oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
It-servicevirksomheder fortsætter væksten

29. november 2018

It-servicevirksomheder omsatte for 103 mia. kr. i 2017. Det er en stigning på 7 pct. sammenlignet med 2016 og en fortsættelse af en lignende stigning på 9 pct. fra 2015 til 2016. De to væsentligste ydelser inden for it-servicevirksomhed, It-konsulentbistand og computerprogrammering er omtrent lige vigtige for omsætningen og udgjorde tilsammen godt halvdelen af den samlede omsætning i erhvervet i 2017. De øvrige grupperinger af serviceydelser havde alle mellem 8 og 13 pct. af omsætningen i 2017.

Serviceydelser for serviceerhverv  2017

29. november 2018 - Nr. 451

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2019

Alle udgivelser i serien: Serviceydelser for serviceerhverv

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Serviceydelser for serviceerhverv er en årlig spørgeskemaundersøgelse, der fra tællingsåret 2023 udgør totaltælling for virksomheder med mindst 20 ansatte inden for en række serviceerhverv. Tidligere har der været tale om en stikprøvebaseret tælling, der blev opregnet til hele populationen i Regnskabsstatistikken for private byerhverv. Virksomhederne bliver bedt om at angive en fordeling af omsætningen på de enkelte serviceydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceydelser for serviceerhverv

Del sidens indhold
Stagnation i konjunkturbarometrene

29. november 2018

Set bort fra byggeriet viser de sammensatte konjunkturindikatorer for industri, serviceerhverv og detailhandel faldende tendens i 2018. Gennemsnittet for 2018 (jan.-nov.) er dog fortsat på linje med eller højere end gennemsnittet for 2017 (jan.-dec.). Det samme gælder for tillidsindikatoren, der sammenfatter de fire erhvervs konjunkturbarometre samt forbrugerforventningerne.

Konjunkturbarometer for erhvervene  november 2018

29. november 2018 - Nr. 449

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. januar 2019

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
4 mænd for hver kvinde i virksomhedsbestyrelser

29. november 2018

Kvinder udgjorde 19 pct. af bestyrelsesmedlemmerne i danske selskaber i 2017. I direktionerne var andelen af kvinder 15 pct. Det fremgår af en helt ny officiel statistik over medlemmer af bestyrelser og direktioner i virksomheder, som fremover vil blive udarbejdet årligt ud fra data i Erhvervsstyrelsens såkaldte Deltagerregister. I alt var der registreret 165.800 bestyrelsesmedlemmer i 132.700 selskaber, hvoraf 133.100 var mænd, og 31.100 var kvinder. I virksomhedernes direktioner var der 183.800 direktionsmedlemmer, 155.100 mænd og 26.900 kvinder, svarende til hhv. 84 og 15 pct.

Medlemmer af bestyrelser og direktioner  2017

29. november 2018 - Nr. 450

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. november 2019

Alle udgivelser i serien: Medlemmer af bestyrelser og direktioner

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på Erhvervsstyrelsens deltagerregister, hvor selskaber er forpligtede til selv at rapportere informationer om personer mv., der har tilknytning til selskabet, hvorfor der bør være fuld dækning af alle selskabers ledelsesorganer.
Statistikken er afgrænset til private selskaber af typen anparts-, aktie- og iværksætterselskaber over Danmarks Statistiks bagatelgrænse. 
Personer kan indgå flere gange i statistikken. Såfremt en person indgår både i en virksomheds direktion, samt i dennes bestyrelse, vil vedkommende tælle i begge roller. Endvidere tæller en person flere gange, hvis vedkommende fx er medlem af bestyrelsen i flere selskaber.
Der er en række personer, hvor det ikke er muligt at identificere baggrundsoplysninger som køn, uddannelse mv., fx fordi bestyrelsesmedlemmet ikke er en del af den danske befolkning. For variablen køn har Danmarks Statistik reduceret omfanget af ¿uoplyst køn¿, gennem en kodning af køn på baggrund af personnavne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
It ændrer jobbet for hver fjerde i løbet af et år

28. november 2018

Flere end hver fjerde beskæftigede har inden for de seneste 12 måneder fået nye eller ændrede arbejdsopgaver som følge af indførelse af ny software eller nyt it-udstyr. Flest oplever forandringer i hverdagen på jobbet i dataintensive brancher som information, kommunikation, forsikring og finansiering. Her meldte 39 pct. af de beskæftigede om ændrede arbejdsopgaver på grund af nyt software eller it-udstyr. Den næststørste andel var blandt offentlige ansatte, hvor tallet var 34 pct.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2018 digitalisering på arbejdspladsen

28. november 2018 - Nr. 447

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2019

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Hver sjette føler sig mere overvåget på jobbet

28. november 2018

For en sjettedel af de beskæftigede er overvågning i form af videoovervågning, optagede telefonsamtaler, GPS-trackingsystemer osv. blevet mere almindeligt på de danske arbejdspladser. Ud af 100 beskæftigede mener 17, at deres indsats på arbejdet overvåges hyppigere. Det er kun 5 ud af 100 beskæftigede, som svarer, at der er blevet mindre overvågning. Med 19 pct., der svarer, at overvågningen af arbejdsindsatsen er steget, er det de offentligt ansatte, der oftest giver udtryk for øget overvågning på jobbet. Branchen handel og transport kommer lige efter med 18 pct. I de to brancher er der 4 pct., som svarer, at overvågningen er faldet.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2018 digitaliseringens indflydelse på arbejdsforholdende

28. november 2018 - Nr. 448

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. januar 2019

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Opholdsgrundlag afspejler sig i indkomstfordeling

27. november 2018

Indvandrere har ofte lavere indkomst end personer med dansk oprindelse. Men indkomsten blandt indvandrere varierer også efter deres opholdsgrundlag. Halvdelen af alle 30-59-årige havde en ækvivaleret disponibel indkomst (familiens indkomst efter skat korrigeret for familie-størrelse), der var større end 264.400 kr. i 2016. Det samme gjorde sig gældende for 23 pct. af de indvandrere, der har et EU/EØS opholdsgrundlag. At EU/EØS indvandrere har et indkomstniveau, der er lidt lavere end befolkningen som helhed, skyldes blandt andet, at de oftere arbejder i jobfunktioner med lavere løn. EU/EØS indvandrere er omfattet af EU-reglerne om fri bevægelighed og kan derfor frit indvandre til Danmark, hvis de fx arbejder eller studerer.

Indvandrere i Danmark  2018

27. november 2018 - Nr. 445

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2019

Alle udgivelser i serien: Indvandrere i Danmark

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Statistik­dokumentation

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)

Del sidens indhold
Byerhvervenes produktivitet stiger moderat

27. november 2018

Stigningen i byerhvervenes produktivitet er opgjort til 1,6 pct. i 2015, 0,0 pct. i 2016 og 1,0 pct. i 2017. Dermed er væksten i byerhvervenes produktivitet væsentligt større end hidtil beregnet. Sammenlignet med seneste offentliggørelse er produktivitetsvæksten i byerhvervene opjusteret med 1,0 procentpoint i 2015, med 0,6 procentpoint i 2016 og med 0,1 procentpoint i 2017. Opjusteringen er en konsekvens af revisionen af nationalregnskabet tidligere på måneden, se Nyt fra Danmarks Statistik 2018:411 fra 7. november 2018. I perioden 2015-2017 steg byerhvervenes timeproduktivitet med gennemsnitligt 0,9 pct. pr. år, viser foreløbige beregninger. Det er resultatet af en gennemsnitlig økonomisk vækst i byerhvervene på 3,1 pct. og en gennemsnitlig stigning i antallet af arbejdstimer på 2,2 pct. Stigningen i produktiviteten i 2015-2017 er således omtrent halvt så stor som under det seneste opsving i midten af 00'erne.

Arbejdsproduktiviteten  2017 november-version

27. november 2018 - Nr. 446

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. marts 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdsproduktiviteten

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Arbejdsproduktivitet beregnes som udviklingen i markedsmæssig bruttoværditilvækst (i kædede 2010-priser) pr. arbejdstime. Tallene for bruttoværditilvækst i kædede 2010-priser samt antal arbejdstimer stammer fra de løbende offentliggørelser af nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Otte kommuner ændrer udskrivningsprocenten

26. november 2018

Når otte kommuner ændrer deres udskrivningsprocent i 2019, er det første gang i syv år, at flere kommuner ændrer udskrivningsprocenten end det foregående år. Fem kommuner hæver udskrivningsprocenten, tre kommuner sætter den ned, og de resterende 90 kommuner fastholder den uændret ift. i år. I 2018 ændrede syv kommuner udskrivningsprocenten, mens ni kommuner ændrede den i 2017, se evt. artiklen om emnet i Bag tallene fra 11. oktober 2018. Udskrivningsprocenten bliver fastlagt af de enkelte kommuners kommunalbestyrelser i forbindelse med budgetlægningen.

Kommunale udskrivningsprocenter  2019

26. november 2018 - Nr. 444

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kommunale udskrivningsprocenter

Kontakt

Per Svensson, tlf. 20 56 93 96

Kilder og metode

Denne statistik er baseret på kommunernes indberetninger af udskrivningsprocenter mv. til Indenrigsministeriet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kommunale udskrivningsprocenter
Detailsalget faldt i oktober

26. november 2018

Detailsalget faldt 0,7 pct. fra september til oktober. Salget inden for varegruppen fødevarer og andre dagligvarer faldt med 0,3 pct., beklædning mv. faldt med 6,5 pct., mens andre forbrugsvarer steg med 0,1 pct. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af udsving i handelsdage. En mulig forklaring kan være, at nye traditioner med store handelsdage som fx Black Friday har ændret mønstret for detailsalget. En anden mulighed er, at mere detailhandel sker via udenlandske webshops, som er nærmere beskrevet nedenfor.

Detailomsætningsindeks  oktober 2018

26. november 2018 - Nr. 443

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2018

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Staten har 18 pct. af skoven og 16 pct. af hugsten

23. november 2018

Staten ejer 18 pct. af Danmarks skovareal, og står for en næsten tilsvarende andel af hugsten af træ, nemlig 16 pct. Hugsten i de statslige skove er dermed næsten på samme niveau som i de private skove, og er altså ikke uberørt naturskov. Ifølge Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning ved Københavns Universitet kan kun 5 pct. af skovarealet i Danmark karakteriseres som naturskov uden skovdrift. Se Skove og plantager 2016, side 55.

Hugsten i skove og plantager  2017

23. november 2018 - Nr. 442

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. november 2019

Alle udgivelser i serien: Hugsten i skove og plantager

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Næsten alle skove på 50 ha og derover indgår i tællingen, mens der for mindre skove er tale om en beregning. Hugst er den mængde træ, der i kalenderåret er taget ud af skoven og klargjort til levering. Hugsten er for alle træarter omregnet til kubikmeter fastmasse, som er træindholdet i én rummeter nåletræ uden luft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Hugsten i skove og plantager

Del sidens indhold
Boligejere i Hovedstaden betaler mest i grundskyld

22. november 2018

Boligejere i Region Hovedstaden betalte i 2018 i gennemsnit over dobbelt så meget i grundskyld som ejere i resten af landet. Mens boligejerne i Hovedstaden i 2018 i gennemsnit betalte 16.142 kr., svarende til en stigning på 4,6 pct. i forhold til året før, betalte ejerne i resten af landet i gennemsnit 7.342 kr., hvilket var en stigning på 4,5 pct. i forhold til året før. Grundskylden uden for hovedstadsregionen var i gennemsnit højest i Region Sjælland efterfulgt af Region Midtjylland, Region Syddanmark og Region Nordjylland.

Ejendomsbeskatningen  2018 og 2019

22. november 2018 - Nr. 440

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2019

Alle udgivelser i serien: Ejendomsbeskatningen

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Oplysningerne for 2024 og 2025 er baseret på udtræk fra Skatteforvaltningens ejendomsdatasystem, mens oplysningerne for ejendomsskattepromillerne for 2026 er baseret på tal fra Skatteministeriet, der bygger på kommunernes indberetninger til Indenrigsministeriet efter vedtagelsen af de kommunale budgetter i efteråret 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomsskatter

Del sidens indhold
Uændret niveau i forbrugertilliden

22. november 2018

Forbrugertilliden ligger på 4,3 i november mod 5,1 i oktober, og niveauet er dermed uændret set i forhold til sidste måned. Bag det omtrent uændrede niveau ligger, at tilliden til familiens økonomiske situation stiger, mens tilliden til Danmarks økonomiske situation falder. Siden juni er forbrugertilliden imidlertid faldet fra 10,6 i juni til nu 4,3, mens gennemsnittet for denne periode er på 7,4. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  november 2018

22. november 2018 - Nr. 439

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2018

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Enlige med flere børn flytter kortest

22. november 2018

Familier bestående af enlige med flere børn flytter over den korteste afstand, når de skifter bolig. 25 pct. af disse familier flytter ikke over 1,2 km, 50 pct. ikke over 3,7 km og 75 pct. flytter ikke over 10,8 km. Par uden børn er den familietype, der rykker længst væk, når de finder ny bolig. Enlige flytter dog gennemsnitligt over længst afstand, hvis de sidste 25 pct. og længst flyttede medtages.

Flytninger  2017 afstande

22. november 2018 - Nr. 441

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. november 2019

Alle udgivelser i serien: Flytninger

Kontakt

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Den 26. juni 2025 er der offentliggjort seks nye tabeller om unges flytninger, som alle starter i 2007, da det er første år efter den seneste kommunalreform. Alle tabeller indeholder variablen flyttetype, således at man for de 15-29-årige kan se om flytningen enten vedrører flytninger fra forældre, flytninger til forældre, flytninger med/mellem forældre eller øvrige flytninger. Flyttetypen flyttet fra forældre omfatter flytninger, hvor unge i alderen 15-29 år flyttede fra en adresse, hvor mindst én forælder boede til en ny adresse, hvor ingen af personens forældre boede. Dette kan ses som et udtryk for antallet af flytninger, hvor unge flyttede hjemmefra. Se alle statistikbanktabeller vedr. flytninger i Danmark i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
3.100 flere lønmodtagere i september

21. november 2018

Fra august til september steg antallet af lønmodtagere med 3.100 personer. Det er en anelse lavere end den gennemsnitlige stigning på 4.400 de foregående 12 måneder. I alt var der 2.760.100 personer med lønmodtagerjob i september. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2018

21. november 2018 - Nr. 434

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Industriens investeringsforventninger er moderate

21. november 2018

Industrien forventer, at investeringerne i 2018 vil stige med 2 pct. i forhold til 2017. Det er samme niveau som for de to tidligere målinger af 2018-investeringerne. Undersøgelsen, som blev gennemført i oktober, viser også, at investeringerne i 2019 forventes at stige med 10 pct. i forhold til 2018. I denne udgivelse ses på virksomhedernes formål med investeringerne og på hvilke forhold, der har betydning for investeringerne, hvor tal for sidstnævnte, for første gang, offentliggøres i Statistikbanken.

Industriens investeringsforventninger  oktober 2018

21. november 2018 - Nr. 437

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. april 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
Priserne på korn og mælk steg i tredje kvartal

21. november 2018

Landmændene oplevede stigende priser på især mælk og vegetabilske salgsprodukter i tredje kvartal 2018, mens priserne på svin og pelsdyr fortsat faldt. Priserne på korn og mælk steg med hhv. 13,7 pct. og 7,4 pct. fra andet til tredje kvartal, mens svin og pelsdyr faldt med hhv. 4,8 pct. og 13,8 pct. Dermed er jordbrugets bytteforhold, som er forholdet mellem priser på salgsprodukterne og priser på forbrug og investeringer i produktionen, forbedret i forhold til andet kvartal 2018. Sammenlignes der derimod med tredje kvartal i 2017 er bytteforholdet 8,6 pct. lavere.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  3. kvt. 2018

21. november 2018 - Nr. 436

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Overordnet fald i AKU-ledigheden

21. november 2018

I tredje kvartal 2018 var AKU-ledigheden på 4,9 pct. blandt de 15-64-årige. Siden første kvartal 2017 har AKU-ledigheden overordnet set været faldende, og i løbet af det seneste år er AKU-ledigheden faldet med 1 procentpoint. Det viser sæsonkorrigerede tal fra Arbejdskraftundersøgelsen (AKU).

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2018

21. november 2018 - Nr. 435

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Inflationen er markant højere i EU end i Danmark

21. november 2018

I oktober steg inflationen i Danmark til 0,7 pct. fra 0,5 pct. i september. Trods stigningen har Danmark for tredje måned i træk den laveste inflation i EU. Det er blandt andet prisændringer på fødevarer, brændstof og fjernvarme, der bidrager til den lavere inflation i Danmark i forhold til i EU. I EU steg inflationen i oktober til 2,2 pct. fra 2,1 pct. i september. I EU er det især prisstigninger på brændstof og, i modsætning til Danmark, også på fødevarer, der bidrager til inflationen.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  oktober 2018

21. november 2018 - Nr. 438

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2018

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Mindst hver femte smartphone er ubeskyttet

20. november 2018

Dine smartphone data kan være mål for cyberkriminelle, men brugen af sikkerhedssoftware såsom antivirusprogrammer, antispam eller firewalls, kan beskytte mobilen mod de mest almindelige angreb. Alligevel har mindst en femtedel af de 4,2 mio. danskere over 15 år med en smartphone i lommen ingen form for sikkerhedssoftware på mobilen. En tredjedel af gruppen ved ikke, om deres mobil har sikkerhedssoftware. Det svarer til ca. 1,4 mio. borgere, hvoraf de fleste er kvinder.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2018 informationssikkerhed

20. november 2018 - Nr. 431

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. november 2018

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Mælkeproduktionen steg, især den økologiske

20. november 2018

Produktionen af mælk stiger, og det gælder især den økologiske. Stigningen ses i alle tre kvartaler i 2018 sammenlignet med samme kvartaler i 2017. I forhold til tredje kvartal 2017 steg den totale produktion af mælk med 3,2 pct., mens produktionen af økologisk mælk steg med hele 28,8 pct. Den økologiske mælk udgør nu 12,0 pct. af den indvejede mælk på mejerierne. Den tørre sommer, som gav bekymring for grovfoderforsyningen til landets kvægbesætninger, har på nuværende tidspunkt ikke ført til en nedgang i den danske mælkeproduktion.

Animalsk produktion (kvt.)  3. kvt. 2018

20. november 2018 - Nr. 432

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Prisfald skar toppen af resultatet i fiskeriet i 2017

20. november 2018

Driftsresultatet for danske fiskere blev 1,9 mio. kr. pr. virksomhed i 2017, hvilket er et fald på 13 pct. i forhold til året før. Bruttoudbyttet faldt 3 pct. til 6,5 mio. kr., mens driftsomkostningerne steg 4 pct. og finansieringsomkostningerne faldt 13 pct.

Regnskabsstatistik for fiskeri  2017

20. november 2018 - Nr. 433

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. november 2019

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for fiskeri

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Statistikken omfatter dansk erhvervsfiskeri. Enheden i statistikken er et fartøj. I denne sammenhæng er et fartøj defineret som en regnskabsenhed. En regnskabsenhed består som hovedregel af et fartøj med selvstændigt regnskab. En regnskabsenhed kan i visse tilfælde indeholde flere fartøjer - eksempelvis hjælpefartøjer eller fartøjer, som hver for sig ellers ikke ville indgå i populationen. Populationen omfatter de enheder, som har en driftsmæssig aktiv periode på mindst seks måneder samt en årsomsætning over tærskelniveauet på 270.000 kr. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for fiskeri

Del sidens indhold
Øget handel med IP-rettigheder i energi og medicin

19. november 2018

Virksomheders handel med patenter og andre intellektuelle rettigheder var i 2017 omtrent på samme niveau som tidligere år. I alt handlede 3,5 pct. af virksomhederne med patenter, varemærker, design og brugsmodeller i 2017 mod 3,3 pct. i 2014. Inden for fødevarer og energi/miljø skete der en fordobling fra 2014 til 2017 af antal virksomheder, som havde handel med rettigheder. Set i forhold til 2011 er der især sket en stigning inden for medicin/sundhed. Handel omfatter også licensering, hvor der handles en benyttelsesret til en rettighed, uden at den skifter ejer. Undersøgelsen dækker virksomheder med mindst ti fuldtidsbeskæftigede (årsværk), i alt ca. 17.000 virksomheder.

Handel med patenter og andre IP-rettigheder  2017

19. november 2018 - Nr. 430

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Handel med patenter og andre IP-rettigheder

Kontakt

Ole Olsen, tlf. 29 77 14 98

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på en spørgeskemaundersøgelse blandt 4.000 virksomheder i private byerhverv med mindst ti beskæftigede. Undersøgelsen dækker bl.a. handel med IPR samt fordele og barrierer ved IPR. Ophavsret (copyright) er ikke omhandlet. Resultaterne indgår i belysningen af informations- og vidensamfundet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Handel med patenter og andre IP-rettigheder (Afsluttet)

Del sidens indhold
Fonde støtter primært videnskabelige formål

16. november 2018

Danske fonde og fondslignende foreninger gav i 2017 tilsagn om uddelinger for i alt 17,1 mia. kr., hvilket svarer til 0,8 pct. af BNP. Det var en stigning på 0,4 mia. kr. i forhold til 2016. Der blev bevilget 9,3 mia. kr. til videnskabelige formål, som primært omfatter forskning på universiteter og hospitaler. Der blev bevilget 2,2 mia. kr. til kulturelle formål samt 1,9 mia. kr. til områder inden for social og sundhed. Uddelinger af midler til øvrige formål udgjorde 3,7 mia. kr. Det dækker områder som uddannelse, erhvervs- og regionaludvikling og internationale humanitære formål.

Fondes aktiviteter  2017

16. november 2018 - Nr. 429

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2019

Alle udgivelser i serien: Fondes aktiviteter

Kontakt

Sara Tvile Marker, tlf. 23 74 28 36

Kilder og metode

Tallene er baseret på en spørgeskemaundersøgelse blandt danske fonde og foreninger. Bevillinger er de midler der er givet tilsagn om i året. Disse kan blive udbetalt i bevillingsåret, eller i efterfølgende år. Udbetalinger er de midler der er udbetalt fra fonden i året, uanset om de er bevilliget i året eller i tidliere år. 
Fonde med virksomhedsformerne  Erhvervsdrivende fond, samt Fonde og andre selvejende institutioner. Alle fonde med disse virksomhedsformer indgår i populationen, såfremt de tilhører den private sektor. Stikprøven udvælges og opregnes i forhold til fondens anvendelse af fradragsretten under fondsbeskatningsloven. Hertil suppleres med en gruppe af enheder - fx patientforeninger - der agerer som fonde. Disse indgår i statistikken sammen med de almene fonde.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fondes aktiviteter

Del sidens indhold
Fortsat høje stigninger i producentprisindekset

15. november 2018

Det samlede producentprisindeks for varer er det seneste år steget med 6,1 pct. Det er 0,3 procentpoint højere end forrige måneds årlige stigning på 5,8 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 3,2 pct., hvilket er på niveau med forrige måneds årlige stigning på 3,1 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  oktober 2018

15. november 2018 - Nr. 428

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2018

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Teknisk videnskab er det største forskningsområde

14. november 2018

Mere end halvdelen (54 pct.) af erhvervslivets udgifter til egen forskning og udvikling (FoU) gik til forskning i teknisk videnskab og herunder især elektronik, elektroteknik og kommunikation, som bl.a. omfatter forskning i elektroniske kredsløb. Til sammenligning udgjorde teknisk videnskab 17 pct. af den offentlige sektors udgifter til FoU. Sundhedsvidenskab er med 28 pct. det næststørste forskningsområde for erhvervslivet, hvoraf medicinsk bioteknologi udgjorde størstedelen med 22 pct. af de samlede udgifter i 2017. I den offentlige sektor udgjorde sundhedsvidenskab det største forskningsområde (35 pct.). Egen FoU er den FoU, der udføres internt i virksomheden i modsætning til købt FoU.

Forskning og udvikling i erhvervslivet  2017

14. november 2018 - Nr. 426

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. december 2020

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen. Danske data er dermed sammenlignelige med de øvrige EU- og OECDlandes.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet

Del sidens indhold
Firmaernes salg fladede ud i tredje kvartal

14. november 2018

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 1,5 pct. fra august til september, mens det indenlandske salg ekskl. energi faldt 1,2 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Faldet fra august til september skyldes især nedgange inden for brancherne industri og handel. Samlet set var tredje kvartal stort set uændret i forhold til andet kvartal.

Firmaernes køb og salg  september 2018

14. november 2018 - Nr. 427

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2018

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
BNP vokser med 0,7 pct. i tredje kvartal

14. november 2018

BNP-indikatoren peger på en sæsonkorrigeret realvækst på 0,7 pct. i tredje kvartal 2018 sammenlignet med andet kvartal 2018. Fremgangen i BNP siden 2013 ser dermed ud til at fortsætte. Bemærk, at de nyligt offentliggjorte reviderede årlige tal for 2015-2017 ikke er indarbejdet endnu. Tallene vil blive indarbejdet i det kvartalsvise nationalregnskab til offentliggørelse 30. november 2018. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint. Usikkerheden på BNP-indikatoren må forventes at være større. Læs mere om beregningen af indikatoren i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

BNP-indikator  3. kvt. 2018

14. november 2018 - Nr. 425

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. februar 2019

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Indkomstforskellene vokser fortsat

13. november 2018

I løbet af de seneste ti år er indkomstniveauet stort set uforandret for de 10 pct. med lavest indkomst, hvorimod dem i toppen af indkomstfordelingen har oplevet indkomststigninger. Beløbsgrænsen for at tilhøre de 10 pct. med lavest indkomst efter skat er faldet med 1 pct. efter korrektion for prisstigninger og familiestørrelse. De foregående to årtier bød på større økonomisk fremgang i lavindkomstgrupperne. Grænsen steg med 16 pct. fra 1987 til 1997 og med 12 pct. fra 1997-2007. I de seneste årtier har tendensen været, at indkomststigningerne har været højest i toppen af indkomstfordelingen. Siden 2007 er grænsen for at tilhøre de 10 pct. med højest indkomst vokset med 18 pct.

Indkomster for personer  2017 indkomstfordeling

13. november 2018 - Nr. 424

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. september 2019

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Fly- og charterrejser trækker forbrugerpriserne op

12. november 2018

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,8 pct. i oktober i forhold til samme måned sidste år. Det er en lille stigning i forhold til september, hvor den årlige stigning var 0,6 pct. Det er især hovedgrupperne transport samt fritid og kultur, der trækker den årlige stigning op i oktober i forhold til september måned. I disse to hovedgrupper er det primært prisstigninger på flyrejser, radio/tv-udstyr og charterrejser, der bidrager til den højere årsstigning end måneden før.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2018

12. november 2018 - Nr. 423

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2018

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Fald i vareimporten trækker overskuddet op

9. november 2018

I september var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 12,3 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 3,9 mia. kr. i forhold til august. Det er især et fald i importen af varer, som trækker overskuddet op.

Betalingsbalancen over for udlandet  september 2018

9. november 2018 - Nr. 421

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2018

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Eksport af tjenester steg i tredje kvartal

9. november 2018

Eksporten af tjenester steg i tredje kvartal med 2,4 pct., mens importen steg med 0,9 pct., hvilket bidrog til et overskud på 1,0 mia. kr., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  3. kvt. 2018

9. november 2018 - Nr. 420

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Færre biler til private brugere i de seneste måneder

9. november 2018

Tilgangen af nye personbiler var på 16.600 i oktober, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 13 pct. flere end i september, hvor bilsalget var temmelig lavt i forbindelse med skiftet til et nyt system til måling af bilernes brændstofforbrug. Tilgangen var 22 pct. højere i erhvervene og 7 pct. højere i husholdningerne. I august-oktober 2018 var tilgangen 2 pct. lavere end i maj-juli 2018. Det dækker over 12 pct. færre biler til husholdningerne og 13 pct. flere til erhvervene. I denne artikel er der også fokus på registreringerne af nye el- og plugin hybridbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2018

9. november 2018 - Nr. 422

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2018

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Fald i importen i september

9. november 2018

Importen faldt i september 1,2 pct., mens eksporten var næsten uændret. Set over de seneste tre måneder er importen steget 1,7 pct. og eksporten steget 1,1 pct. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  september 2018

9. november 2018 - Nr. 419

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2018

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Befolkningen har rundet 5,8 mio.

9. november 2018

Danmarks befolkning har for første gang rundet 5,8 mio. Samlet set voksede befolkningen med 16.100 personer i tredje kvartal 2018 og tæller dermed 5.806.000 personer. Stigningen skyldes, at der blev født 3.200 flere personer end der døde, og at der indvandrede 12.800 personer flere end der udvandrede. På 100 år er befolkningen næsten blevet dobbelt så stor.

Befolkningens udvikling  3. kvt. 2018

9. november 2018 - Nr. 418

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Flest ejendomshandler i ti år

8. november 2018

I 2017 blev der handlet 123.955 ejendomme på landsplan, inklusive erhvervsejendomme, landbrug og ubebygget grunde. Dermed var antallet af salg 10 pct. højere end i 2016. Antallet af handler i 2017 var det højeste siden 2007, hvor handelsaktiviteten var på 129.205 ejendomme og dermed 4 pct. højere end i 2017.

Ejendomssalg (år)  2017

8. november 2018 - Nr. 416

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (år)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Statistikken dækker kun ejendomme solgt i almindelig fri handel. Beregningsprincipperne er identiske i den månedlige, kvartalsvise og årlige ejendomssalgsstatistik. Almindelig fri handel er salg mellem parter, der ikke er i familie med hinanden, og hvor der ikke er tale om en delvis gave. En ufyldestgjort panthavers videresalg af en ejendom, som er overtaget på tvangsauktion, er almindeligt frit salg; ufyldestgjort vil sige, at der ikke er opnået fuld dækning for tilgodehavender.
Familieoverdragelse er salg mellem ægtefæller eller mellem personer, der er beslægtede eller besvogrede, også selv om salget ikke indeholder en gave. Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Fremgangen i overnatninger fortsætter

8. november 2018

Det samlede antal overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem var 2,2 pct. højere i september end i august, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Stigningen skal bl.a. ses i lyset af en august måned, hvor overnatningerne samlet steg med 0,7 pct. i forhold til juli. Hotelovernatningerne steg i september med 1,6 pct. i forhold til august, mens overnatninger på feriecentre og vandrerhjem i samme periode steg med hhv. 4,1 pct. og 3 pct. I denne offentliggørelse er der fokus på, hvilke lande, foruden Danmark, gæsterne på de danske hoteller, feriecentre og vandrerhjem typisk kommer fra. Den viser en markant stigning i overnatninger foretaget af gæster langvejs fra.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  september 2018

8. november 2018 - Nr. 414

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2018

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem