

7. november 2025 - Nr. 311

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2025

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Sygefraværet faldt i 2024

6. november 2025

Fraværet, som følge af egen sygdom, udgjorde i 2024 4,1 pct. på tværs af sektorer. Det er et fald på 0,2 procentpoint i forhold til 2023. I særligt den offentlige sektor ses der et fald i forhold til 2023. Fraværsprocenten for både Regioner og Kommuner faldt med 0,4 procentpoint, således at fraværsprocenten for 2024 nu ligger på hhv. 6,0 og 6,8 pct. Faldet i fraværsprocenten for Regionerne gør, at niveauet er tilbage på samme niveau som 2021. Det mindste fald ses i Stat (inkl. sociale kasser og fonde), hvor faldet var på 0,1 procentpoint. Det er fortsat Virksomheder og organisationer, der har den laveste fraværsprocent på 3,3 pct. i 2024.

Fravær fra arbejde  2024

6. november 2025 - Nr. 309

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2026

Alle udgivelser i serien: Fravær fra arbejde

Kontakt

Nete Nielsen, tlf. 

Summer Cook, tlf. 30 68 39 52

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen med bl.a. definitioner af fraværsdagsværk, fraværsperioder og fraværsprocent.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde
Ledigheden steg med 300 i september

30. oktober 2025

Fra august til september steg ledigheden med 300 fuldtidspersoner. Hermed er ledigheden for september opgjort til 88.500 fuldtidspersoner, hvilket svarer til en ledighedsprocent på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Den seneste måned er antallet af aktiverede ledige faldet med 400, mens antallet af ikke-aktiverede ledige er steget med 600. Samtlige ledighedstal i denne artikel er sæsonkorrigeret, omregnet til fuldtidspersoner og afrundet til hele 100.

Arbejdsløsheden (md.)  september 2025

30. oktober 2025 - Nr. 308

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. november 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Detailsalget uændret i september

27. oktober 2025

Det samlede detailsalg steg en smule (0,04 pct.) fra august til september, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Fremgang i detailsalget med andre forbrugsvarer på 0,9 pct. opvejede tilbagegang i salget af fødevarer og andre dagligvarer samt beklædning mv., som faldt hhv. 1,1 pct. og 0,1 pct. Detailsalget i alt for tredje kvartal var 0,5 pct. større end i andet kvartal.

Detailomsætningsindeks  september 2025

27. oktober 2025 - Nr. 306

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2025

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Store regionale forskelle i den økonomiske vækst

27. oktober 2025

Region Hovedstadens bruttonationalprodukt (BNP) voksede med 5,8 pct. i 2024, når der korrigeres for prisudvikling. Hovedstaden var dermed den af landets fem regioner, der havde den højeste vækst. Også i Region Sjælland var der fremgang med en vækst i BNP på 3,8 pct. Vest for Storebælt var væksten mere afdæmpet med vækstrater på mellem 0,8 og 1,5 pct. Ser man på væksten de seneste tre år, så adskiller Danmark øst for Storebælt sig markant fra det øvrige Danmark, idet der her har været økonomisk fremgang i både 2022, 2023 og 2024. Dette er ikke tilfældet for det øvrige Danmark, hvor væksten har været lav eller negativ.

Regionalfordelt nationalregnskab  2024

27. oktober 2025 - Nr. 307

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2026

Alle udgivelser i serien: Regionalfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Kilder og metode

Det regionalfordelte nationalregnskab omfatter en opgørelse af bruttonationalproduktet og andre nationalregnskabsvariable for regioner og landsdele samt for kategorien uden for region. I kategorien uden for region placeres aktiviteter, der ikke kan henføres til en enkelt region, primært udvinding af olie og naturgas. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber
Danmark havde igen EU's største overskud i 2024

24. oktober 2025

I 2024 var der et overskud på den offentlige saldo (ØMU-saldoen) i Danmark på 130,5 mia. kr. svarende til 4,5 pct. af Bruttonationalproduktet (BNP). Overskuddet er det største blandt EU-landene målt i forhold til BNP. Danmark har haft det største overskud i forhold til BNP blandt EU-landene siden 2019. Siden 2000 har der i Danmark kun været underskud på den offentlige saldo i perioden 2009-2013 samt i 2015. I 2024 havde seks ud af de 27 EU-lande overskud på deres offentlige saldo. De 27 EU-lande og de 20 eurolande havde begge samlet set et underskud på 3,1 pct. af BNP.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2024 (oktober-indberetning)

24. oktober 2025 - Nr. 304

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. april 2026

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Industrien forventer fald i investeringerne i 2026

24. oktober 2025

I oktober har virksomhederne i industrien og serviceerhvervene vurderet, hvordan niveauet af investeringer forventes at være næste år sammenlignet med i år. Her viser nettotallet på minus 9 i industrien, at der er en generel forventning om et lavere investeringsniveau i 2026 sammenlignet med 2025. Virksomhederne er også blevet bedt om at vurdere, hvordan de forventer, at investeringerne i indeværende år udvikler sig sammenlignet med 2024, og det var tredje gang. investeringsåret 2025 blev vurderet. Nettotallet er faldet til 10 fra 13 i april, hvilket også var et fald fra 15 i oktober sidste år. Selvom forventningerne til investeringerne i 2025 er faldet over det seneste år, så viser det positive nettotal, at vurderingen fortsat er, at investeringerne øges i år i forhold til 2024. For serviceerhverv er nettotallet for 2026 på 11, mens det for 2025 er 14, hvilket er en opjustering på 5 point fra forventningerne i april.

Konjunkturbarometer for erhvervene  oktober 2025

24. oktober 2025 - Nr. 305

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2025

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Lille tilbagegang i forbrugertilliden

23. oktober 2025

Forbrugertillidsindikatoren er i oktober på minus 19,5, hvilket er en yderligere lille tilbagegang i forhold til sidste måned, hvor den var minus 18,7. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er minus 17,4. Tre ud af fem indikatorer, der tilsammen danner forbrugertilliden, er gået tilbage siden sidste måned. Indikatoren om forbrugernes vurdering af deres egen nuværende økonomiske situation er gået frem, mens indikatoren om forbrugernes forventninger til deres egen økonomiske situation kun er gået en smule frem. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  oktober 2025

23. oktober 2025 - Nr. 303

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2025

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
3.600 flere lønmodtagere i august

21. oktober 2025

Lønmodtagerbeskæftigelsen steg i august med 3.600 personer. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. I august havde 3.064.000 personer et lønmodtagerjob. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 2.300 personer højere end i juli, svarende til en stigning på 0,1 pct. I sektoren offentlig forvaltning og service steg antallet af lønmodtagere i august med 1.300 personer, hvilket er en stigning på 0,1 pct. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  august 2025

21. oktober 2025 - Nr. 301

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Højere værdiskabelse i jordbruget i 2024

21. oktober 2025

I 2024 blev bruttoværditilvæksten i jordbrugssektoren 28,1 mia. kr., hvilket er 22 pct. højere end i 2023 og 11 pct. højere end i 2022. Bruttoværditilvæksten belyser sektorens værdiskabelse, når forbruget af varer og tjenester er fratrukket produktionsværdien. Jordbrugssektorens produktionsværdi var stort set uændret fra 2023 til 2024 og udgjorde 95,3 mia. kr. Værdien af den animalske produktion var med 57,1 mia. kr. næsten dobbelt så stor som værdien af den vegetabilske produktion på 32 mia. kr. Fremgangen i bruttotilvæksten skyldtes et fald i værdien af forbruget af varer og tjenester i produktionen med 6 pct. fra 2023 til 2024 til 67,2 mia. kr.

Økonomien for jordbrugssektoren  2024

21. oktober 2025 - Nr. 302

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. oktober 2026

Alle udgivelser i serien: Økonomien for jordbrugssektoren

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Opgørelsen af Økonomien for jordbrugssektoren følger kalenderåret. Økonomien for jordbrugssektoren adskiller sig fra den tidligere opgørelse ved at medtage produkttilknyttede tilskud og skatter, samt værdien af lager- og besætningsforskydninger i værdien af produktionen. Desuden opgøres en række nøgletal, heriblandt bruttoværditilvækst, faktorindkomst og nettooverskud af produktionen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien for jordbrugssektoren

Del sidens indhold
Producentprisindeks stiger fortsat

15. oktober 2025

Producentprisindeks for varer steg i september med 0,9 pct. i forhold til samme måned sidste år. Forrige måned steg indekset med 3,0 pct. på årsbasis. Stigningen er hovedsageligt drevet af stigning i hovedgrupperne industri og energiforsyning på hhv. 1,4 og 0,6 pct. Derimod trækker råstofindvinding indekset ned med fald på 15,5 pct. De danskproducerede varer til hjemmemarkedet er steget med 1,9 pct., mens priserne på danskproducerede varer til eksport trækker ned med et fald på 0,2 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 1,2 pct. Forrige måned faldt importprisindekset med 1,9 pct. på årsbasis. Faldet er hovedsagelig drevet af fald i industri og råstofindvinding på hhv. 0,8 og 9,5 pct. Derimod trækker energiforsyning indekset op med en stigning på 96,5 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  september 2025

15. oktober 2025 - Nr. 300

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Flere nyregistrerede personbiler i september

14. oktober 2025

Der blev registreret 16.400 nye personbiler i september opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 6,5 pct. flere end i august. Tilgangen af nye biler til husholdningerne var i september 5,7 pct. højere end i august, mens tilgangen i erhvervene steg 7,8 pct. Det samlede antal registreringer af nye biler i tredje kvartal var 0,5 pct. lavere end i andet kvartal. I husholdningerne var der en stigning på 1,5 pct., mens tilgangen i erhvervene faldt med 3,3 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  september 2025

14. oktober 2025 - Nr. 298

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2025

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Større investeringer i jordbruget

14. oktober 2025

Jordbrugets investeringer steg med 1,4 mia. kr. i 2024 til 8,1 mia. kr. i forhold til året før, målt i faste priser, dvs. renset for inflation. Det svarer til en stigning på 22 pct. Investeringsniveauet er ca. 0,5 mia. kr. højere for 2024 end gennemsnittet af de foregående ti år, og fremgangen er bredt funderet for driftsbygninger, inventar og grundforbedringer.

Jordbrugets investeringer  2024

14. oktober 2025 - Nr. 299

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2026

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets investeringer

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af investeringer og afskrivninger omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug, der fra 2020 omfatter bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 186.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2024 forhøjet med 0,87 pct. for bygningsinvesteringer og for investeringer i maskiner og inventar, hvorved der også er taget højde for, at investeringsaktiviteten er lavere på små bedrifter. Jordbrug omfatter landbrug og gartneri. I statistikdokumentationen Jordbrugets investeringer er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder ved opgørelserne af investeringer og afskrivninger i jordbruget. Se også mere på emnesiden Jordbrugets investeringer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jordbrugets investeringer

Del sidens indhold
Indikator tyder på stigning i ledigheden

10. oktober 2025

Ledighedsindikatoren viser en stigning på 600 personer i ledigheden fra august til september. Stigningen skyldes en tilsvarende stigning i antallet af ledige dagpengemodtagere, mens antallet af ledige kontanthjælpsmodtagere har været stort set uændret fra august til september. Samtlige ledighedstal i denne udgivelse er omregnet til fuldtidsledige, sæsonkorrigerede og afrundet til nærmeste 100.

Ledighedsindikator  september 2025

10. oktober 2025 - Nr. 297

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. november 2025

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed