oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Fald i den offentlige finansielle nettoformue

29. marts 2022

Den offentlige finansielle nettoformue faldt med 21,4 mia. kr. til 276,8 mia. kr. i fjerde kvartal 2021. Faldet i nettoformuen skyldes en nedgang i beholdningen af finansielle aktiver, bl.a. på grund af fald i aktiekursen på Ørsted og Københavns Lufthavne på samlet 5,4 mia. kr. Derudover mindskede kursstigninger på statsobligationer nettoformuen med 10,7 mia. kr. Faldet i nettoformuen kom på trods af, at staten nedbragte sine passiver ved bl.a. nedbringelse af udstedte gældsværdipapirer. Den offentlige finansielle nettoformue på 276,8 mia. kr. var dermed 14,2 mia. kr. højere end ved udgangen af 2020.

Offentligt kvartalsregnskab  4. kvt. 2021

29. marts 2022 - Nr. 106

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Fiskeriets driftsresultat steg i 2020

28. marts 2022

Det samlede driftsresultat for erhvervsfiskeriet steg fra 2019 til 2020 med 97 mio. kr. til 862 mio. kr. - en stigning på 13 pct. Stigningen kom af, at den landede mængde fisk steg med 16 pct. Lavere priser gjorde dog, at det samlede bruttoudbytte kun steg med 6 pct. Samtidig var driftsomkostningerne 4 pct. højere. Driftsresultatet for fartøjer over 40 meter - 28 stk. over 40 meter - blev i 2020 på 685 mio. kr., hvilket var 32 pct. mere end i 2019. De 28 fartøjer over 40 meter stod for 79 pct. af det samlede driftsresultat.

Regnskabsstatistik for fiskeri  2020

28. marts 2022 - Nr. 105

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. januar 2023

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for fiskeri

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Statistikken omfatter dansk erhvervsfiskeri. Enheden i statistikken er et fartøj. I denne sammenhæng er et fartøj defineret som en regnskabsenhed. En regnskabsenhed består som hovedregel af et fartøj med selvstændigt regnskab. En regnskabsenhed kan i visse tilfælde indeholde flere fartøjer - eksempelvis hjælpefartøjer eller fartøjer, som hver for sig ellers ikke ville indgå i populationen. Populationen omfatter de enheder, som har en driftsmæssig aktiv periode på mindst seks måneder samt en årsomsætning over tærskelniveauet på 270.000 kr. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for fiskeri

Del sidens indhold
Hver tredje indvandrer har nordisk statsborgerskab

28. marts 2022

Af de 640.922 indvandrere, der bor i Danmark 1. januar 2022, har hver tredje, eller 197.100, et statsborgerskab fra Danmark eller et af de andre nordiske lande, og skal dermed ikke have en opholdstilladelse. 158.400 indvandrere har en opholdstilladelse til at kunne arbejde og 47.500 er i landet for at studere. Hver fjerde indvandrer, eller 166.600, har en opholdstilladelse til asyl eller til familiesammenføring. Indvandrere kan skifte opholdstilladelsestype efter indvandringen til Danmark.

Asylansøgninger og opholdstilladelser  2021

28. marts 2022 - Nr. 104

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Asylansøgninger og opholdstilladelser

Kontakt

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen. I denne offentliggørelse anvendes ordet opholdstilladelse som en samlet betegnelse for de forskellige legale muligheder for ophold i Danmark, dvs. opholdstilladelse og EU/EØS-registreringsbevis. Se også emnesiden Indvandrere og efterkommere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
Stort overskud på de offentlige finanser

25. marts 2022

I 2021 var der et overskud på 58,7 mia. kr. på de offentlige finanser. Det er en kraftig forbedring sammenlignet med året før, hvor der var et underskud på 4,3 mia. kr. Overskuddet skyldes bl.a. en stigning i indtægterne på 32,5 mia. kr. fra selskabsskatten og 18,9 mia. kr. fra moms. Derudover var indtægterne fra pensionsafkastskatten høje i både 2020 og 2021 med et niveau på hhv. 48,2 mia. kr. og 63,1 mia. kr. Det skal bemærkes, at beskatningen af de indefrosne feriemidler gav staten ekstraordinære skatteindtægter på 20,4 mia. kr. i 2020 og 11,9 mia. kr. i 2021.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2021 marts-version

25. marts 2022 - Nr. 102

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Lille fald i detailsalget i februar

25. marts 2022

Detailsalget faldt med 1,2 pct. fra januar til februar 2022, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Faldet i februar følger efter en stigning i januar og dækker over et fald i fødevarer og andre dagligvarer samt andre forbrugsvarer på hhv. 2,0 og 1,5 pct., mens beklædning mv. steg 5,1 pct. Udviklingen afspejler forbrugerforventningerne, som både i februar og særligt marts har været faldende, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:94. I forbindelse med denne offentliggørelse er der større usikkerhed forbundet med de detaljerede tal end normalt, og Danmarks Statistik har derfor besluttet kun at offentliggøre de overordnede serier, læse mere under Særlige forhold vedrørende denne offentliggørelse.

Detailomsætningsindeks  februar 2022

25. marts 2022 - Nr. 101

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2022

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
67 pct. af dagens biler kører stadig i 2030

25. marts 2022

I begyndelsen af 2022 kørte der 2,79 mio. personbiler på de danske veje. 1,86 mio. af disse, svarende til 67 pct., vil stadig køre på de danske veje i 2030, hvis det nuværende mønster for den aldersbetingede afgang fra bilbestanden fortsætter. Selv i 2048 vil der være flere end 213.000 af dagens biler tilbage.

Motorparken (tillæg)  bestanden af personbiler 1. januar 2022

25. marts 2022 - Nr. 103

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Motorparken (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Den aldersbetingede afgang er den afgang, der sker fra det ene år til det næste af den rest af den oprindelige tilgang, der er tilbage af en given aldersgruppe. Fx er der primo 2024 87,4 pct. tilbage af de 10-årige (registreret i 2014), mens der primo 2023 var 90,2 pct. tilbage af de nye biler fra 2013. Det skal bemærkes, at afgangen er upåvirket af den oprindelige tilgang af nye biler.
Den forholdsvis store og stigende afgang af 0- og 1-årige biler over de seneste 15 år hænger bl.a. sammen med bevægelserne på leasing- og udlejningsmarkedet, hvor bilerne efter en relativ kort leasingperiode afmeldes for enten senere (i det nye år) at blive solgt og genregistreret eller at blive eksporteret.
Fremskrivningen af nyregistreringerne er lavet med eksponentiel regression, hvor år og antallet af personer over 20 år er brugt som regressorer. Befolkningstallene er hentet fra statistikbankstabellerne www.statistikbanken.dk/BEFOLK2 og FRDK124. 
I fremskrivningen af bestanden for de kommende år beregnes restbestanden af en given aldersgruppe i en given årgang ud fra den afgang, som årgangen før havde for den tilsvarende aldersgruppe. Eksempelvis er afgangen af 10-årige i årgang 2024 fra 2024 til 2025 sat til den samme som afgangen af 10-årige i årgang 2014 fra 2023 til 2024.
I fremskrivningen er det forudsat, at det aktuelle afgangsforløb betinget af bilernes alder fortsætter uændret. Der er ikke taget hensyn til, om eventuelle reguleringer fx ny afgiftsstruktur, skrotpræmier eller anden regulering vil påvirke forbrugernes adfærd og virke fremmende på udfasningen. Der er heller ikke taget hensyn til, om teknologiske ændringer fx billigere batterier og skalafordele i elbilproduktionen vil påvirke forbrugernes adfærd via ændrede prisrelationer mellem fossildrevne biler og elbiler.
Bilernes gennemsnitsalder beregnes som et gennemsnit af alle bilernes alder, der i sig selv beregnes som 1. januar (opgørelsesår) fratrukket første registreringsdato.
Tallet for middellevetiden angiver det gennemsnitlige antal år, som en 0-årig kan forventes at leve under den forudsætning, at de nuværende afgange/dødshyppigheder holder sig på det samme niveau i al fremtid.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Fald i afgørelser for voldsforbrydelser

24. marts 2022

I 2021 blev der truffet 11.337 afgørelser for voldsforbrydelser. Af disse var 6.462, svarende til 57 pct. fældende, dvs. at den sigtede blev kendt skyldig. I forhold til 2020 er antallet af fældende afgørelser faldet med 12 pct. I 2021 er antallet således tilbage på et niveau som i perioden 2017-2019. Faldet gælder alle typer af voldsforbrydelser, herunder vold mod privatperson, vold mod offentlig myndighed, trusler samt øvrig vold. Vold mod privatperson omfatter straffelovens §§ 244-246; simpel vold, alvorligere vold samt særlig alvorlig vold.

Domme for kriminalitet  2021

24. marts 2022 - Nr. 98

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. april 2023

Alle udgivelser i serien: Domme for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Domme

Del sidens indhold
Fjernvarme og naturgas mest udbredt opvarmning

24. marts 2022

Ændret 19. april 2022 kl. 14:45

Der var desværre byttet om på andelene i 2022 i tabellen på centralvarme hhv. m/olie o.l. og m/naturgas ved offentliggørelsen. Tabelhovedet er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Bygningsopgørelsen 1. januar 2022 viser, at der samlet var 535,8 mio. m2 opvarmet bygningsareal i Danmark, hvilket er en stigning på 4,4 mio. m2 i forhold til året før. Den mest udbredte opvarmningsform er fjernvarme, som står for opvarmningen af 55,3 pct. af det opvarmede areal. Næstmest udbredt er centralvarme med naturgas, der dækker 17,7 pct. Hernæst kommer centralvarme med oliefyr (9,6 pct.), elovn eller elpaneler (6,0 pct.) og varmepumper (5,4 pct.).

Bestanden af bygninger  1. januar 2022

24. marts 2022 - Nr. 100

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Bestanden af bygninger

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Opgørelsen over bygningsbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bygningsopgørelsen
Formue i fast ejendom steg fortsat i 2021

24. marts 2022

Husholdningernes samlede formue i fast ejendom steg med 239 mia. kr. i 2021 og udgør dermed 4.399 mia. kr. ultimo 2021. Det vil sige, at hver familie, som ejer fast ejendom (andelsboliger undtaget), i gennemsnit har haft en stigning i markedsværdien af fast ejendom på ca. 165.000 kr. i 2021. Dette er næsten en fordobling i forhold til 2020, hvor den gennemsnitlige formue i fast ejendom steg med ca. 87.000 kr. Det er således andet år i træk, at stigningen i den gennemsnitlige formue i fast ejendom er næsten fordoblet, hvor stigningen på landsplan i 2019 var på ca. 43.000 kr. Formuen i fast ejendom steg mest i regionerne Hovedstaden, Sjælland og Midtjylland, mens den steg mindst i Region Nordjylland.

Husholdningernes formue i fast ejendom  2021

24. marts 2022 - Nr. 99

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Husholdningernes formue i fast ejendom

Kontakt

Mathias Spindler Juhl Bundgaard, tlf. 21 45 37 78

Mikkel Bjerre Trolle, tlf. 29 36 68 25

Kilder og metode

Husholdningernes formue i fast ejendom er baseret på Danmarks Statistiks registerbaserede boligmodel, der estimerer markedsværdien af fast ejendom på baggrund af faktiske salg. Opgørelsen af markedsværdi vurderes at være mere usikker for ejendomme beliggende i yderområder. Gældskomponenter og dermed beregnet friværdi er ikke tilgængelige for det seneste år og er derfor udeladt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husholdningernes formue i fast ejendom

Del sidens indhold
Arbejdsomkostninger steg mere i USA end i EU

23. marts 2022

I fjerde kvartal 2021 steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i USA med 4,4 pct. på årsbasis, hvilket var mere end i Danmark og EU. I Danmark steg omkostningerne 2,9 pct. i samme periode. I de 27 EU-lande uden Storbritannien steg arbejdsomkostningerne pr. time i gennemsnit 2,6 pct. i forhold til fjerde kvartal 2020. Stigningen i fjerde kvartal var 2,1 pct. i de 19 lande, der deltager i Eurosamarbejdet. Det skal bemærkes, at opgørelserne er påvirket af COVID-19 og de afledte effekter af de forskellige statslige hjælpepakker. Se også afsnittet om Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  4. kvt. 2021

23. marts 2022 - Nr. 96

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Vallensbæk har de yngste biler, Ærø de ældste

23. marts 2022

De yngste biler med en privat bruger inkl. leasingbiler findes i Vallensbæk Kommune med en gennemsnitsalder på 7,6 år 1. januar 2022. På Ærø er privatbilerne til gengæld 13,6 år tæt fulgt af Samsø med 13,4 år - to år ældre end bornholmernes biler, der er tredjeældst. De yngste privatbiler findes generelt i Københavns omegn, Nordsjælland, Århusområdet, Aalborg, Odense, Esbjerg og Fredericia. Mønstret er uforandret i forhold til sidste år. Gennemsnittet for de private brugeres biler i hele landet er 9,4 år, mens erhvervsbrugernes er 4,5 år. Alle bilerne, set under et, er 9,0 år mod 8,9 år for et år siden.

Motorparken  1. januar 2022

23. marts 2022 - Nr. 97

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Motorparken

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Hver femte 15-64-årige er uden for arbejdsstyrken

23. marts 2022

I 2021 var 755.000 15-64-årige uden for arbejdsstyrken. Det svarer til hver femte af alle 15-64-årige. Dermed er andelen af 15-64-årige uden for arbejdsstyrken, den laveste i de seneste ti år. I 2020, det første år påvirket af COVID-19, var der 778.000 15-64-årige uden for arbejdstyrken, og der var således et fald i antallet uden for arbejdsstyrken på 23.000 personer fra 2020 til 2021. Beskæftigelsen er samtidig steget med 43.000 personer fra 2020 til 2021, mens ledigheden er faldet med 17.000 personer. Det viser tal fra Arbejdskraftundersøgelsen (AKU).

Arbejdskraftundersøgelsen (år)  2021

23. marts 2022 - Nr. 95

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (år)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Under-søgelsen er sammenlignelig med tilsvarende undersøgelser fra andre EU-lande offentliggjort af Eurostat. Resultater herfra ses på www.dst.dk/aku-eurostat.
Forskellen mellem arbejdskraftundersøgelsens ledighed (AKU-ledighed) og den registerbaserede ledigheds-statistik præsenteres kort i en video og beskrives desuden udførligt på www.dst.dk/ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Forbrugertilliden på det laveste niveau siden 2008

23. marts 2022

Forbrugertilliden for marts måned ligger på minus 14,4 og er dermed på det laveste niveau siden oktober 2008, hvor den lå på minus 16,6. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 3,3. Faldet i forbrugertilliden skyldes kraftige fald i fire af de fem indikatorer, der udgør den samlede forbrugertillidsindikator. Det er især indikatoren om forbrugernes forventning til Danmarks økonomiske situation om et år sammenlignet med i dag, hvor tilbagegangen er mest markant og har bidraget mest til det kraftige fald i forbrugertilliden. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation. Undersøgelsen er gennemført i perioden fra 23. februar til og med 20. marts 2022 og falder således sammen med invasionen af Ukraine.

Forbrugerforventninger  marts 2022

23. marts 2022 - Nr. 94

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Inflationen stiger fortsat i Danmark og EU

22. marts 2022

Inflationen i Danmark steg i februar 2022 til 5,3 pct. fra 4,9 pct. i januar 2022. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande (uden Storbritannien) fra 5,6 pct. til 6,2 pct., og i euroområdet steg inflationen fra 5,1 pct. til 5,9 pct. I både Danmarks og EU's tilfælde er det den højest målte inflation i den tid det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks er blevet opgjort, hvilket er siden 1997. I både Danmark og EU er det i høj grad prisstigninger på elektricitet, brændstof samt fødevarer, der holder årsstigningen oppe i februar. Kerneinflationen (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) i Danmark steg fra 2,0 pct. i januar 2022 til 3,0 pct. i februar 2022. I samme periode i EU-27 (uden Storbritannien) steg kerneinflationen til 3,5 pct. fra 3,0 pct., og i euroområdet steg den til 2,9 pct. fra 2,4 pct. Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  februar 2022

22. marts 2022 - Nr. 93

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. april 2022

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Fortsat stigende offentlig beskæftigelse

21. marts 2022

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service steg med 2.000 fra tredje til fjerde kvartal 2021, når der er taget højde for sæsonmønstre og omregnet til fuld tid. Det svarer til en stigning på 0,3 pct. Den offentlige beskæftigelse var i fjerde kvartal 2021 på det hidtil højeste niveau i den periode, som statistikken dækker. Statistikken går tilbage til 2008.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  4. kvt. 2021

21. marts 2022 - Nr. 92

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
4.000 flere lønmodtagere i januar

21. marts 2022

I januar 2022 steg antallet af lønmodtagere med 4.000 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,1 pct. sammenlignet med december 2021. I både december og januar var de månedlige stigninger i lønmodtagerbeskæftigelsen på et noget lavere niveau end de foregående otte måneder, hvor de månedlige stigninger lå på mellem 10.000 og 36.000 personer. I januar var der 2.919.000 personer med lønmodtagerjob, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser. Stigningen i januar skyldes 4.000 flere lønmodtagere i sektorgruppen virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  januar 2022

21. marts 2022 - Nr. 91

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. april 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Fortsat stabilt niveau for transportarbejde

18. marts 2022

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler var uændret i fjerde kvartal 2021 sammenlignet med kvartalet før og endte på 3,8 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Dermed afsluttes 2021 på nogenlunde samme niveau som resten af 2021.

Godstransport med danske lastbiler  4. kvt. 2021

18. marts 2022 - Nr. 90

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Der bor børn i hver fjerde familie

18. marts 2022

1. januar 2022 var der 773.541 børnefamilier i Danmark, hvilket svarede til 25 pct. af alle familier. En familie består af en eller flere personer, der bor på den samme adresse og har visse indbyrdes relationer. Den højeste andel af børnefamilier var i Skanderborg, Egedal, Solrød og Allerød Kommuner, hvor 36 pct. af alle familier var en børnefamilie. Færre end 20 pct. af familierne var en børnefamilie i fx Bornholm, København og Odsherred Kommuner.

Børnefamilier  1. januar 2022

18. marts 2022 - Nr. 89

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Børnefamilier

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Statistikken er baseret på 0-16-årige og deres forældres folkeregisteradresser, dvs. at et brud eller et skift i familien alene opgøres ud fra forældrenes adresse i starten og slutningen af året.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husstande, familier og børn (Afsluttet)

Del sidens indhold
Lidt flere offentligt forsørgede end før COVID-19

17. marts 2022

I fjerde kvartal faldt det samlede antal af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, eksklusive SU-modtagere, med 13.400 til 730.700. Hermed ligger antallet 23.900 højere end i fjerde kvartal 2019, umiddelbart inden COVID-19. Det seneste fald skyldes i høj grad et markant fald i antallet af nettoledige (ikke-aktiverede ledige) på 17.300 fra tredje til fjerde kvartal.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  4. kvt. 2021

17. marts 2022 - Nr. 87

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Færre ansatte i udlandet skyldes ikke COVID-19

17. marts 2022

Antallet af ansatte i danske datterselskaber i udlandet faldt i 2020 for første gang i mere end 10 år, men den primære forklaring er ikke effekterne af COVID-19. Udviklingen er nemlig - ligesom i 2010 - betydeligt påvirket i nedadgående retning af en række frasalg og tilpasninger i internationale koncerner, som bunder i strategiske beslutninger truffet før den globale pandemis udbrud i 2020. Ser man bort herfra, er den underliggende tendens i antallet af ansatte samlet set en pæn stigning. Inden for industri mv. steg antallet af ansatte fra 409.000 til 419.000, og inden for handel fra 247.000 til 249.000.

Danske datterselskaber i udlandet  2020

17. marts 2022 - Nr. 88

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Danske datterselskaber i udlandet

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kamilla Elkjær, tlf. 23 45 44 37

Kilder og metode

Statistikken er spørgeskemabaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Nationalbanken, virksomhedernes årsregnskaber og kommercielle registre. Statistikken omfatter udenlandske kontrol, hvis den direkte/indirekte ejer mere end 50 pct. eller har kontrollerende indflydelse.Statistikken over danske virksomheders udenlandske datterselskaber er årlig og er af relativ bevægelig karakter. Der kan forekomme store ændringer i omfanget af datterselskaber og ansatte. De årlige udsving skal derfor fortolkes varsomt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske datterselskaber i udlandet

Del sidens indhold
Stigning i firmaernes salg i januar 2022

16. marts 2022

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 1,9 pct. fra december 2021 til januar 2022, mens det indenlandske salg steg 2,5 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Inden for branchegrupperne ses dels en stigning i salget i industrien på 8,8 pct. og dels en stigning i bygge og anlæg på 3,5 pct. Landbrug, skovbrug og fiskeri steg 35,6 pct. i januar, hvilket skyldes særlige forhold vedrørende salg af fiskekvoter og skibe. I forbindelse med denne offentliggørelse er der indarbejdet ekstraordinært store revisioner vedrørende tidligere perioder, som skyldes en række særlige forhold. Se mere i afsnittet Store revisioner for 2. halvår 2021 præges af energipriser.

Firmaernes køb og salg  januar 2022

16. marts 2022 - Nr. 86

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. april 2022

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Producent- og importpriser for varer stiger fortsat

15. marts 2022

Det samlede producentprisindeks for varer er i februar 2022 steget med 31,0 pct. i forhold til samme måned sidste år. Årsstigningen i producentprisindekset er 0,4 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset steg med 30,6 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 17,4 pct. Stigningen i importprisindekset er 0,1 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis steg med 17,3 pct. Denne måneds årsstigning er den største i importprisindeksets historie. Indekset er beregnet siden 2005. Indekset er beregnet på baggrund af priser, der som udgangspunkt er indsamlet den 15. i måneden.

Producent- og importprisindeks for varer  februar 2022

15. marts 2022 - Nr. 85

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. april 2022

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
88 pct. flere ledige stillinger end før COVID-19

11. marts 2022

I fjerde kvartal 2021 steg antallet af ledige stillinger i den private sektor med 5.700 til 66.100, når tallene er korrigeret for sæsonudsving. Den kraftige stigning fra de foregående fem kvartaler er dermed fortsat. I fjerde kvartal var der således 88 pct. flere ledige stillinger end i første kvartal 2020, på trods af det store fald i andet kvartal 2020. Andelen af ledige stillinger udgjorde i fjerde kvartal 3,6 pct. af samtlige stillinger. Det er en stigning på 0,3 procentpoint i forhold til kvartalet før.

Ledige stillinger  4. kvt. 2021

11. marts 2022 - Nr. 82

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Stigende energipriser rammer bilisterne hårdt

11. marts 2022

Forbrugerpriserne for både benzin, diesel og el er steget kraftigt siden 2020, og det betyder, at bilisternes drivmiddelomkostninger frem til februar er steget med ca. 34 pct. for de fossile brændstoffer og ca. 49 pct. for el siden da. De nyeste noteringer (uge 8 og frem for brændstof) viser yderligere kraftige prisstigninger i sidste del af februar og begyndelsen af marts. Udgifterne til el, gas og brændstof udgjorde i 2020 ca. 5 pct. af bilfamiliernes forbrug, og prisstigningerne rammer derfor især bilfamilier med relativt stort kørselsbehov og/eller relativt lave indkomster hårdt.

Nyregistrerede motorkøretøjer  februar 2022

11. marts 2022 - Nr. 83

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. april 2022

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Fald i importen øger betalingsbalanceoverskuddet

11. marts 2022

I januar steg den samlede eksport af varer og tjenester med 0,9 pct. Den samlede import faldt med 4,2 pct. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget 7,4 pct., mens importen er steget 5,8 pct. Overskuddet på betalingsbalancens løbende poster steg i januar med 5,1 mia. kr. til 22,3 mia. kr. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  januar 2022

11. marts 2022 - Nr. 81

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. april 2022

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Udenlandske turister er på vej tilbage

10. marts 2022

De udenlandske overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem er på vej tilbage efter en nedgang i overnatningerne under COVID-19. Samlet var der 785.000 overnatninger i januar 2022, hvoraf 22 pct. eller 174.000 var udenlandske. Dette er mere end en tredobling i forhold til de 50.000 udenlandske overnatninger i januar 2021, men er fortsat under niveauet før COVID-19. De danske overnatninger er steget med 99 pct., men ligger stadig 25 pct. under januar 2020, som var før COVID-19. Feriehusudlejning startede 2022 med rekord for januar, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:79.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  januar 2022

10. marts 2022 - Nr. 80

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. april 2022

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Største stigning i forbrugerpriserne i over 30 år

10. marts 2022

I februar 2022 steg det samlede forbrugerprisindeks med 4,8 pct. i forhold til samme måned året før. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden december 1989, hvor årsstigningen ligeledes var 4,8 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for varer, der hæver årsstigningen i forbrugerprisindekset. Varer er i gennemsnit steget 7,0 pct. det seneste år, og det er den højeste årsstigning siden februar 1983, hvor årsstigningen var 7,5 pct. Inden for varer er det i meget høj grad prisstigninger på el, fødevarer, brændstof og gas, der gør sig gældende i februar 2022. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 2,7 pct. i februar, hvilket er en stigning fra 1,9 pct. måneden før. Det er i høj grad prisstigninger på fødevarer og møbler, der trækker kerneinflationen op i forhold til januar. Det er den højeste kerneinflation siden november 2008.

Forbruger- og nettoprisindeks  februar 2022

10. marts 2022 - Nr. 78

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. april 2022

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Feriehusudlejning startede 2022 med januarrekord

10. marts 2022

Ændret 25. marts 2022 kl. 11:30

Der var desværre byttet om på tallene for gns. uger pr. lejemål nederst i første tabel. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Feriehusudlejning startede 2022 med ny rekord for januar måned. I alt blev der overnattet 593.900 gange i udlejet feriehus, hvilket er en ny rekord for antallet af overnatninger i januar måned. Den hidtil bedste januar var i 2020, hvor der var 522.400 overnatninger. Januar sidste år var et specielt år, da Danmark var ramt af COVID-19 restriktioner. Det gjorde, at der næsten ingen udenlandske gæster var at finde i de danske feriehuse. Til gengæld var antallet af danske overnatninger ekseptionelt højt. I januar 2022 var der 232.700 danske overnatninger. Dette er et fald på 43 pct. i forhold til 2021, hvilket dog stadig er noget højere end tiden før pandemien. Faldet i danske overnatninger blev opvejet af, at de udenlandske gæster vendte tilbage. I alt var der 361.200 udenlandske overnatninger i januar 2022, hvor af 338.200 var tyske.

Feriehusudlejning  januar 2022

10. marts 2022 - Nr. 79

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. april 2022

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Fortsat færre modtagere af kontanthjælpsydelser

9. marts 2022

I fjerde kvartal faldt antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 4.900 til et niveau på 95.400 i december, hvilket er det laveste niveau siden statistikkens start i januar 2007. Antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser toppede i august 2015 med 175.100, hvorefter det med få afbrud er faldet. Den seneste stigning var afledt af COVID-19 i foråret 2020, hvor antallet steg med 6.700 fra februar til maj. Herefter er antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser faldet med et gennemsnit på 1.600 pr. måned. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  4. kvt. 2021

9. marts 2022 - Nr. 76

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Fortsat fald i antal ofre

9. marts 2022

I 2021 registrerede politiet 59.869 ofre for anmeldte forbrydelser, hvilket var 1 pct. færre end i 2020. Faldet skyldes, at færre var ofre for ejendomsforbrydelser, der faldt med 5 pct. fra 21.607 til 20.520, og andre forbrydelser, der faldt med 15 pct. fra 6.110 til 5.198. Ejendomsforbrydelser omfatter tyverier fra person, afpresning og åger og røveri. Andre forbrydelser omfatter freds- og æreskrænkelser og lov om tilhold, opholdsforbud og bortvisning. På trods af det samlede fald i antal ofre, er antallet af ofre for seksualforbrydelser steget 26 pct. fra 4.793 til 6.053. Siden 2017, hvor det samlede antal ofre toppede, har tallet været faldende og er i alt faldet med 29 pct. de sidste fire år. Det store fald skyldes særligt fald i ofre for tyveri fra lomme og taske.

Ofre for kriminalitet  2021

9. marts 2022 - Nr. 77

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Ofre for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Ofre for anmeldte forbrydelser

Del sidens indhold
Hver 11. deltidsansatte ønsker et fuldtidsjob

9. marts 2022

I fjerde kvartal 2021 var 693.000 personer ansat i deltidsjob, hvoraf 60.000 angav at de ikke kunne få et fuldtidsarbejde som årsag. Det svarer til, at 9 pct. af alle deltidsansatte er underbeskæftigede. Hvis der ses bort fra studerende og øvrige unge under 20 år, er der 441.000 personer på deltid, hvoraf 56.000 ønsker fuldtidsarbejde og dermed er underbeskæftigede, svarende til 13 pct. Det viser ikke-sæsonkorrigerede tal fra Arbejdskraftsundersøgelsen (AKU).

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  4. kvt. 2021

9. marts 2022 - Nr. 75

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Materialeomkostninger til byggeri stiger fortsat

8. marts 2022

I fjerde kvartal steg de samlede omkostninger ved at bygge en ny bolig med 1,9 pct. Det var særligt en stigning på 2,5 pct. i materialeomkostningerne, der var med til at trække omkostningerne ved at bygge en ny bolig op, mens arbejdsomkostningerne i samme periode kun steg med 0,3 pct. En tilsvarende udvikling så man også i omkostningerne ved opførelsen af både enfamiliehuse og etagebyggeri, som det samlede indeks er baseret på. For begge ejendomstyper steg omkostningerne til materialer med 2,5 pct. i fjerde kvartal, mens arbejdsomkostningerne for enfamiliehuse steg med 0,4 pct., og 0,3 pct. for etagebyggeri.

Byggeomkostningsindeks for boliger  4. kvt. 2021

8. marts 2022 - Nr. 74

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Januar viste højeste industriproduktion endnu målt

7. marts 2022

Industriens samlede produktionsindeks steg 2,2 pct. i januar og nåede dermed det højeste niveau nogensinde. Produktionen svinger en del på månedsbasis, men set over perioden november-januar så steg produktionen 2,7 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Dermed ser det endnu ikke ud til, at de stigende råvarepriser og den generelle usikkerhed i verdenshandlen har påvirket den samlede industriproduktion alvorligt. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I forhold til januar 2021 er produktionsindekset steget med 10,2 pct. i ikke-sæsonkorrigerede tal.

Industriens produktion og omsætning  januar 2022

7. marts 2022 - Nr. 72

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2022

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Faldet i antal konkurser fortsætter i februar

7. marts 2022

Der var 162 erklærede/kundgjorte konkurser i februar blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 5,7 pct. færre end i januar. Konkurserne medførte 669 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 20,5 pct. flere end i januar. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden december-februar var 13,3 pct. lavere end i september-november, mens jobtabet var 41,7 pct. lavere. Der har også i februar været et betydeligt antal tvangsopløsninger i forbindelse med afviklingen af iværksætterselskaberne fra oktober sidste år, men der var til gengæld få konkurser.

Konkurser  februar 2022

7. marts 2022 - Nr. 73

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. april 2022

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold