oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Detailhandel med elektronik hitter på internettet

22. december 2016

Ændret 06. november 2017 kl. 08:06

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailhandlen i november var samlet set 0,2 pct. højere end i oktober, når tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Detailomsætningen fra internetsalg var i faktiske tal 2,2 mia. kr. i november og udgjorde 7,9 pct. af den samlede detailomsætning. Det er en pæn stigning i forhold til året før, hvor internetsalget i november 2015 udgjorde 6,2 pct. af den samlede detailomsætning. De foreløbige tal for branchegrupperne viser, at elektroniske apparater til husholdningerne er de mest populære varer på nettet, idet de udgør 20 pct. af det samlede salg fra danske butikker med internethandel.

Detailomsætningsindeks  november 2016

22. december 2016 - Nr. 547

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Beskæftigelsen for lønmodtagere steg lidt i oktober

21. december 2016

Der var 1.400 flere lønmodtagere i oktober end i måneden før. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. Stigningen er noget lavere end den gennemsnitlige månedlige stigning over de foregående 12 måneder, som var på 4.000 lønmodtagere. I oktober havde 2.664.500 personer et lønmodtagerjob. Der er dermed 123.100 flere lønmodtagere end i foråret 2013, hvor lønmodtagerbeskæftigelsen begyndte at stige, men der er 58.600 færre, end da lønmodtagerbeskæftigelsen toppede i 2008.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  oktober 2016

21. december 2016 - Nr. 540

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Færre tager kurser på professionshøjskolerne

21. december 2016

I alt har 53.500 kursister fulgt et voksen- og efteruddannelseskursus på videregående niveau på professionshøjskolerne i skoleåret 2015/2016. Fra skoleåret 2014/2015 til 2015/2016 faldt det samlede antal kursister med 8.200, hvilket svarer til et fald på 13 pct. Den største nedgang er sket på de fagspecifikke kurser, som faldt med 7.000 kursusforløb efterfulgt af diplomuddannelserne i ledelse, som faldt med næsten 1.300 kursusforløb, hvilket svarer til et fald på 9 pct. For nærmere at beskrive kursisternes placering på arbejdsmarkedet er der set på deres tilknytning til arbejdsmarkedet opgjort per november 2014, hvor den seneste opgørelse er fra. Denne del af analysen vedrører derfor kursusaktiviteten i skoleåret 2014/2015.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse  2015/2016

21. december 2016 - Nr. 544

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Kilder og metode

Kursistregister. Kursusaktiviteten målt som årselever opgøres ved at sammenlægge kursusomfanget til hele årsværk

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Forbrugertilliden er svagt faldende

21. december 2016

Forbrugertilliden er minus 0,3 i december sammenlignet med 0,9 i november. Forbrugertilliden har været faldende siden august 2016 og ligger lidt lavere end de seneste seks måneders gennemsnit på 1,9, mens årsgennemsnittet ligger på 3,1. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  december 2016

21. december 2016 - Nr. 541

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne stiger fortsat mest i USA

21. december 2016

I årets tredje kvartal steg arbejdsomkostningerne pr. time i den private sektor i USA med 2,3 pct. i forhold til tredje kvartal sidste år. Til sammenligning steg arbejdsomkostningerne i Danmark 2,1 pct. pr. time i forhold til samme kvartal 2015. I samme periode var stigningen i de 28 EU-medlemslande samlet set 1,9 pct. I euroområdet alene var stigningen lavest med 1,4 pct. på årsbasis i tredje kvartal.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  3. kvt. 2016

21. december 2016 - Nr. 542

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Uændret inflation i Danmark - stigende i EU

21. december 2016

I november var inflationen i Danmark 0,1 pct. - det samme som måneden før. I både EU og euroområdet var inflationen 0,6 pct. Måneden før var inflationen 0,5 pct. i både EU og euroområdet. Den lavere inflation i Danmark end i EU skyldes især lavere priser på teletjenester og tøj. Danmark har det største prisfald på teletjenester blandt EU-landene, hvilket primært skyldes store prisfald på roaming tidligere på året. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, hvilket er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i november 0,2 pct. i Danmark og 0,8 pct. i både EU og euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  november 2016

21. december 2016 - Nr. 543

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. januar 2017

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Produktiviteten steg mere end hidtil beregnet

20. december 2016

Byerhvervenes produktivitet steg med 2,5 pct. i 2013, 2,0 pct. i 2014 og 0,2 pct. i 2015. Det viser nye beregninger, som er baseret på det datareviderede nationalregnskab. Dermed er væksten i byerhvervenes produktivitet væsentligt større end hidtil beregnet. Sammenlignet med seneste offentliggørelse er produktivitetsvæksten i byerhvervene opjusteret med 4,3 procentpoint i 2013, med 1,3 procentpoint i 2014 og med 0,4 procentpoint i 2015. Revisionen for disse år skyldes både datarevisionen og ordinære løbende revisioner, der normalt følger af nyt kildemateriale. Byerhvervene omfatter den markedsmæssige (private) del af økonomien fraregnet råstofindvinding, boliger, udlejning af erhvervsejendomme og landbrug mv.

Arbejdsproduktiviteten  2015 november-version

20. december 2016 - Nr. 539

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdsproduktiviteten

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Arbejdsproduktivitet beregnes som udviklingen i markedsmæssig bruttoværditilvækst (i kædede 2010-priser) pr. arbejdstime. Tallene for bruttoværditilvækst i kædede 2010-priser samt antal arbejdstimer stammer fra de løbende offentliggørelser af nationalregnskabet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Dansk forbrug er på vesteuropæisk niveau

19. december 2016

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i Danmark i 2015 ligger 15 pct. over gennemsnittet for EU-28-landene. Dermed ligger Danmark på samme niveau som en række andre vesteuropæiske lande, men dog noget lavere end vores naboland Tyskland, som ligger 23 pct. over EU-gennemsnittet. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, en husholdning forbruger, hvad enten de er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse, mens dette ikke nødvendigvis er tilfældet i andre lande. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2015

19. december 2016 - Nr. 537

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2017

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Underskud på de offentlige finanser

19. december 2016

Underskuddet på de offentlige finanser var 12,1 mia. kr. i tredje kvartal 2016. Sammenlignet med samme kvartal sidste år er den offentlige saldo forringet med 7,3 mia. kr. Forringelsen skyldes særligt, at skatteindtægterne fra omlægninger af pensionsordninger ophørte ved udgangen af 2015. Disse ekstraordinære indtægter udgjorde 7 mia. kr. i samme kvartal sidste år.

Offentligt kvartalsregnskab  3. kvt. 2016

19. december 2016 - Nr. 538

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Danmark er fortsat dyrest i EU

19. december 2016

Med et prisniveau på 36 pct. over EU-28-gennemsnittet har Danmark langt de højeste forbrugerpriser i EU. Kun EFTA-landene Schweiz og Norge har endnu højere priser. Schweizerne må af med 63 pct. mere, og nordmændene med 38 pct. mere sammenlignet med EU-gennemsnittet. De næsthøjeste forbrugerpriser i EU findes i Storbritannien, hvor priserne ligger 33 pct. over EU-gennemsnittet. Irland, Sverige, Luxembourg og Finland ligger alle omkring 20 pct. over EU-gennemsnittet. Vores naboland Tyskland er derimod på niveau med EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats prissammenlignings undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger  2015

19. december 2016 - Nr. 536

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2017

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gnsl. priser for en europæisk repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inkl. moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Ændringer i valutakursen påvirker således direkte udviklingen i landenes prisniveauer. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-28. Generelt er der en positiv sammenhæng mellem økonomisk udvikling og prisniveau. Lande med et højt prisniveau har også et højt BNP- og et højt faktisk individuelt forbrug pr. indbygger, selv efter, at der er korrigeret for forskelle i prisniveauet mellem landene. Det relativt høje prisniveau i lande med et højt BNP pr. indbygger hænger sammen med, at der også i disse lande er relativt høje lønninger. Prisniveauindekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængde af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med. Den benyttede stikprøve er udvalgt som en repræsentativ europæisk stikprøve. Det betyder, at de udvalgte varer- og tjenester ikke nødvendigvis er fuldt repræsentative for alle lande. Data kan derfor, især på detaljeret niveau, være behæftet med en vis statistisk usikkerhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Lavest økonomisk vækst i Nordjylland

16. december 2016

Mens Hovedstaden, Midtjylland og Syddanmark oplevede høj økonomisk vækst på 2,3, 2,3 og 2,0 pct., var BNP i Nordjylland stort set uændret i 2015. I Sjælland voksede BNP med 0,7 pct. Der er således store regionale forskelle i BNP-væksten, når der korrigeres for prisudvikling. Det viser foreløbige beregninger. Denne offentliggørelse indeholder foruden foreløbige beregninger for 2015 også resultaterne af en større datarevision af nationalregnskabet, som går tilbage til 1993. Se mere forneden i afsnittet særlige forhold.

Regionale regnskaber  2015

16. december 2016 - Nr. 534

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2017

Alle udgivelser i serien: Regionale regnskaber

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Kilder og metode

De regionale regnskaber omfatter en opgørelse af bruttonationalproduktet og andre natio-nalregnskabsvariable for regioner og landsdele samt for kategorien uden for region. I kategorien uden for region placeres aktiviteter, der ikke kan henføres til en enkelt region, primært udvinding af olie og naturgas.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber
Svag udvikling i lastbilstransporten

16. december 2016

Danske lastbilers transportarbejde (gods gange distance) steg en smule med 1 pct. fra tredje kvartal 2015 til tredje kvartal 2016. Det samlede transportarbejde i tredje kvartal var på 3,8 mia. tonkm. Det samlede transportarbejde i det seneste løbende år er steget 3,7 pct. i sammenligning med det foregående år på trods af et relativ stort fald fra andet til tredje kvartal på 11 pct.

Godstransport med danske lastbiler  3. kvt. 2016

16. december 2016 - Nr. 535

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Firmaernes salg nærmest uændret i oktober

15. december 2016

Med et lille fald i firmaernes samlede salg fra september til oktober på 0,2 pct. og et fald i det indenlandske salg på 0,7 pct. var firmaernes salg i oktober lidt lavere end i september. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  oktober 2016

15. december 2016 - Nr. 532

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Priser på danskproducerede varer stiger fortsat

15. december 2016

Det samlede producentprisindeks for varer steg med 0,9 pct. i tre-måneders perioden september-november 2016 i forhold til de foregående tre måneder juni-august 2016. I samme periode faldt importprisindeks for varer med 0,2 pct. Siden november 2015 er producentprisindeks for varer faldet med 0,1 pct., mens importprisindekset er faldet med 1,6 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  november 2016

15. december 2016 - Nr. 533

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
3.000 flere registrerede udsatte børn og unge i 2015

15. december 2016

Der var 49.013 børn og unge registreret som udsatte i 2015. Det er en stigning på 7 pct. sammenlignet med 2014, hvor der var 45.768 registreret. Antallet i 2015 svarer til 3,2 pct. af alle 0-22-årige. I 2014 var det samme forhold 3,0 pct.

Støtte til udsatte børn og unge  2015

15. december 2016 - Nr. 531

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. september 2017

Alle udgivelser i serien: Støtte til udsatte børn og unge

Kontakt

Anne Morsing, tlf. 21 82 17 60

Siri Dencker, tlf. 21 45 34 92

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra landets kommuner om børn og unge mellem 0-22 år, der fik sociale støtteforanstaltninger pr. 31. december.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Anbringelser af børn og unge

Indsatser og støtte til børn og unge

Del sidens indhold
3/10 midlertidigt ansatte vil ikke fastansættes

14. december 2016

Ændret 19. juni 2017 kl. 11:55

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen. Det var ikke præciseret, at gruppen af midlertidigt ansatte kun indeholdt personer, som selv havde angivet, at de var midlertidigt ansat. Endvidere var der fejl i navngivningen af kategorierne på højest fuldførte uddannelse samt i tallene på - og kategoriseringen af varighed af midlertidig ansættelse. Alle fejl er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Beskæftigede, der angiver, at de er midlertidigt ansat, er overvejende ansat på tidsbegrænsede vilkår, fordi de selv har ønsket, at jobbet var midlertidigt, eller fordi de ikke kan få en fastansættelse. 7 pct. af de beskæftigede i arbejdskraftundersøgelsen (AKU) angiver, at de har en midlertidig, tidsbegrænset ansættelse i tredje kvartal 2016. 30 pct. heraf angiver, at grunden til den midlertidige ansættelse er, at personen selv har haft et ønske herom, mens 52 pct. har en midlertidig ansættelse, fordi de ikke har kunnet få fast beskæftigelse. Dette viser tal fra den kvartalsvise arbejdskraftundersøgelse.

Arbejdskraftundersøgelsen (tema)  3. kvt. 2016

14. december 2016 - Nr. 530

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (tema)

Kontakt

Wendy Takacs Jensen, tlf. 51 79 47 14

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper i alle europæiske lande. Der er siden 2010 blevet spurgt ind til sort arbejde i Arbejdskraftundersøgelsen én gang årligt. Metoden til at afgrænse sort arbejde er i overensstemmelse med Nationalregnskabets metode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Mænd tjener flest klejner

14. december 2016

Selvom forskellen mellem mænds og kvinders indkomster er blevet mindre de seneste årtier, så er mændenes indkomst fortsat 21 pct. højere end kvindernes i 2015. Højere erhvervsindkomst bidrager med 23 procentpoint til denne forskel. Det skyldes blandt andet, at mænd har en højere beskæftigelsesfrekvens, længere arbejdstid, tager mindre barsel og får en højere timeløn. Mænd investerer oftere og har højere pensionsopsparinger, hvilket bidrager med yderligere 4 procentpoint i mændenes favør. Kvinder modtager til gengæld flere offentlige overførsler. Boligstøtte og børnerelaterede ydelser reducerer forskellen mellem kønnene med 2 procentpoint, mens de øvrige offentlige overførsler inkl. folkepension reducerer forskellen mellem kønnene med yderligere 4 procentpoint.

Indkomster for personer  2015

14. december 2016 - Nr. 528

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2017

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
De offentlige udgifter til miljøbeskyttelse falder

14. december 2016

Udgifterne til miljøbeskyttelse faldt med 11,5 pct. eller 3,8 mia. kr. fra 2013 til 2015. Det største fald skete mellem 2013 og 2014 og var på 3,0 mia. kr., som svarer til et fald på 9,1 pct. Hovedparten af faldet kan henføres til offentlige virksomheders investeringer relateret til spildevand, der faldt med 2,2 mia. kr. fra 2013 til 2015, samt faldende udgifter til behandling af affald. Endvidere kan en del af det samlede fald henføres til faldende udgifter inden for luft og klima samt biodiversitet og landskab. Den offentlige sektor brugte i alt 30,3 mia. kr. i 2014 og 29,5 mia. kr. i 2015 på miljøbeskyttelse. Miljøbeskyttelsen udgjorde dermed 2,5 pct. i 2014 og 2,4 pct. i 2015 af de samlede offentlige udgifter. Miljøbeskyttelse omfatter aktiviteter rettet mod forebyggelse og bekæmpelse af forurening samt overgang til bæredygtige teknologier.

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte  2014 og 2015

14. december 2016 - Nr. 527

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2017

Alle udgivelser i serien: Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Kontakt

Jonas Foged Svendsen, tlf. 21 34 73 19

Kilder og metode

Statistikken benytter samme udgifts- og indtægtsbegreber, som anvendes for den offentlige sektor i nationalregnskabet. Tallene er opgjort i løbende priser. I statistikdokumentationen er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder. Beregningerne er baseret på de enkelte identificerede udgifts- og indtægtsposter og klassificeret efter nationalregnskabsprincipper i henhold til ESA 2010 via oplysningerne i statsregnskabet samt kommunale og regionale regnskaber. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte
Offentlig beskæftigelse falder fortsat

13. december 2016

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service faldt fra andet til tredje kvartal 2016 med 900 beskæftigede omregnet til fuld tid. Det er et fald på 0,1 pct. Hermed var den offentlige beskæftigelse 32.300 fuldtidsbeskæftigede lavere, end da den toppede i andet kvartal 2010. Den offentlige beskæftigelse var i tredje kvartal 2016 på det laveste niveau i otte år, når man ser bort fra andet kvartal 2013, som var påvirket af lockout på lærerområdet. Alle tallene er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  3. kvt. 2016

13. december 2016 - Nr. 525

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Fremgang i dansk akvakultur

13. december 2016

Dansk akvakultur fik et bedre resultat i 2015. Driftsresultatet pr. anlæg steg med 13 pct. til 302.000 kr. Der var stor forskel på, hvor godt de enkelte anlæg klarede sig. Den halvdel af populationen, som klarede sig bedst, havde et driftsresultat på 746.000 kr. pr. anlæg. Det var en stigning på 12 pct. siden 2014. Den halvdel, som klarede sig dårligst, havde et driftsresultat på -141.000 kr. pr. anlæg, hvilket var 9 pct. lavere end i 2014. Driftsresultatet dækker ejerens arbejdsindsats og investerede kapital.

Regnskabsstatistik for akvakultur  2015

13. december 2016 - Nr. 526

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. januar 2018

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for akvakultur

Kontakt

Michael Brogaard, tlf. 51 62 70 89

Kilder og metode

Statistikken er baseret på regnskabsoplysninger for akvakulturvirksomheder indhentet fra erhvervets revisorer. Regnskaberne følger virksomhedernes regnskabsår. Desuden anvendes data fra Fiskeristyrelsens akvakulturregister og fra Miljøstyrelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for akvakultur
10.000 flere lønmodtagere i tredje kvartal

13. december 2016

Antallet af lønmodtagere steg med 10.000 fra andet kvartal til tredje kvartal. Det svarer til en stigning på 0,4 pct. I tredje kvartal havde 2.658.900 personer et lønmodtagerjob. Mens antallet af lønmodtagere steg i tredje kvartal, faldt lønmodtagerbeskæftigelsen omregnet til fuld tid med 900. De seneste fire år har den gennemsnitlige arbejdstid haft en svagt faldende tendens. Faldet i 3. kvartal er dog markant større end normalt og kan skyldes et ændret feriemønster eller ændret registreringspraksis. Både antallet af lønmodtagere og fuldtidsbeskæftigelsen i denne offentliggørelse er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  3. kvt. 2016

13. december 2016 - Nr. 524

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Forskning og udvikling udgør 3 pct. af BNP

12. december 2016

De samlede udgifter til forskning og udvikling (FoU) i 2015 er opgjort til 60,0 mia. kr., hvilket svarer til 3,0 pct. af BNP. Dette er stort set uændret fra 2014, hvor udgifterne udgjorde 2,9 pct. af BNP.  I 2015 bidrog erhvervslivet med 38,4 mia. kr., mens den offentlige sektor brugte 21,6 mia. kr. Udgifterne er steget med 3,9 pct. fra 2014, hvor de var på 57,7 mia. kr. (i løbende priser). Realvæksten, som dækker stigningen målt i faste priser, var på 1,7 mia. kr. Fordelt med en stigning for erhvervslivet på 1,2 mia. kr. og for den offentlige sektor på 0,5 mia. kr.

Forskning og udvikling  2015

12. december 2016 - Nr. 523

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på de to statistikker om hhv. FoU i den offentlige sektor og FoU i erhvervslivet. Faste priser beregnes med udgangspunkt i prisniveauet i det senest offentliggjorte år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet
Lille stigning i forbrugerpriserne

12. december 2016

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,4 pct. i november i forhold til samme måned sidste år. I oktober var den årlige stigning i forbrugerprisindekset 0,3 pct. I forhold til sidste måned har højere årlige prisændringer på bl.a. mælk, ost og æg samt grøntsager og bøger trukket årsstigningen op. I forhold til samme måned sidste år steg priserne på tjenester, som udgøres af bl.a. husleje, tandlæge, transport- og kulturtjenester, forsikringer og bankgebyrer, med 1,1 pct. I samme periode faldt priserne på varer, som udgøres af bl.a. mad, tøj, møbler, biler, benzin og elektronik, med 0,4 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  november 2016

12. december 2016 - Nr. 522

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Færre på arbejdsmarkeds- eller kontantydelse

9. december 2016

I september faldt det samlede antal modtagere af arbejdsmarkedsydelse eller kontantydelse med 8.600 i forhold til september sidste år. Det svarer til et fald på 79 pct. i det samlede antal personer. De to ydelser gives til personer, der har opbrugt retten til arbejdsløshedsdagpenge og har fået afslag på kontanthjælp. Faldet i antallet af modtagere af disse to ydelser svarer til faldet i det samlede antal modtagere af kontanthjælpsydelser mv. i perioden.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  3. kvt. 2016

9. december 2016 - Nr. 519

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Lægemidler holder liv i eksporten

9. december 2016

I oktober steg eksporten med 0,9 pct., mens importen steg 0,3 pct. Stigningen i eksporten skyldes bl.a. stigning på 4,9 pct. i eksport af kemikalier og kemiske produkter, herunder lægemidler. Sammenlignes perioden januar-oktober 2016 med samme periode sidste år er eksporten steget med 0,2 pct., mens importen er steget med 1,9 pct. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  oktober 2016

9. december 2016 - Nr. 518

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Tjenester trækker overskuddet ned i 2016

9. december 2016

I oktober var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 14,1 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 0,6 mia. kr. i forhold til september. Set over de første 10 måneder af 2016 er overskuddet 29,6 mia. lavere end i samme periode 2015. Denne udvikling skyldes især et fald i overskuddet på tjenester på 27,0 mia. kr., hovedsageligt som følge af søtransport. Overskuddet på varer steg med 10,5 mia. kr., mens overskuddet på indkomst faldt med 10,3 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  oktober 2016

9. december 2016 - Nr. 520

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Andelen af ledige stillinger er uændret

9. december 2016

Den sæsonkorrigerede andel af ledige stillinger var i tredje kvartal på 1,8 pct. og dermed procentmæssigt uændret i forhold til de to tidligere kvartaler. Antallet af ledige stillinger steg med 500 og var i tredje kvartal på 30.000. I forhold til samme kvartal året før er andelen af ledige stillinger steget med 0,2 procentpoint. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger  3. kvt. 2016

9. december 2016 - Nr. 521

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Få store virksomheder afgørende for vareeksporten

8. december 2016

Udenrigshandlen med varer fordeler sig over mange virksomheder. Målt på værdi er handlen dog stærkt koncentreret hos nogle få. I 2015 stod de 100 største eksportvirksomheder, målt på værdi, for 51,1 pct. af den samlede eksport. Siden 2010 har denne andel ligget omkring 50 pct. De 100 største importvirksomheder, målt på værdi, stod for 35,3 pct. af den samlede import i 2015, hvilket også har været på samme niveau siden 2010.

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika  2015

8. december 2016 - Nr. 517

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika

Kontakt

Pernille Leth Hougaard, tlf. 20 34 26 74

Aron Tsegay Besrat, tlf. 21 84 82 78

Kilder og metode

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika er baseret på samkørsel af oplysninger om udenrigshandel med varer, udenrigshandel med tjenester og oplysninger om de enkelte virksomheder i erhvervsregister samt statistikerne over udenlandske firmer i Danmark og danske datterselskaber i udlandet. 
Statistikken over udenrigshandel med tjenester er baseret på en stikprøve, hvor udvalgte virksomheder indberetter tjenestehandel med udlandet, og de resterende virksomheders handel opregnes på baggrund af statistisk metode. Derfor er det kun de virksomheder, som indberetter direkte til statistikken, der kan tilknyttes virksomhedskarakteristika, mens den opregnede andel ender i gruppen ukendt. Endvidere indgår der i ukendt en række øvrige kilder, som ikke er baseret på direkte indberetning fra virksomhederne, herunder rejseposten, offentlige tjenester, fragt inkluderet i varehandel, privates køb fra udlandet. Se mere om udenrigshandel med tjenester i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester efter virksomhedskarakteristika

Udenrigshandel med varer efter virksomhedskarakteristika
Bilsalget falder lidt

8. december 2016

Tilgangen af nye personbiler i november var på 17.700, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 4 pct. færre end i oktober. Husholdningernes tilgang faldt med 5 pct., mens erhvervenes faldt med 3 pct. Tilgangen af nye biler i perioden september-november 2016 var 1 pct. lavere end i juni-august 2016. Den overordnede udvikling, som trenden illustrerer, viser, at den stigende tilgang siden medio 2014 er afløst af et svagt fald siden juni. Sænkningen af registreringsafgiften den 22. november har ikke haft påviselig effekt på antallet af nyregistreringer.

Nyregistrerede motorkøretøjer  november 2016

8. december 2016 - Nr. 516

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Import af økologisk frugt og grønt stiger meget

7. december 2016

Den danske eksport af økologiske varer steg mærkbart med 15 pct. fra 2014 til 2015 men kunne dog ikke følge med importen, som steg med 24 pct. Det er især frugt og grøntsager samt foder, som importeres. En nærliggende årsag til importstigningen er de seneste års kraftige vækst i hjemmemarkedet, hvor fx detailhandelens salg steg med 12 pct. fra 2014 til 2015 (se Detailomsætningen af økologiske fødevarer 2015).

Udenrigshandel med økologiske varer  2015

7. december 2016 - Nr. 512

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2017

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med økologiske varer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Udenrigshandel med økologiske varer er baseret på indberetninger fra bedrifter og virksomheder, som er godkendt af Fødevarestyrelsen eller Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø til handel med økologiske varer. Statistikken vedrører fødevarer og foderstoffer, der kan være økologiske. Opgørelsen er gennemført siden 2003. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har bidraget til finansiering af undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med økologiske varer

Del sidens indhold
Feriehusene slog rekord i oktober

7. december 2016

Ændret 10. marts 2017 kl. 15:00

Der er desværre konstateret fejl i ændringsprocenterne set over tre måneder i første tabel. I alt var angivet til minus 4,0 og skulle være 4,1. Statistikbanken er ikke berørt. Tallene er revideret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af overnatninger for oktober måned er det højeste siden den månedlige feriehusstatistik startede i 2004. Korrigeret for normale sæsonudsving faldt antallet af overnatninger i udlejede feriehuse i oktober alligevel med 1,6 pct. sammenlignet med måneden før. Faldet skyldes både et fald i de danske overnatninger på 0,8 pct. og et fald i de udenlandske på 1,9 pct. Faldet skal ses i lyset af, at september var den højeste måned i år.

Feriehusudlejning  oktober 2016

7. december 2016 - Nr. 514

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Efterårsferien var travl på alle overnatningssteder

7. december 2016

Ændret 10. marts 2017 kl. 15:30

Der er desværre konstateret fejl i ændringsprocenterne set over tre måneder i første tabel. I alt var angivet til minus 2,0 og skulle være 2,0. Statistikbanken er ikke berørt. Tallene er revideret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem i Danmark steg med 1,2 pct. i oktober sammenlignet med september, når man korrigerer for normale sæsonudsving. Der var fremgang for alle overnatningsformer. Vandrerhjem gik mest frem med en stigning på 4,0 pct., og feriecentre fulgte efter med en stigning på 3,0 pct.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  oktober 2016

7. december 2016 - Nr. 513

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Industriproduktionen faldt i oktober

7. december 2016

Den samlede industriproduktion ekskl. medicinalindustri faldt 10,3 pct. i oktober efter en stigning på 7,2 pct. i september og et fald på 2,9 pct. i august. Produktionen i august-oktober var 2,2 pct. lavere end i maj-juli korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. Trenden for den samlede industriproduktion ekskl. medicinalindustri er faldende gennem 2016. Fra oktober 2015 til oktober 2016 var der en produktionsnedgang på 6,4 pct. i faktiske tal.

Industriens produktion og omsætning  oktober 2016

7. december 2016 - Nr. 515

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold