oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Fortsat fald i byggeaktiviteten i andet kvartal

6. september 2023

Byggeaktiviteten viste et fortsat fald i andet kvartal 2023 for både påbegyndt og fuldført byggeri sammenlignet med første kvartal 2023, mens der var en stigning i arealet af tilladt byggeri. Det påbegyndte byggeareal faldt fra 1,48 mio. m2 til 1,34 mio. m2, hvilket er et fald på 10 pct. fra første til andet kvartal 2023. Det årlige fald siden andet kvartal 2022 var på næsten 33 pct. Arealet af det tilladte byggeri steg fra 1,53 mio. m2 i første kvartal 2023 til 1,67 mio. m2 i andet kvartal 2023, svarende til en stigning på 9 pct. Der er dog stadig tale om et årligt fald på 18 pct. siden andet kvartal 2022. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, hvilket primært påvirker det påbegyndte byggeri og i mindre grad det tilladte og fuldførte byggeri.

Byggeaktivitet  2. kvt. 2023

6. september 2023 - Nr. 304

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2023

Alle udgivelser i serien: Byggeaktivitet

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten
Fortsat få tvangsauktioner i august

6. september 2023

Med 117 tvangsauktioner i august mod 120 måneden før, faldt antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner med 2,5 pct., når der korrigeres for normale sæsonudsving. For tre-måneders perioden juni-august er det samlede antal tvangsauktioner 352, hvilket er et fald på 9,5 pct. i forhold til den foregående periode marts-maj, hvor der var 389 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  august 2023

6. september 2023 - Nr. 305

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Dataanalyse udføres i 40 pct. af virksomhederne

5. september 2023

Dataanalyse omhandler brugen af teknologier, teknikker eller softwareværktøjer, der analyserer data for at afdække mønstre eller tendenser, som kan anvendes til beslutningstagning. I Danmark udfører 40 pct. af virksomhederne med mindst 10 ansatte dataanalyser, hvilket svarer til 7.200 virksomheder. Den mest anvendte datakilde er transaktionsregistreringer (81 pct.), såsom salgsdetaljer fra ERP, efterfulgt af kundekøbsoplysninger (62 pct.) og sociale medier (46 pct.). 25 pct. af virksomhederne anvender offentlige myndigheders åbne data om bl.a. virksomhedsoplysninger, transport og bygningsdata, mens 15 pct. anvender satellitdata til analyse af satellitbilleder eller positionssignaler. For 23 pct. af virksomhederne udføres dataanalyse af eksterne virksomheder eller organisationer, mens 32 pct. både får udført dataanalyse af egne medarbejdere og af eksterne.

It-anvendelse i virksomheder  2023

5. september 2023 - Nr. 303

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. august 2024

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder

Kontakt

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Kilder og metode

It-anvendelse i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca. 4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke-finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Museumsgæster er storforbrugere af kultur

1. september 2023

Kulturvaneundersøgelsens måling for andet kvartal 2023 viser, at den del af befolkningen, der har besøgt et eller flere museer, også deltager markant mere i kulturaktiviteter generelt. En sammenligning viser, at en større andel af museumsgæsterne også har været til koncert, i biografen, til sportsbegivenhed, på biblioteket eller set scenekunst på et teater, en festival eller i det offentlige rum. 30 pct. af museumsgæsterne har således set scenekunst, mens det kun gælder for 9 pct. af den øvrige befolkning. Forskellen er dog størst i forhold til biblioteksbesøg, hvor 58 pct. af museumsgæsterne har brugt biblioteket, mens det kun gælder for 33 pct. af den øvrige befolkning.

Kulturvaner  2. kvt. 2023 museumsbesøg

1. september 2023 - Nr. 302

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Lille stigning i ledigheden i juli

31. august 2023

Fra juni til juli steg antallet af ledige med 600 til 83.500 personer. Ledighedsprocenten ligger fortsat på 2,8 pct. af arbejdsstyrken, hvilket er uændret i forhold til de første seks måneder af 2023. Stigningen fra juni til juli er sammensat af 800 flere ikke-aktiverede ledige og 200 færre aktiverede ledige. Den samlede stigning i antallet af ledige fra juni til juli er nedjusteret med 600 i forhold til ledighedsindikatoren, offentliggjort 11. august.

Arbejdsløsheden (md.)  juli 2023

31. august 2023 - Nr. 298

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
BNP-fremgang på 0,3 pct. i andet kvartal 2023

31. august 2023

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,3 pct. i andet kvartal 2023, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Medicinalindustrien fortsatte med at være hoveddrivkraften bag væksten i BNP, men også søtransport og den offentlige sektor bidrog positivt til udviklingen. Omvendt var handelsbrancherne med til at dæmpe væksten i BNP. Beskæftigelsen steg med 0,2 pct. i andet kvartal. Denne stigning svarer til 5.900 personer. Målt på halvårsvækst fra første halvår 2022 til første halvår 2023, så ligger BNP og beskæftigelse i 2023 hhv. 1,7 pct. og 1,5 pct. over niveauet fra 2022. Medicinalindustrien var også hoveddrivkraften bag halvårsvæksten i BNP, hvorimod beskæftigelsesfremgangen var mere bredt funderet med fremgang i de fleste brancher. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet og revisioner siden seneste offentliggørelse under Særlige forhold.

Nationalregnskab  2. kvt. 2023

31. august 2023 - Nr. 300

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2023

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Kraftig stigning i antallet af togpassagerer i 2022

31. august 2023

I 2022 steg antallet af passagerer på det danske jernbanenet til 302 mio., hvilket svarer til en stigning på 42,6 pct. i forhold til året før. Stigningen kommer efter to år, hvor antallet af passagerer var stærkt påvirket af restriktionerne som følge af COVID-19 herunder nedlukninger, reducerede pladser i togene og mere hjemmearbejde. Stigningen i passagertallet i 2022 var inden for alle banekategorier.

Jernbanetransport (år)  2022

31. august 2023 - Nr. 301

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. august 2024

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (år)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km. Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jernbanetransport
Lønningerne steg 3,2 pct. det seneste år

31. august 2023

Ændret 31. august 2023 kl. 15:53

Der var desværre fejl i figur 2. Tallene for 2021 og 2022 var ikke opdaterede med de seneste reviderede tal.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Lønningerne steg med 3,2 pct. i andet kvartal 2023 i forhold til andet kvartal 2022. Lønudviklingen set over et år var dermed lidt lavere end i første kvartal. Lønudviklingen har ligget på over 3 pct. de seneste tre kvartaler. En del af de løndele, der blev forhandlet ved de seneste overenskomstforhandlinger i den private sektor, vil man først se effekten af i tredje kvartal. Derudover er der ikke aftalt forhøjelse af de såkaldte fritvalgsordninger, som normalt afspejles i årsstigningerne for andet kvartal.

Lønindeks  2. kvt. 2023

31. august 2023 - Nr. 299

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2023

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Hver femte privatansat er i et udenlandsk ejet firma

29. august 2023

I 2021 var 21 pct. af lønmodtagerne i den private sektor i Danmark ansat i et udenlandsk ejet firma. Det er næsten den samme andel som i 2020 og svarer til en beskæftigelse på 327.000 fuldtidsansatte. Der var lidt under 8.700 udenlandsk ejede firmaer i Danmark i 2021, og de udgjorde kun 3 pct. af det samlede antal firmaer. Omsætningen i de udenlandsk ejede firmaer var på 1.287 mia. kr., svarende til 25 pct. af den samlede omsætning i den private sektor.

Udenlandsk ejede firmaer  2021

29. august 2023 - Nr. 297

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. september 2024

Alle udgivelser i serien: Udenlandsk ejede firmaer

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

På basis af oplysninger fra Nationalbanken, private datakilder og firmaernes officielle regnskaber dannes populationen af udenlandsk ejede firmaer. Oplysninger om firmaernes branche og størrelse er hentet fra den generelle firmastatistik. De udenlandsk ejede firmaer omfatter dem, det har været muligt at finde vha. ovennævnte kilder og det vurderes til at udgøre langt hovedparten. I forbindelse med offentliggørelse af nye tal kan der forekomme revisioner i tidligere offentliggjorte tal. 
I statistikken er fastlæggelsen af et firmas ejerskab knyttet til den ultimative ejer, der har kontrol over firmaet, dvs. har mulighed for at fastlægge et firmas generelle strategi ved om nødvendigt at vælge en bestyrelse. Som hovedregel fortolkes den kontrollerende enhed som den ultimative ejer, der direkte eller indirekte besidder mere end 50 pct. af egenkapitalen eller aktionærenes stemmerettigheder. Ultimativ ejer skal forstås i relation til den direkte ejer, idet et firma umiddelbart kan være ejet (direkte) fra et land, selvom det i sidste ende (ultimativt) er ejet fra et andet land. Fx vil et firma i Danmark, der i første omgang er ejet fra fx Luxembourg, men som i sidste ende er ejet med kontrol fra Sverige, indgå i statistikken som et svensk firma. Tilsvarende vil et firma ejet direkte fra Luxembourg indgå som et dansk firma, hvis den ultimative ejer med kontrol er placeret i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenlandsk ejede firmaer
Markant fald i detailsalget af fødevarer i juli

28. august 2023

Ændret 30. april 2024 kl. 07:59

Tallene i denne artikel er ikke retvisende. I forbindelse med offentliggørelsen d. 30. april 2024 af tal for marts 2024 er der indarbejdet større datarettelser for perioden juli 2023-februar 2024. Rettelserne skyldes, at der i statistikken tidligere har indgået fejlbehæftede tal fra en større dansk detailvirksomhed. Læs mere i Nyt fra Danmarks Statistik 2024:121

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailsalget faldt samlet med 4,4 pct. fra juni til juli, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Det er årets hidtil største fald, og det kommer efter flere måneder på et stabilt niveau. Nedgangen ses i alle varegrupper, hvor fødevarer og andre dagligvarer faldt med 8,4 pct., mens beklædning mv. og andre forbrugsvarer faldt med hhv. 5,4 pct. og 0,6 pct. Udviklingen i detailsalget afspejles i konjunkturbarometrene for august, hvor detailhandlen melder om en oplevelse af faldende faktisk omsætning, mens færre forventer stigende omsætning i fremtiden, se Nyt fra Danmarks Statistik 2023:293.

Detailomsætningsindeks  juli 2023

28. august 2023 - Nr. 296

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. september 2023

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Antallet af ledige stillinger faldt med 2.100

25. august 2023

Antallet af ledige stillinger i den private sektor faldt i andet kvartal 2023 med 2.100 til 54.700, når der er korrigeret for sæsonudsving. Dermed er antallet af ledige stillinger faldet fire kvartaler i træk med i alt 15.000, svarende til et fald på 21,5 pct. siden andet kvartal 2022, hvor antallet af ledige stillinger toppede. Andelen af ledige stillinger udgjorde i andet kvartal 2,8 pct. af samtlige stillinger, hvilket er et fald på 0,1 procentpoint i forhold til første kvartal 2023. Antallet af ledige stillinger ligger fortsat 19.200 over niveauet i første kvartal 2020, umiddelbart før COVID-19.

Ledige stillinger  2. kvt. 2023

25. august 2023 - Nr. 295

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2023

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Erhvervstilliden dykker for første gang i år

24. august 2023

Erhvervstillidsindikatoren, der sammenvejer industri, bygge og anlæg, serviceerhverv og detailhandel, er faldet fra 100,5 i juli til 97,7 i august. Tillidsindikatoren, der også inkluderer Forbrugerforventninger og således mere bredt belyser forventningerne til økonomien, falder fra 94,6 i juli til 92,2 i august. Dermed afbrydes den stigning, der har været for begge indikatorer siden december. Værdier under 100 afspejler forventninger, der er lavere end det historiske gennemsnit.

Konjunkturbarometer for erhvervene  august 2023

24. august 2023 - Nr. 293

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2023

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Fald i bevillinger af støtte til handicapbil

24. august 2023

I 2022 endte 1.212 ansøgninger om støtte til handicapbil i en bevilling. Det er et fald på 13 pct. sammenlignet med 2021. Borgere med en varig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der fx vanskeliggør muligheden for beskæftigelse eller uddannelse uden brug af bil, kan søge om støtte til handicapbil hos kommunen. Kommunerne modtog 2.152 ansøgninger i 2022, hvilket er 5 pct. færre end i 2021.

Støtte til handicapbil  2022

24. august 2023 - Nr. 294

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. august 2024

Alle udgivelser i serien: Støtte til handicapbil

Kontakt

Johanna Jallberg, tlf. 20 16 01 71

Kilder og metode

Indberetning om støtte til køb af handicapbiler modtages fra 98 kommuner. Statistikken om støtte til køb af handicapbil opgør pr. kommune antallet af ansøgninger fordelt på afslag og bevillinger, sagsbehandlingstid og størrelsen på bevilget støttebeløb.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Støtte til handicapbil
Stor vækst i salg til foodservice

23. august 2023

Salget af varer til foodservice (storkøkkener o.l.) tog et kraftigt spring frem på 39 pct. fra 16,9 mia. kr. i 2021 til 23,4 mia. kr. i 2022. Salget har dermed rettet sig efter den delvise nedlukning af restauranter og kantiner, som følge af COVID-19. Væksten i salget omfattede også økologiske varer, som steg 41 pct. fra 2,1 mia. kr. i 2021 til 3,0 mia. kr. i 2022.

Salg af føde- og drikkevarer til foodservice  2022

23. august 2023 - Nr. 292

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. juli 2024

Alle udgivelser i serien: Salg af føde- og drikkevarer til foodservice

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Kurt-Kristian Bech, tlf. 51 16 91 99

Kilder og metode

120 virksomheder med foodservice (typisk fødevaregrossister) indgår i årets undersøgelse.Salget fordelt på kundegrupper er baseret på skøn fra virksomhederne. Fødevarestyrelsens økologiske spisemærke viser andelen af økologiske indkøbte føde- og drikkevarer hos spisesteder: guld (90-100 pct.), sølv (60-90 pct.) og bronze (30-60 pct.). Antal spisemærker siger ikke noget om størrelsen af spisestederne. Undersøgelsen er gennemført med finansieringsbidrag fra Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Salg af føde- og drikkevarer til foodservice

Del sidens indhold
Stigning i Danmarks inflation og fald i EU-27

23. august 2023

Den EU-harmoniserede inflation i Danmark steg i juli til 3,2 pct. fra 2,4 pct. i juni 2023, mens den EU-harmoniserede inflation samlet for de 27 EU-lande og for euroområdet faldt. For de 27 EU-lande faldt den til 6,1 pct. fra 6,4 pct., og i euroområdet faldt den til 5,3 pct. fra 5,5 pct. I Danmark er det i høj grad prisstigninger på sommerhusleje og elektricitet, der trækker op i den EU-harmoniserede inflation i juli i forhold til juni, hvor det i EU især skyldes prisfald på fødevarer. Den EU-harmoniserede inflation opgøres efter HICP (Harmonised Index of Consumer Prices), der sikrer, at landene opgør inflationen på en sammenlignelig måde.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  juli 2023

23. august 2023 - Nr. 290

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2023

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden er stadig negativ og relativt stabil

23. august 2023

Forbrugertilliden ligger i august på minus 10,9, hvilket er et nøk nedad i forhold til juli. Indikatoren har dog været relativt stabil i de sidste tre måneder. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 14,7. Den mindre ændring i forbrugertilliden skyldes primært en tilbagegang i forbrugernes forventninger til familiens og Danmarks fremtidige økonomiske situation, samt vurderingen af Danmarks nuværende økonomiske situation. Samtidigt er der sket en lille forbedring i forbrugernes negative vurderinger af familiens nuværende økonomiske situation. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  august 2023

23. august 2023 - Nr. 289

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2023

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Fald i hyppigt hjemmearbejde efter COVID-19

23. august 2023

Andelen af beskæftigede, som hyppigt arbejdede hjemme, var 8,2 pct. i andet kvartal 2023. Niveauet for hyppigt hjemmearbejde er dermed næsten tilbage på niveauet, inden COVID-19-pandemien ramte Danmark. Andelen udgjorde mellem 7,0 0g 8,7 pct. i de fire kvartaler i 2019, heraf 7,7 pct. i andet kvartal 2019, og den toppede i første kvartal 2021 med 28,3 pct. Mens færre hyppigt arbejder hjemme, har der efter COVID-19 været en stigning i andelen af beskæftigede, der af og til arbejder hjemme. I andet kvartal 2023 var der 28,3 pct., der arbejdede hjemme af og til, hvilket er 7,7 procentpoint højere end i andet kvartal 2019. Det viser ikke-sæsonkorrigerede tal fra Arbejdskraftundersøgelsen. 

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  2. kvt. 2023

23. august 2023 - Nr. 291

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
3.500 flere lønmodtagere i juni

22. august 2023

I juni steg antallet af lønmodtagere med 3.500, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. sammenlignet med maj. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, steg antallet af lønmodtagere med 4.300 personer i juni. Det svarer til en stigning på 0,2 pct. I sektoren offentlig forvaltning og service faldt antallet af lønmodtagere med 800 personer i juni, svarende til et fald på 0,1 pct. I juni var der 2.996.200 personer med lønmodtagerjob. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juni 2023

22. august 2023 - Nr. 288

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2023

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Mere effektivt energiforbrug i industrien

22. august 2023

De høje energipriser i 2022 har øjensynligt skærpet virksomheders fokus på energibesparelser og -effektivisering. Industriens energiforbrug i 2022 blev på 97,2 mio. GJ, 2,0 pct. lavere end i 2020, mens den mængdemæssige produktion voksede med 12,5 procent, idet produktionsindekset for industri ekskl. medicinalindustri er anvendt. Den beregnede effektivisering med ca. 14 pct. på to år er formentligt overvurderet, da sammensætningen af industriens produktion har ændret sig. Siden 2020 er der sket en ændring i energiforbrugets sammensætning, idet forbruget af naturgas (inkl. bionaturgas) faldt med 18 pct., og delvist er blevet erstattet af andre energityper.

Erhvervenes energiforbrug (Industrien)  2022

22. august 2023 - Nr. 287

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. august 2025

Alle udgivelser i serien: Erhvervenes energiforbrug (Industrien)

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Industriens energiforbrug har siden 2005 været gennemført i 2007,2009, 2012, 2014, 2018 og 2020. Energioplysningerne er omregnet til energienheden joule, hvor 1 GJ = 1 000 000 000 joule. Tabellerne omfatter alle industriarbejdspladser tilhørende firmaer med mindst 20 ansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens energiforbrug
I gennemsnit 13,4 mio. kr. i indtægter pr. dansk film

21. august 2023

Danske spillefilm havde i perioden 2010-2019 indtægter på i alt 2,6 mia. kr. fordelt på 197 spillefilm. Dette svarer til, at hver film havde indtægter på 13,4 mio. kr. i gennemsnit. Biografer udgjorde med en tredjedel af de samlede indtægter den største indtægtskilde til danske spillefilm. Andelen af biografindtægter varierede mellem 26 og 37 pct. over tiårsperioden. Den næststørste indtægtskilde var tv, der udgjorde 28 pct. i gennemsnit. Udland o.a. udgjorde i gennemsnit 21 pct. af de samlede indtægter, mens video, DVD og video-on-demand (VOD), i form af fx indtægter fra danske streamingtjenester, udgjorde 18 pct.

Økonomien i danske spillefilm  2021

21. august 2023 - Nr. 286

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Økonomien i danske spillefilm

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Tallene bygger på produktionsregnskaber fra Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks filmregister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i danske spillefilm
13 pct. af mikrovirksomheder bruger AI

18. august 2023

Nye resultater fra undersøgelsen Mikrovirksomheders aktiviteter viser, at 13 pct. af de i alt ca. 15.000 mikrovirksomheder (5-9 ansatte) anvender kunstig intelligens, også kaldet AI (artificial intelligence), i 2023. Halvdelen af de mikrovirksomheder, der anvender AI, anvender AI-baseret sprogteknologi (natural language processing). Teknologien anvendes bl.a. til chatbots med henblik på at levere digital kundeservice 24 timer i døgnet. Den næstmest anvendte AI-teknologi i mikrovirksomheder er text mining til analyse af tekst. Den kan fx bruges til at analysere kundehenvendelser og til at styre, hvordan de skal besvares.

It-anvendelse i virksomheder (tema)  2023 digitalisering i mikrovirksomheder

18. august 2023 - Nr. 285

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. august 2024

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder (tema)

Kontakt

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

It i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca.4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Små virksomheders aktiviteter

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Danmark bruger sociale medier mest i EU

17. august 2023

Ni ud af ti borgere brugte sociale medier i starten af 2023. Andelen af befolkningen på sociale medier var 6 procentpoint højere i 2023 (91 pct.) i forhold til året før, hvor andelen var 85 pct. De senest tilgængelige sammenlignelige tal fra de øvrige EU-lande er fra 2022, hvor Danmark var det land i EU, hvor udbredelsen af brug af sociale medier var højest. Frankrig havde den laveste andel af befolkningen på sociale medier med 44 pct. mens gennemsnittet i EU var 58 pct.

It-anvendelse i befolkningen  2023 brug af sociale medier

17. august 2023 - Nr. 284

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. september 2024

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra undersøgelsen It-anvendelse i befolkningen 2025. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra 3.876 gennemførte interviews i april-juni 2025 blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. Sammenligninger tilbage i tid skal gøres med forbehold for ændring i formuleringer samt ændring i filteret. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen om it-anvendelse i befolkningen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Koncertåret 2022 tæt på niveauet før COVID-19

16. august 2023

Efter to år med COVID-19 præget af nedlukninger og forsamlingsforbud var koncertgæsterne tilbage foran scenen i 2022. Det samlede antal koncertgæster var 7,4 mio., hvilket er tæt på niveauet før COVID-19. Der var 8,2 mio. koncertgæster i 2019, hvilket faldt til under 3 mio. i Nyt fra Danmarks Statistik 2020:437 og i Nyt fra Danmarks Statistik 2021:278. Statistikken om livemusik omfatter koncertarrangementer, hvor artisterne honoreres for deres optræden. Alle koncerter med offentlig adgang er omfattet, uanset om musikken spilles af et band, orkester eller soloartist og om koncerterne afholdes i koncertsale, multifunktionelle arenaer, operahuse, kirker, kulturhuse, spillesteder mv. Når antallet af koncertgæster i 2022 sammenlignes med 2019 var antallet af gæster for næsten alle arrangementstyper lavere i 2022. Landsdelsorkestrene og spillestederne havde det største relative fald i antallet af gæster.

Livemusik  2022

16. august 2023 - Nr. 283

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. september 2024

Alle udgivelser i serien: Livemusik

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Antallet af koncerter, samt antallet af publikummer, der overværer koncerterne, estimeres ud fra data registreret hos KODA i form af faktureringer af ind- og udbetalinger af musikrettigheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Livemusik
Lille fremgang i BNP og beskæftigelsen

15. august 2023

BNP-indikatoren peger på en fremgang på 0,2 pct. i det sæsonkorrigerede reale BNP i andet kvartal af 2023. Fremgangen i BNP var hovedsagligt drevet af medicinalindustrien samt den offentlige sektor. Omvendt bidrog særligt søtransport, forsyningsvirksomhed og handel negativt, hvilket har dæmpet BNP-væksten. Beskæftigelsesindikatoren peger på en stigning i beskæftigelsen på 0,3 pct. i andet kvartal. Dermed fortsætter den historisk lange uafbrudte fremgang på arbejdsmarkedet, der har været de seneste to år. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af BNP-indikatoren under Særlige forhold.

BNP-indikator  2. kvt. 2023

15. august 2023 - Nr. 282

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. november 2023

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Fortsat faldende priser på årsbasis

15. august 2023

Det samlede producentprisindeks for varer faldt i juli 2023 med 4,3 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet i producentprisindekset er 2,0 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset faldt med 2,3 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 2,1 pct. Faldet i importprisindekset er 0,4 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis faldt med 2,5 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  juli 2023

15. august 2023 - Nr. 281

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. september 2023

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Indikator tyder på stigning i ledigheden i juli

11. august 2023

Ledighedsindikatoren viser en stigning i ledigheden på 1.200 personer i juli. Stigningen er en kombination af 1.300 flere ledige på dagpenge og 100 færre ledige på kontanthjælp. Ledigheden er opgjort i fuldtidsledige og er sæsonkorrigeret.

Ledighedsindikator  juli 2023

11. august 2023 - Nr. 277

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. september 2023

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
18.600 indvandringer i 2. kvartal 2023

11. august 2023

I andet kvartal 2023 var der 18.569 indvandringer, hvilket er flere indvandringer end i andet kvartal året før COVID-19, nemlig 18 pct. flere end i andet kvartal 2019. Indvandrede med dansk statsborgerskab stod for 24 pct. af indvandringerne i andet kvartal 2023. Indvandrede med statsborgerskab fra et EU/EØS-land stod for 39 pct. af indvandringerne, og indvandrede med et statsborgerskab fra et land uden for EU/EØS udgjorde de resterende 37 pct. af indvandringerne i andet kvartal 2023. Der indvandrede 1.895 personer med ukrainsk statsborgerskab i andet kvartal 2023, hvormed de udgjorde 28 pct. af de indvandrede med statsborgerskab fra et land uden for EU/EØS.

Befolkningens udvikling  2. kvt. 2023

11. august 2023 - Nr. 278

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2023

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Lille fald i feriehusudlejningen i første halvår

11. august 2023

Ændret 04. september 2023 kl. 14:33

Der var en beklagelig fejl i årskørslen for 2022 vedr. feriehusovernatninger samt -udlejning, der ændrede data for maj 2022 samt året 2022 og imputeringen for juni samt år til dato 2023. Tallene er rettet og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I de første seks måneder af 2023 var der i faktiske tal 8,4 mio. overnatninger i udlejede feriehuse. Det er et fald på 5 pct. sammenlignet med første halvår af 2022. På trods af nedgangen er antallet af feriehusovernatninger i perioden kun overgået i 2022. Årene 2022 og 2023 er de eneste, hvor der i årets første seks måneder var flere end 8 mio. overnatninger i udlejede feriehuse. Før 2022 var det højeste antal overnatninger i første halvår på 7,3 mio. foretaget i 2019, hvilket betyder, at der i 2023 - trods et fald i forhold til 2022 - næsten er 1,1 mio. flere overnatninger end i 2019. Over de sidste ti år er antallet af feriehusovernatninger i første halvår steget med 3,2 mio. - danske overnatninger er steget med 1,0 mio. og tyske med 2,1 mio.

Feriehusudlejning  juni 2023

11. august 2023 - Nr. 279

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. september 2023

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
16,5 mio. turistovernatninger i første halvår

11. august 2023

I første halvår af 2023 var der i faktiske tal 16,5 mio. overnatninger på hoteller, feriecentre, vandrerhjem, campingpladser og i lystbådehavne - det højeste samlede antal overnatninger fra januar til juni nogensinde og en stigning på 1,1 mio. sammenlignet med første halvår 2022, der havde det hidtil højeste antal for perioden. Stigningen i første halvår skyldes alene udenlandske gæster - de udenlandske overnatninger steg med 1,0 mio. til 5,7 mio. De udenlandske turisters foretrukne indkvarteringsmåde var hoteller, der havde 3,2 mio. udenlandske overnatninger i første halvår. Hotellerne stod for over halvdelen af de samlede overnatninger i årets første seks måneder.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  juni 2023

11. august 2023 - Nr. 280

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. september 2023

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Lille nedgang i andelen af elbiler fra juni til juli

10. august 2023

3.500 nye elbiler i juli udgjorde 31,0 pct. af alle 11.400 nye personbiler opgjort i faktiske tal mod 34,3 pct. i juni. Husholdningerne stod for 2.500 elbiler, og det svarer til 38,9 pct. af deres nye biler mod 44,3 pct. i juni. Andelen af nye elbiler i erhvervene var 20,8 pct. i juli mod 21,9 pct. i juni. Der er nu 152.000 elbiler i Danmark, svarende til 5,4 pct. af alle personbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  juli 2023

10. august 2023 - Nr. 275

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2023

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Stigning i både inflationen og kerneinflationen

10. august 2023

I juli 2023 steg det samlede forbrugerprisindeks med 3,1 pct. i forhold til samme måned året før. I juni var den tilsvarende stigning 2,5 pct. Det er første gang siden oktober 2022, at inflationen tiltager - hvor den toppede med en årsændring på 10,1 pct. Den højere inflation i juli skyldes især prisændringer på sommerhusleje og elektricitet i forhold til sidste måned. Varer er i gennemsnit faldet 0,1 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisfald på elektricitet i forhold til juli 2022. Tjenester er i gennemsnit steget 6,2 pct. det seneste år, hvilket bl.a. skyldes prisstigninger på sommerhusleje og pakkerejser.  Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 5,3 pct. i juli, hvilket er en stigning fra 4,9 pct. måneden før. Det er bl.a. prisændringer på sommerhusleje og pakkerejser, der trækker kerneinflationen op i forhold til juni.

Forbruger- og nettoprisindeks  juli 2023

10. august 2023 - Nr. 276

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. september 2023

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Fald i udenrigshandlen i juni

9. august 2023

I juni faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 1,4 pct. til 154 mia. kr., hvilket især skyldes et fald i eksporten af tjenester. Den samlede import faldt med 3,2 pct. til 134 mia. kr., hvilket skyldes et fald i importen af både varer og tjenester. Den samlede eksport er faldet med 1,9 pct. henover de seneste tre måneder, mens importen er steget 1,2 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  juni 2023

9. august 2023 - Nr. 274

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2023

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Erhvervsuddannede kommer hurtigst i job

8. august 2023

Blandt dem, der gennemførte en erhvervsrettet uddannelse i 2019 havde de erhvervsuddannede den højeste andel i beskæftigelse tre måneder efter endt uddannelse. Her var tre ud af fire allerede i arbejde. Selvom andelen i arbejde falder svagt fra 76 pct. til 72 pct. efter 21 måneder, er det stadig de erhvervsuddannede, som har den højeste beskæftigelsesandel. Dog indhenter gruppen med en mellemlang videregående uddannelse dem, når det kommer til beskæftigelsesandelen 21 måneder efter endt uddannelse.

Fra uddannelse til arbejdsmarked  2021

8. august 2023 - Nr. 273

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Fra uddannelse til arbejdsmarked

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Tallene stammer fra afgangsregistret, hvor udgangspunktet er en afgangspopulation fra overgangsregistret. I overgangsregistret ses på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser og uddannelsesskift indenfor en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. 
Adgangsgivende uddannelsesforløb indgår ikke i gruppen af gymnasiale uddannelser i beregningerne. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Afgangsregistret

Del sidens indhold