oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Stigning i antallet af koncerner i 2022

16. oktober 2024

Antallet af koncerner i Danmark steg med 6.500 fra 2021 til 2022. I 2022 var der 57.000 koncerner, mens antallet var 50.500 i 2021 og 47.000 i 2020. De 57.000 koncerner i 2022 bestod af 162.000 firmaer, hvoraf 143.000 var aktive firmaer. I året før var der 145.000 firmaer, hvor 78.000 af dem var aktive, og i 2020 var der 135.000 firmaer, hvoraf 73.000 var aktive. Dermed steg antallet af firmaer i koncerner med 11 pct. fra 2021 til 2022, hvoraf de aktive firmaer steg med 83 pct. Sammenlignet med forøgelsen fra 2020 til 2021 var denne stigningen for firmaer og aktive firmaer i koncerner begge ca. 7 pct. Denne markante stigning i aktive firmaer skyldes hovedsageligt, at opgørelsesmetoden er blevet ændret (se mere under Nye opgørelsesmetoder).

Koncerner i Danmark  2022

16. oktober 2024 - Nr. 301

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. oktober 2025

Alle udgivelser i serien: Koncerner i Danmark

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er registerbaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Det Erhvervsstatistiske Register, Generel Firmastatistik og årsregnskaber. Offentlig virksomhed mv. ekskluderes. En koncern er en gruppe af danske firmaer (to eller flere), som er knyttet sammen på baggrund af et direkte eller indirekte ejerskab større end 50 pct., eller hvis der er kontrollerende indflydelse. Danske firmaer, der er forbundet gennem udenlandske firmaer, opfattes således også som koncernforbundne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Koncerner i Danmark

Del sidens indhold
Producentprisindekset stiger på årsbasis

15. oktober 2024

Producentprisindeks for varer steg i september med 6,0 pct. i forhold til samme måned sidste år. Forrige måned steg indekset med 5,8 pct. på årsbasis. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 2,2 pct. Forrige måned faldt importprisindekset med 0,6 pct. på årsbasis.

Producent- og importprisindeks for varer  september 2024

15. oktober 2024 - Nr. 300

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2024

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Indikator tyder på stigning i ledigheden i september

11. oktober 2024

Ledighedsindikatoren viser en stigning på 900 personer i ledigheden fra august til september, hvilket er den højeste månedlige stigning i ledigheden siden juli 2023. Stigningen er sammensat af 1.000 flere ledige på dagpenge og 100 færre ledige på kontanthjælp. Tallene er afrundede, opgjort i fuldtidsledige og sæsonkorrigerede.

Ledighedsindikator  september 2024

11. oktober 2024 - Nr. 299

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. november 2024

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Stort set uændret inflation i september

10. oktober 2024

I september steg det samlede forbrugerprisindeks med 1,3 pct. i forhold til samme måned året før. I august var den tilsvarende stigning 1,4 pct. Ændringen i inflationen mellem august og september skyldes bl.a. prisfald på elektricitet fra august til september i år. Tjenester er i gennemsnit steget 2,4 pct. det seneste år, hvilket hovedsageligt skyldes prisstigninger på husleje. Varer er i gennemsnit steget 0,1 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisstigninger på fødevarer og fjernvarme. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,6 pct. i september, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I august havde kerneinflationen en årsstigning på 1,2 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  september 2024

10. oktober 2024 - Nr. 297

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2024

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Flere lønmodtagere modtog samtidig folkepension

10. oktober 2024

Ændret 11. oktober 2024 kl. 10:40

Der var desværre fejl i afsnittet "Ny lovgivning om modregning i folkepensionen". Fejlen er nu rettet og teksten markeret med rød

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I juni 2024 var der 19.000 lønmodtagere blandt de i alt 66.000 67-årige. Det er 2.300 flere end i juni 2023, hvor der var 16.700 lønmodtagere ud af i alt 65.300 67-årige. Af de 67-årige lønmodtagere i juni 2024 var der 13.600, svarende til 71,6 pct., der samtidig modtog folkepension mod 8.400 eller 50,3 pct. et år tidligere og 48,3 pct. i juli to år tidligere. Tallene skal ses i lyset af, at arbejdsindkomst med virkning fra juni 2023 ikke har skullet modregnes i beregningen af pensionstillægget. Se afsnittet "Ny lovgivning om modregning i folkepensionen".

Folke- og førtidspension (tillæg)  2024 lønmodtagere på folkepension

10. oktober 2024 - Nr. 298

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Folke- og førtidspension (tillæg)

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Del sidens indhold
Udgifter for 816 mia. kr. til sociale ydelser i 2023

9. oktober 2024

Der blev i 2023 brugt 816 mia. kr. på sociale ydelser. Dette er en stigning på 13 mia. kr. svarende til 1,6 pct. i forhold til 2022. De sociale ydelser gives enten som en kontant udbetaling eller i form af en naturalieydelse, dvs. ydelser, der gives i form af en varer eller tjenesteydelse til borgere i en udsat position. Borgere kan befinde sig i en udsat position i forbindelse med f.eks. arbejdsløshed, sygdom eller et handicap. Finansieringen af de sociale ydelser kommer både fra det offentlige og det private. Størstedelen finansieres via det offentlige, dvs. staten, kommunerne og regionerne. Privat finansiering kommer i høj grad fra borgeres indbetalinger til arbejdsløshedskasser eller arbejdsgivere og ansattes opsparing i kollektive pensionsordninger.

Sociale udgifter  2023

9. oktober 2024 - Nr. 294

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. oktober 2025

Alle udgivelser i serien: Sociale udgifter

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken Sociale udgifter belyser udgifter forbundet med social beskyttelse. Social beskyttelse omfatter et samfunds sociale ordninger og ydelser, hvis formål er at lette personers eller husholdningers økonomiske byrde i forbindelse med fx sygdom eller arbejdsløshed. Tiltag, der ikke er rettet imod et individ, såsom kampagner, indgår ikke i denne opgørelse. De sociale ydelser kan opdeles i otte hovedformål, der er internationalt bestemt. Hovedformålene fortæller hvad den sociale ydelse har til formål at beskytte imod og sikrer international sammenlignelighed på statistikken for social beskyttelse. Hovedformålene dækker Sygdom og sundhed, Invaliditet, Alderdom, Efterladte, Familier, Arbejdsløshed, Bolig og Øvrige sociale ydelser. Statistikken bruges således også til at sammenligne social beskyttelse internationalt. I udgifterne medtages både kontantydelser og ydelser i naturalier som fx udgifter til sygehusvæsenet og beskæftigelsesforanstaltninger. Statistikken omfatter både offentlige og private udgifter af kollektiv art, som er uden obligatoriske modydelser. Se mere i statistikdokumentationen om Sociale udgifter og på emnesiden om Sociale udgifter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale udgifter
En halv million flere turistovernatninger i år

9. oktober 2024

I perioden januar til august 2024, var der næsten en halv million flere turistovernatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem samt i lystbådehavne og feriehuse i Danmark end i samme periode sidste år. Allerede ved udgangen af første halvår 2024 var der 1 pct. flere overnatninger sammenlignet med første halvår af 2023. Denne stigning er fortsat gennem sommeren, og ved udgangen af august 2024 var der ligeledes 1 pct. flere turistovernatninger for året til dato i forhold til samme periode i 2023. Stigningen skyldes især flere hotel- og feriehusovernatninger, hvorimod overnatningerne på campingpladser og vandrerhjem faldt i perioden.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  august 2024

9. oktober 2024 - Nr. 296

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2024

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Flere nye biler i september

9. oktober 2024

Der blev registreret 16.000 nye personbiler i september 2024 opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 12,5 pct. flere end i august. Tilgangen til husholdningerne steg 10,9 pct., mens den steg 14,9 pct. i erhvervene. Det samlede antal registreringer af nye biler i tredje kvartal 2024 var 1,7 pct. lavere end i andet kvartal 2024. I husholdningerne var der et fald på 0,3 pct., mens tilgangen i erhvervene faldt med 3,9 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  september 2024

9. oktober 2024 - Nr. 295

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. november 2024

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Eksporten af tjenester faldt i august

9. oktober 2024

I august faldt den samlede eksport af varer og tjenester med 0,4 pct. til 170,0 mia. kr. Den samlede import faldt med 0,3 pct. til 141,6 mia. kr. Den samlede eksport er over de seneste tre måneder steget med 4,8 pct., mens importen er faldet med 0,2 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  august 2024

9. oktober 2024 - Nr. 293

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2024

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Kulturministeriet udbetalte 14,7 mia. kr. i 2023

8. oktober 2024

Kulturministeriet udbetalte 14,7 mia. kr. til kulturelle formål i 2023, svarende til 2.450 kr. pr. indbygger. Niveauet for de samlede udbetalinger har været stigende de seneste år, og er siden 2019 vokset med knap 5 mia. kr. Stigningen i udbetalingerne skyldes først og fremmest voksende udbetalinger vedr. mediestøtte, pga. overflytning af området til finansloven, som følge af afskaffelsen af medielicensen. COVID-19 hjælpepakker til bl.a. musikere, scenekunstnere og museer har også bidraget til stigningen i den pågældende periode.

Kulturministeriets udbetalinger  2023

8. oktober 2024 - Nr. 292

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Kulturministeriets udbetalinger

Kontakt

 Isabel Maria dos Santos Cardoso, tlf. 61 50 11 61

Kilder og metode

Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen for Kulturministeriets udbetalinger.Tallene bygger på udbetalingsoplysninger fra Kulturministeriet, statsregnskabet og Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks registeroplysninger om personer og virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturministeriets udbetalinger

Del sidens indhold
Faldende industriproduktion i august

7. oktober 2024

Industriens samlede produktion faldt 4,8 pct. fra juli til august, men set over perioden juni-august er produktionen steget 2,9 pct. sammenlignet med den foregående 3-måneders periode. Ses der bort fra medicinalindustrien, så faldt produktionen med 3,4 pct. fra juli til august, mens den faldt 0,7 pct. i perioden juni-august sammenlignet med marts-maj. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  august 2024

7. oktober 2024 - Nr. 291

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2024

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Fortsat stabilt konkursniveau

7. oktober 2024

Der var 222 erklærede konkurser i september blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 3,0 pct. flere end i august. Niveauet i 2024 er fortsat ret stabilt med lige over 200 månedlige konkurser bortset fra i april. Konkurserne i september medførte 913 tabte job. I tredje kvartal var antallet af konkurser i aktive virksomheder 4,5 pct. lavere end i andet kvartal, mens jobtabet i faktiske tal var 2,3  pct. højere. Der er i denne artikel fokus på konkursernes fordeling på virksomhedsformer.

Konkurser  september 2024

7. oktober 2024 - Nr. 290

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2024

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Antal tvangsauktioner er fortsat lavt i september

4. oktober 2024

Antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner var 105 i september, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er et fald på 10,3 pct. i forhold til august, hvor der var 117 tvangsauktioner. Antallet ligger dermed fortsat på et lavt niveau. For perioden juli-september 2024 var det samlede antal tvangsauktioner 326, hvilket er et fald på 5,0 pct. i forhold til den foregående periode april-juni 2024, hvor der var 343 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  september 2024

4. oktober 2024 - Nr. 289

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2024

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Lavere driftsresultat for gartnerierne i 2023

3. oktober 2024

Driftsresultatet for de 478 heltidsgartnerier faldt med 21,8 pct. til 0,8 mio. kr. i gennemsnit for 2023 i forhold til 2022. Det svarer til en afkastningsgrad på 5,3 pct., hvilket kan sammenlignes med 4,4 pct. for heltidslandbrug. Statistikken omfatter både økologiske og konventionelle gartnerier.

Regnskabsstatistik for gartneri  2023

3. oktober 2024 - Nr. 288

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. september 2027

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for gartneri

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve og dækker jordbrugsbedrifter, hvor mindst halvdelen af standardoutput kommer fra gartneriprodukter. Data indsendes til EU's informationsnet for landøkonomisk bogføring, der sammenstiller landenes data.
Heltidsgartneri har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer.
Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. 
Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med en beregnet timeløn.
Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct.
Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapitalen efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug
Resultatet for økologiske bedrifter faldt i 2023

3. oktober 2024

Driftsresultatet for økologiske heltidsbedrifter blev 0,4 mio. kr. pr. bedrift i 2023, hvilket var 1,9 mio. kr. mindre end i 2022 og det laveste resultat siden 2013. Udviklingen skal ses i lyset af, at driftsresultaterne toppede i 2022, især på baggrund af høje mælkepriser, og finansieringsomkostningerne steg med 0,8 mio. kr. til 1,6 mio. kr. i 2023. Der var tilbagegang for alle driftsformer.

Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug  2023

3. oktober 2024 - Nr. 287

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. september 2027

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve på 167 ud af en population på 1.464 fuldt omlagte økologiske landbrugsbedrifter med en minimumsomsætning (Standard Output) på 25.000 euro. I statistikdokumentation om Regnskabsstatistik for jordbrug findes mere information om kilder og metoder. Data indsendes til EUs informationsnet for landøkonomisk bogføring (FADN), der sammenstiller landenes data i FADN databasen.

Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. 

Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsind¬sats og investerede kapital. 

Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med 223,50 kr. i timen. 

Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. 

Soliditetsgrad viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Fortsat stigning i præcisionslandbrug

1. oktober 2024

Landbrug, som anvender præcisionsteknologi, dyrkede 81 pct. af det danske landbrugsareal i 2024 mod 78 pct. i 2023. Alle anvendelsesformer steg fra forrige år, fx sektionsstyring af sprøjter m.v. som steg fra 57 pct. af arealet i 2023 til 65 pct. i 2024. Sektionsstyring af sprøjter m.v. er i år yderligere opdelt i sektionsstyring af planteværn, som dækkede bedrifter med 59 pct. af landbrugsarealet og spredning af handelsgødning, som dækkede 51 pct. Præcisionslandbrug indebærer brug af data fra satellitter, sensorer mv. til mere nøjagtig kørsel og målrettet tildeling af gødning m.m.

Præcisionslandbrug  2024

1. oktober 2024 - Nr. 286

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2025

Alle udgivelser i serien: Præcisionslandbrug

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Undersøgelsen af præcisionslandbrug er medfinansieret af Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø og indsamlet i Landbrugs- og gartneritællingen. 

Resultaterne om præcisionslandbrug baserer sig på svar fra 4.938 bedrifter i en foreløbig opgørelse af Land¬brugs- og gartneritællingen. Opregningsgrundlag: 27.854 bedrifter med dyr¬ket areal (landbrug uden dyrket areal er typisk væksthusgartnerier samt landbrug med fjerkræ). Undersø¬gel¬sens spørgsmål refererer til anvendelse (egen og via konsulenter, driftsledere, maskinstati¬oner o.l.) de seneste 12 måneder i forhold til juni 2024. Anvendelsen kan være sværere at vurdere hos bedrifter, der bruger teknologien indirekte, dvs. via konsulenter, maskinstationer mv. Anvendelsen behøver ikke omfatte alle marker.

RTK forbedrer det almindelige GPS-signal til en nøjagtighed på 1-2 cm ved hjælp af landbaserede signalstatio¬ner. RTK-GPS anvendes primært i traktorer og mejetærskere. Præcisionskørsel sparer tid og brændstof, men er også forudsætning for optimal anvendelse af GPS-relaterede data om fx afgrøders vækst. Alternativer til RTK med min¬dre nøjagtig¬hed (3-20 cm) indgår ikke i undersøgelsen. Sektionsstyring af sprøjter kræver mere præcis na¬vi¬gering end almindelig GPS, men ikke nødvendigvis i form af RTK-GPS. Software til planlægning af kvæl¬stofbehov: Planlægning og dokumentation af varieret kvælstofbehov, fx ud fra dyrkningshistorie, forventede udbytter mv.

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen for Landbrugs- og gartneritællingen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen
Månedslønnen var i gennemsnit48.572kr. i 2023

30. september 2024

Ændret 28. november 2024 kl. 08:00

Der er desværre fundet fejl i statistikken, der påvirker beregningen af månedslønnen for branchen offentlig administration, undervisning og sundhed samt funktionen arbejde, der forudsætter viden på højeste niveau. Ca. 7.000 ansættelsesforhold fra den statslige sektor, svarende til ca. 5.500 fuldtidsbeskæftigede, var fejlagtigt frasorteret i årene 2022 og 2023. Fejlen er rettet for begge år, og de rettede tal er markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2023 tjente lønmodtagere på det danske arbejdsmarked i gennemsnit 48.572 kr. om måneden. Halvdelen af lønmodtagerne havde en månedsløn på mellem 35.696 kr. og 54.964 kr. En fjerdedel af lønmodtagerne tjente mindre end 35.696 kr. om måneden, mens en fjerdedel tjente mere end 54.964 kr. om måneden. Lønforskellen mellem de 25 pct. højest- og de 25 pct. lavestlønnede udgjorde dermed 19.268 kr. om måneden. Månedsløn er opgjort som den standardberegnede månedsfortjeneste, hvor pensionsbidrag og bonus er inkluderet, men betalinger for overtid og fravær er fratrukket.

Lønstruktur  2023

30. september 2024 - Nr. 283

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2025

Alle udgivelser i serien: Lønstruktur

Kontakt

Bao Chau Do, tlf. 30 62 50 74

Sam Blanch, tlf. 23 63 60 44

Kilder og metode

Begrebet løngab angiver forskellen mellem mænds og kvinders løn set i forhold til mænds løn, ud fra den standardberegnede timefortjeneste. Begrebet månedsløn har den tekniske betegnelse standard¬beregnet månedsfortjeneste. Lønbegrebet udledes af den standardberegnede timefortjeneste ved at opregne til månedsfortjeneste på baggrund af en 37 timers arbejdsuge. Den standardberegnede månedsfortjeneste beregnes ved at gange den standardberegnede timefortjeneste med 160,33. Den standardberegnede timefortjeneste inkluderer grundløn, kvalifikations- og individuelle tillæg, pension, feriebetalinger og særlig feriegodtgørelse, personalegoder, genetillæg og uregelmæssige betalinger såsom engangstillæg og bonus. I datagrundlaget i denne artikel indgår unge lønmodtagere under 18 år eller elever ikke. Arbejdsfunktioner i statistikbanken er baseret på Disco-08 klassifikationen, der kan findes på www.dst.dk/disco-08. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønstruktur

Del sidens indhold
Opsparingen steg i andet kvartal 2024

30. september 2024

I andet kvartal 2024 sparede husholdningerne 7,3 pct. af deres disponible indkomst op, når der korrigeres for sæsonbevægelser. Dette er mere end i første kvartal 2024, hvor husholdningerne sparede 1,4 pct. af deres disponible indkomst op. Sammenligner man med samme kvartal året før, er opsparingen steget markant, idet opsparingsandelen i andet kvartal 2023 var på minus 2,2 pct.

Sektorfordelt nationalregnskab  2. kvt. 2024

30. september 2024 - Nr. 282

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2024

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Uændret ledighed fra juli til august

30. september 2024

Fra juli til august lå ledigheden uændret på 87.100 fuldtidspersoner, svarende til en ledighedsprocent på 2,9 pct. Det er tiende måned i træk, at ledighedsprocenten ligger på 2,9 pct. Den seneste måned er antallet af ikke-aktiverede ledige steget en smule, mens antallet af aktiverede ledige er faldet tilsvarende.

Arbejdsløsheden (md.)  august 2024

30. september 2024 - Nr. 284

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
BNP vokser 1,1 pct. i andet kvartal 2024

30. september 2024

Bruttonationalproduktet (BNP) voksede med 1,1 pct. i andet kvartal 2024, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det er især industrien, der bidrager til stigningen i BNP, og særligt medicinalindustrien, mens handel, transport og erhvervsservice havde en negativ indvirkning på væksten. Samtidig voksede eksporten i andet kvartal med 3,9 pct., mens det private forbrug faldt med 0,4 pct. I forhold til første beregning af andet kvartal er væksten i BNP revideret op med 0,5 procentpoint. Det skyldes helt overvejende indarbejdelsen af opdaterede oplysninger om im- og eksport, hvor nettoeksporten er blevet opjusteret med 11 milliarder kr. Beskæftigelsen steg med 0,1 pct. mens der var en stigning i de præsterede timer på 0,2 pct. Læs mere om usikkerhed og revisioner ved denne opgørelse af nationalregnskabet under Særlige forhold.

Nationalregnskab  2. kvt. 2024 revideret

30. september 2024 - Nr. 285

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2024

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Huspriserne steg i 2. kvartal 2024

27. september 2024

På landsplan er priserne på enfamiliehuse steget med 1,3 pct. i andet kvartal 2024 i forhold til kvartalet før, når man ser på de sæsonkorrigerede tal. For ejerlejligheder og sommerhuse er der tale om et prisfald på 0,3 pct., når der er korrigeret for sæsonudsving. Siden 2022 er priserne på sommerhuse steget med 2,4 pct., huspriserne er steget med 0,8 pct., mens ejerlejlighedspriserne er faldet 0,8 pct., når man ser på de sæsonkorrigerede tal.

Ejendomssalg (kvt.)  2. kvt. 2024

27. september 2024 - Nr. 280

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Detailsalget steg lidt i august

27. september 2024

Detailsalget i august var samlet set 0,4 pct. højere end i juli, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Den samlede stigning skyldes fremgang i varegrupperne beklædning mv. samt fødevarer og andre dagligvarer, som steg hhv. 1,6 pct. og 1,3 pct. fra juli til august, mens salget af andre forbrugsvarer faldt med 0,6 pct. i samme periode. Detailsalget i alt for sommermånederne juni-august 2024 lå dermed 2,4 pct. over sommermånederne for 2023 og 0,7 pct. over forårsmånederne marts-maj 2024. I denne offentliggørelse er der fokus på nogle mindre brancher, der har oplevet fremgang de seneste år og som viser udvalgte tendenser i vores detailkøbsadfærd.

Detailomsætningsindeks  august 2024

27. september 2024 - Nr. 281

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Hver femte privatansat er i et udenlandsk ejet firma

26. september 2024

I 2022 var 22 pct. af lønmodtagerne i den private sektor i Danmark ansat i et udenlandsk ejet firma. Det er næsten den samme andel som i 2021 og svarer til en beskæftigelse på 349.000 fuldtidsansatte. Der var lidt under 12.600 udenlandsk ejede firmaer i Danmark i 2022, og de udgjorde kun 3 pct. af det samlede antal firmaer. Omsætningen i de udenlandsk ejede firmaer var på 1.420 mia. kr., svarende til 22 pct. af den samlede omsætning i den private sektor.

Udenlandsk ejede firmaer  2022

26. september 2024 - Nr. 279

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. september 2025

Alle udgivelser i serien: Udenlandsk ejede firmaer

Kontakt

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

På basis af oplysninger fra Nationalbanken, private datakilder og firmaernes officielle regnskaber dannes populationen af udenlandsk ejede firmaer. Oplysninger om firmaernes branche og størrelse er hentet fra den generelle firmastatistik. De udenlandsk ejede firmaer omfatter dem, det har været muligt at finde vha. ovennævnte kilder og det vurderes til at udgøre langt hovedparten. I forbindelse med offentliggørelse af nye tal kan der forekomme revisioner i tidligere offentliggjorte tal. 
I statistikken er fastlæggelsen af et firmas ejerskab knyttet til den ultimative ejer, der har kontrol over firmaet, dvs. har mulighed for at fastlægge et firmas generelle strategi ved om nødvendigt at vælge en bestyrelse. Som hovedregel fortolkes den kontrollerende enhed som den ultimative ejer, der direkte eller indirekte besidder mere end 50 pct. af egenkapitalen eller aktionærenes stemmerettigheder. Ultimativ ejer skal forstås i relation til den direkte ejer, idet et firma umiddelbart kan være ejet (direkte) fra et land, selvom det i sidste ende (ultimativt) er ejet fra et andet land. Fx vil et firma i Danmark, der i første omgang er ejet fra fx Luxembourg, men som i sidste ende er ejet med kontrol fra Sverige, indgå i statistikken som et svensk firma. Tilsvarende vil et firma ejet direkte fra Luxembourg indgå som et dansk firma, hvis den ultimative ejer med kontrol er placeret i Danmark.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenlandsk ejede firmaer
Fortsat stigning i underretninger om børn og unge

26. september 2024

Antallet af underretninger om børn og unge mellem 0-18 år fortsætter med at stige. I 2023 modtog kommunerne 170.100 underretninger, hvilket er en stigning på mere end 11 pct. sammenlignet med 2022, hvor antallet var 152.800. Antallet af underretninger steg også i 2022, hvor stigningen i forhold til 2021 var på 10 pct. Perioden 2019-2021, som var præget af COVID-19, var derimod stabil med omkring 137.000 underretninger om året. Underretninger er bekymringer indberettet af fagprofessionelle eller borgere til landets kommuner. I 2023 vedrørte de 170.100 underretninger 92.400 børn og unge, hvilket er en stigning på mere end 8 pct. i forhold til 2022, hvor tallet var 85.300.

Underretninger om børn og unge  2023

26. september 2024 - Nr. 276

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juni 2025

Alle udgivelser i serien: Underretninger om børn og unge

Kontakt

Marko Malic, tlf. 51 70 56 95

Kilder og metode

En underretning er det skriftlige dokument, som en borger sender til kommunen, og som omhandler borgerens bekymring omkring et barn 0-17 år eller et ufødt barns trivsel eller udvikling. Statistikken omfatter data for 2015-2021 fra landets kommuner, der har indsendt og godkendt data om underretninger.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Underretninger om udsatte børn og unge
Offentligt overskud på 29,2 mia. kr. i 2. kvt. 2024

26. september 2024

Ændret 15. oktober 2024 kl. 09:05

Der er desværre opdaget fejl i nogle af tallene. Tallene er rettet og markeret med rød. Anden figur er ligeledes opdateret med nye tal.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I andet kvartal 2024 var overskuddet på de offentlige finanser 29,2 mia. kr., hvilket er 2,0 mia. kr. lavere end i første kvartal 2024. De samlede offentlige udgifter udgjorde 340,7 mia. kr. i andet kvartal, hvoraf de største udgiftsposter var aflønning af ansatte på 106,0 mia. kr. og indkomstoverførsler til husholdningerne på 104,8 mia. kr. De offentlige indtægter udgjorde 369,9 mia. kr. i andet kvartal. Indtægterne fra de personlige indkomstskatter samt selskabs- og pensionsafkastskatten er ved denne offentliggørelse baseret på Økonomiministeriets seneste Økonomisk Redegørelse.

Offentligt kvartalsregnskab  2. kvt. 2024

26. september 2024 - Nr. 277

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2024

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Flere elbiler sænker det gnst. energiforbrug

26. september 2024

Det gennemsnitlige energiforbrug opgjort i liter/100 km for nye personbiler faldt fra 5,26 liter/100 km i første halvår 2018 til 2,31 liter/100 km i første halvår 2024 opgjort efter WLTP-normen. Det svarer til et fald på 56,0 pct. Udviklingen skyldes primært, at en stigende andel af de nyregistrerede biler udgøres af elbiler, der har et meget lavere energiforbrug end de fossile biler. Deres andel er steget fra 0,4 pct. af tilgangen i første halvår 2018 til 44,9 pct. i første halvår 2024. Hertil kommer, at energiforbruget pr. ny benzinbil i perioden er faldet med 21,0 pct., mens de nye elbiler bruger 14,3 pct. mindre og plugin hybriderne 19,9 pct. mindre energi. Forbruget for de nyregistrerede biler i første halvår 2024 på 2,31 liter/100 km svarer til en energieffektivitet på 43,2 km/liter.

Energieffektiviteten for nyregistrerede biler  2024

26. september 2024 - Nr. 278

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2026

Alle udgivelser i serien: Energieffektiviteten for nyregistrerede biler

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Målet for energieffektiviteten km/l er fastlagt i et EU-regelsæt, som også fastsætter standardiserede målinger, som alle nye personbiler skal gennemgå. Målet er et sammenvejet udtryk for brændstoffor-bruget for en fast kombination af kørselstyper og -længder (by- og landevejskørsel mv.) med bestemte hastigheder. Emissionsmålingerne er ligeledes EU-fastlagte..

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Hver femte bilforhandler forventer faldende priser

23. september 2024

Der er i september en stor stigning i andelen af bilforhandlere, der forventer, at salgspriserne vil falde i løbet af de kommende tre måneder. I august var andelen på 8 pct. af virksomhederne, mens tallet er steget til 21 pct. i september. Samtidig er der sket et fald i andelen af virksomheder, der forventer stigende priser. Denne andel er nu på 4 pct., hvilket er det laveste siden april 2021. Der har gennem året været flere annonceringer om prisfald fra bilproducenterne, hvilket også påvirkede forhandlernes forventninger til prisudviklingen omkring årsskiftet. De seneste månedstal for salget af nye biler kan findes i: Uændret bilkøb i august i forhold til juli (Nyt fra Danmarks Statistik 2024:259).

Konjunkturbarometer for erhvervene  september 2024

23. september 2024 - Nr. 275

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
1.800 flere lønmodtagere i juli

20. september 2024

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse i juli var på 3.026.100 personer, hvilket er 1.800 flere end måneden før. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 300 personer højere end i juni. I sektoren offentlig forvaltning og service steg antallet af lønmodtagere i juli med 1.500, svarende til en stigning på 0,2 pct. i forhold til juni. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juli 2024

20. september 2024 - Nr. 272

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden på niveau med august

20. september 2024

Forbrugertillidsindikatoren er i september minus 6,8, hvilket er på niveau med sidste måned, hvor den var minus 7,4 og ligeledes på niveau med gennemsnittet for de seneste seks måneder, som er minus 6,5. Indikatorerne for familiens egen nuværende økonomiske situation samt købelysten er steget, mens både Danmarks nuværende og fremtidige økonomiske situation og familiens fremtidige økonomiske situation er faldet en smule. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  september 2024

20. september 2024 - Nr. 273

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Stigende offentlig beskæftigelse i andet kvartal

20. september 2024

Antallet af beskæftigede i offentlig forvaltning og service steg med 2.100 fra første til andet kvartal 2024. Det svarer til en stigning på 0,3 pct. Bortset fra et fald i andet kvartal 2022 har den offentlige beskæftigelse været stigende siden andet kvartal 2020. Tallene er omregnet til fuldtidsbeskæftigede, og der er taget højde for sæsonmønstre.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  2. kvt. 2024

20. september 2024 - Nr. 274

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2024

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Flere modtog handicapydelser i 2023 end i 2018

20. september 2024

I fjerde kvartal 2023 modtog 84.900 personer en eller flere udvalgte ydelser målrettet handicap og udsatte voksne efter lov om social service (serviceloven), hvilket udgør en stigning på 13 pct. i forhold til de 75.400 personer, der modtog ydelser i fjerde kvartal 2018. I fjerde kvartal 2022 modtog 84.000 personer ydelser. Stigningen er med andre ord hovedsageligt opstået tidligere i perioden.

Handicap og udsatte voksne  2023

20. september 2024 - Nr. 271

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juli 2025

Alle udgivelser i serien: Handicap og udsatte voksne

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Klaus Birch Lundgaard, tlf. 51 14 62 78

Kilder og metode

Statistikken om handicap og udsatte voksne er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra alle 98 kommuner om udvalgte ydelser givet efter lov om social service. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ydelser til voksne med handicap og udsatte voksne

Del sidens indhold
Samlet indkomst før skat steg markant i 2023

18. september 2024

Den samlede indkomst før skat udgjorde i 2023 i gennemsnit 395.500 kr. pr. person i alderen 15 år og derover. Det svarer til en stigning på 6,3 pct. i den gennemsnitlige indkomst før skat i forhold til 2022, hvor den var 371.900 kr. Det er den største relative stigning i gennemsnitsindkomsten på årsbasis før skat i 30 år. Korrigeret for inflationen på 3,3 pct. i 2023, jf. www.statistikbanken.dk/pris8, steg realindkomsten pr. person i 2023 med 3,0 pct. i forhold til året før. I 2022 faldt realindkomsten grundet høj inflation med 6,9 pct.

Indkomster for personer  2023

18. september 2024 - Nr. 270

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2024

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Mere affald fra bygge- og anlægsbranchen

18. september 2024

Bygge- og anlægsbranchen producerede 15 mio. ton affald i 2022. To tredjedele af branchens affald var jordaffald fra anlæg, fx af nye metrolinjer. Mængden af jordaffald er tæt på tredoblet siden 2011, og mængden af byggeaffald er steget med 61 pct. i samme periode. Byggeaffald består primært af asfalt og beton, men også blandet affald, jern og træ fra nedrivning og renovering af bygninger. Stigningen i bygge- og jordaffald skal ses i sammenhæng med store infrastrukturprojekter og stigende byggeaktivitet. Størstedelen af bygge- og jordaffald går til genanvendelse eller bliver brugt til fyld fx under veje og i støjvolde.

Affaldsregnskab  2022

18. september 2024 - Nr. 269

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. september 2025

Alle udgivelser i serien: Affaldsregnskab

Kontakt

Maria Skytte Christiansen, tlf. 24 25 42 07

Kilder og metode

Affaldsregnskabet bygger på data fra Miljøstyrelsens Affaldsdatasystem (ADS). Fordelingen på detaljerede brancher efter principperne i det grønne nationalregnskab er foretaget af Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Affaldsregnskab
Vækst i danske lastbilers transportarbejde

17. september 2024

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler steg 4,6 pct. i andet kvartal 2024 sammenlignet med kvartalet før og endte på 4,2 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Der var en stigning i det nationale transportarbejde på 6,1 pct., mens det internationale transportarbejde faldt med 3,5 pct.

Godstransport med danske lastbiler  2. kvt. 2024

17. september 2024 - Nr. 268

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2024

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler