oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Fitnesscentre og sportsklubber ansætter mange unge

2. december 2019

Idræt fylder meget i danskernes hverdag gennem medier, aktiv deltagelse og som tilskuere til sportsbegivenheder. For mange er idræt også et erhverv. I 2018 var der 25.100 beskæftigede inden for idrætsbrancherne. Heraf var 46 pct. under 26 år, mens 21 pct. var 50 år eller derover. For fitnesscentre og sportsklubber var halvdelen af de beskæftigede under 26 år, mens en tredjedel af de beskæftigede inden for drift af sportsanlæg var 50 år eller mere. Fitnesscentre havde en meget lav andel - 9 pct. - beskæftigede i den ældre aldersgruppe. Hvis man ser på aldersfordelingen ud fra antallet af årsværk for alle brancher, så blev kun hver fjerde årsværk leveret af en person under 26 år, mens 29 pct. af årsværkene var besat af en person på 50 år eller mere. Dette indikerer, at deltidsbeskæftigelse er mere udbredt blandt de yngre aldersgrupper end blandt de ældre.

Idræt  2018

2. december 2019 - Nr. 447

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Idræt

Kontakt

Trine Jensen, tlf. 20 13 88 17

Kilder og metode

Idrætsstatistikken er baseret på mange forskellige kilder. Medalje-opgørelsen er baseret på Danmarks Idrætsforbunds årlige offentliggørelse af antallet af danske medaljer ved officielle internationale mesterskaber svarende til verdensmesterskaber, europamesterskaber, Olympiske Lege, Paralympiske Lege og European Games. De danske medaljer bliver årligt indrapporteret af specialforbundene. Foreningsidrættens medlemstal er baseret på det Centrale Foreningsregister, som drives af DIF, DGI og Dansk Firmaidrætsforbund. Resultater vedrørende befolkningens motions- og sportsvaner modtages i form af særtræk fra Idrættens Analyseinstitut.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Idrætsudøvelse

Idrætsforeninger og idrætsfaciliteter

Idrættens økonomi og beskæftigelse

Del sidens indhold
Hver anden motionist bruger motionsapps

2. december 2019

83 pct. af befolkningen motionerede i tredje kvartal 2019. Næsten halvdelen (45 pct.) af motionister over 15 år anvender digitale tjenester til at dyrke motion eller holde motivationen ved at finde inspiration eller tips til deres træning. 36 pct. af motionister fra 16 år og opefter tæller skridt, følger ruter, tidsforbrug og antal kilometer via tracking-apps. Det er dermed den mest udbredte form for motionsapp. Apps som giver gode fif eller adgang til træningsprogrammer er den næstmest udbredte type blandt fysisk aktive borgere, og hver tiende bruger dem. Hver tyvende bruger streaming af træningsvideoer, 5 pct. bruger online platforme til at booke træningsfaciliteter, og hver tyvende anvender andre tjenester til at organisere fysiske aktiviteter med medmotionister, fx via Facebook, holdsport.dk eller lign.

Kulturvaner  3. kvt. 2019

2. december 2019 - Nr. 448

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2020

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Stigning i de offentlige virksomheders aktivitet

2. december 2019

Produktionen i de offentligt ejede virksomheder steg fra 2017 til 2018 med 7,8 mia. kr. til i alt 179,6 mia. kr. Stigningen kom på trods af frasalg og overflytning af virksomheder til den private sektor på ca. 9 pct. af aktiviteten i 2017. Med 19,5 mia. kr havde energiforsyning den største stigning. Heraf stod Ørsted Wind Power A/S for 15,4 mia. kr., hvoraf størstedelen skyldtes øgede indtægter fra bygge- og anlægsaktivitet i ind- og udland.

Den offentlige sektors finanser  2018

2. december 2019 - Nr. 449

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. december 2020

Alle udgivelser i serien: Den offentlige sektors finanser

Kontakt

Martin Brun Fuglsang, tlf. 24 76 16 62

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Statistikken for den offentlige sektor produceres i sammenhæng med statistikken for offentlig forvaltning og service, som bl.a. offentliggøres i november måned hvert år. Tallene for de to seneste år betragtes derfor som foreløbige.Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt de offentlige virksomheder, der igen er opdelt i offentlige selskabslignende virksomheder og offentlige selskaber.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Den offentlige sektors finanser

Del sidens indhold
Det går fremad på husmarkedet i hele landet

29. november 2019

Priserne på enfamiliehuse steg i tredje kvartal 2019 i hele landet med 0,9 pct., når der er korrigeret for sæsonudsving. Man skal helt tilbage til 2012 før priserne på enfamiliehuse senest faldt. I tredje kvartal 2019 faldt priserne på ejerlejligheder i hele landet med 0,6 pct. Bortset fra enkelte prisfald mod slutningen af 2018 og i 2019 skal man helt tilbage til 2011, før priserne på ejerlejligheder senest faldt. Priserne på sommerhuse faldt i tredje kvartal 2019 i hele landet med 1,5 pct. Det er første gang siden midten af 2017, at priserne på sommerhuse faldt.

Ejendomssalg (md.)  september 2019

29. november 2019 - Nr. 445

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Bruttoledigheden stort set uændret et år i træk

29. november 2019

Fra september til oktober lå bruttoledigheden stort set uændret, hvilket svarer til et niveau på 103.900 fuldtidspersoner i oktober. Dermed ligger ledighedsprocenten for tolvte måned i træk uændret på 3,7 pct. af arbejdsstyrken. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigeret med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  oktober 2019

29. november 2019 - Nr. 443

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Privatansattes løn steg mest i tredje kvartal

29. november 2019

Ansatte i sektoren virksomheder og organisationer (det private) havde den største stigning i den gennemsnitlige timeløn med 2,5 pct. i tredje kvartal 2019 sammenlignet med samme kvartal året før. For samtlige af sektorerne i det offentlige faldt den årlige lønudvikling mellem andet kvartal og tredje kvartal 2019. Således endte de statsansatte med en lønudvikling på 2 pct. i årets tredje kvartal, mens kommunalt og regionalt ansatte endte på 1,8 pct. Samlet set steg lønnen med 2,3 pct. i årets tredje kvartal i forhold til samme kvartal året før. Alle tal er baseret på resultater for det standardberegnede lønindeks. Hovedfokus i resten af artiklen er på lønudviklingen i hovedbrancherne i det private.

Lønindeks  3. kvt. 2019

29. november 2019 - Nr. 446

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Eksporten sikrer dansk BNP-vækst

29. november 2019

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,3 pct. i tredje kvartal 2019, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. Det viser den første beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for tredje kvartal, og væksten er dermed uændret i forhold til BNP-indikatoren. Beskæftigelsen steg også med 0,3 pct. i tredje kvartal. Det er især industri, handel, transport og de finansielle brancher, der bidrager til væksten, mens råstofindvinding trækker ned. På anvendelsessiden er det eksporten, der viser det største bidrag til væksten i tredje kvartal, mens den indenlandske efterspørgsel trækker ned.

Kvartalsvist nationalregnskab  3. kvt. 2019

29. november 2019 - Nr. 444

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2019

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Industriens forventninger præges af usikkerhed

28. november 2019

Tendensen i den sammensatte konjunkturindikator for industrien er fortsat faldende. Indikatoren stiger dog fra minus 12 til minus 6 i denne måned i sæsonkorrigerede tal. Det skyldes især, at ordrebeholdningen vurderes mindre negativt i november end i oktober, men også produktionsforventningerne og lagerbeholdningen udvikler sig gunstigt. Bygge- og anlæg fortsætter sin forsigtige fremgang med en stigning fra minus 3 til minus 2. Der er også små stigninger i serviceerhvervenes og detailhandlens sammensatte konjunkturindikatorer - dog stadig med faldende tendenser. Samtidig med denne offentliggørelse er der premiere på et månedligt tillæg Fokus på konjunkturbarometrene, som bringer en række uddybninger af forskellige konjunkturindikatorers udvikling.

Konjunkturbarometer for erhvervene  november 2019

28. november 2019 - Nr. 440

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2020

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Virksomhedernes egenkapital vokser støt

28. november 2019

I perioden 2014-2018 steg virksomhedernes egenkapital fra ca. 2.100 mia. kr. i 2014 til 2.900 mia. i 2018, hvilket svarer til en stigning på 38 pct. Udviklingen er sket på baggrund af en vækst i omsætning på godt og vel 20 procent i samme periode. Til sammenligning har der været en lidt langsommere vækst i antallet af ansatte målt i årsværk. Her har stigningen været fra 1,16 mio. beskæftigede i 2014 til 1,29 mio. i 2018, hvilket svarer til 11 pct.

Regnskaber for private byerhverv, erhvervsdemografi mv. (foreløbige tal)  2018

28. november 2019 - Nr. 442

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2020

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for private byerhverv, erhvervsdemografi mv. (foreløbige tal)

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Regnskaber for private byerhverv, erhvervsdemografi mv. er en samlet opgørelse af fire centrale erhvervsstatistikker; Regnskabsstatistik for private byerhverv, Firmastatistik, Erhvervsdemografi og Nye højvækstvirksomheder.
Regnskabsstatistik for private byerhverv: Statistikken er baseret på en stikprøve inden for det private byerhverv, herunder alle firmaer med mindst 50 ansatte. Desuden anvendes oplysninger fra Erhvervsregisteret, SKAT og selskabernes årsrapporter. Der er foretaget en initial fejlsøgning af de indsamlede data til den foreløbige statistik.
Firmastatistik: Statistikken omfatter alle reelt aktive firmaer, således indgår hobbylignende firmaer med ingen eller meget lille aktivitet ikke i statistikken. Regnskabsstatistikken for private byerhverv er en central kilde til statistikken, der desuden baseres på statistikken Firmaernes køb og salg.
Erhvervsdemografi: Statistikken belyser reelt nye firmaer, der afgrænses som firmaer, der første gang får en aktivitet, der mindst svarer til aktivitetsgrænsen for aktive firmaer i Firmastatistikken. Et firma, der har haft meget lille aktivitet i en periode, men kommer over aktivitetsgrænsen i et givet år, betragtes som nyt i det pågældende år. Et firma, der opstår som følge af hel eller delvis overtagelse eller udskillelse af allerede igangværende aktiviteter, anses ikke for nyt.
Nye højvækstvirksomheder: Højvækstvirksomheder er virksomheder, der har haft en gennemsnitlig årlig vækst i antal fuldtidsansatte på mindst 20 pct. over en treårig periode, og som havde fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden. Opgørelsen af nye højvækstvirksomheder i perioden 2018-2021 tager udgangspunkt i populationen af alle virksomheder, der var reelt nye i 2016 eller 2017, og havde fem eller flere ansatte i 2018.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Erhvervsdemografi

Generel firmastatistik

Højvækstvirksomheder i Danmark
Kvinders andel af bestyrelsesposter står stille

28. november 2019

Der var i 2018 ca. 151.000 registrerede bestyrelsesposter i danske virksomheder, og af dem var godt 19 pct. besat af kvinder. Kønsfordelingen har dermed været stort set uændret i hele perioden 2014-2018. Et af FN's verdensmål er ligestilling mellem kønnene, herunder kvinders deltagelse i offentlig såvel som private ledelse (delmål 5.5).

Medlemmer af bestyrelser og direktioner  2018

28. november 2019 - Nr. 441

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2020

Alle udgivelser i serien: Medlemmer af bestyrelser og direktioner

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på Erhvervsstyrelsens deltagerregister, hvor selskaber er forpligtede til selv at rapportere informationer om personer mv., der har tilknytning til selskabet, hvorfor der bør være fuld dækning af alle selskabers ledelsesorganer.
Statistikken er afgrænset til private selskaber af typen anparts-, aktie- og iværksætterselskaber over Danmarks Statistiks bagatelgrænse. 
Personer kan indgå flere gange i statistikken. Såfremt en person indgår både i en virksomheds direktion, samt i dennes bestyrelse, vil vedkommende tælle i begge roller. Endvidere tæller en person flere gange, hvis vedkommende fx er medlem af bestyrelsen i flere selskaber.
Der er en række personer, hvor det ikke er muligt at identificere baggrundsoplysninger som køn, uddannelse mv., fx fordi bestyrelsesmedlemmet ikke er en del af den danske befolkning. For variablen køn har Danmarks Statistik reduceret omfanget af ¿uoplyst køn¿, gennem en kodning af køn på baggrund af personnavne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Højt uddannelsesniveau blandt kinesere

27. november 2019

Mens 13 pct. af personer med dansk oprindelse har en lang videregående uddannelse, er andelen højere blandt indvandrere fra en række lande. Den højeste andel findes blandt indvandrere fra Kina, hvor 42 pct. har en lang videregående uddannelse. 34 pct. af de tyske indvandrere har også en lang videregående uddannelse, mens andelene ligger mellem 14 og 21 pct. blandt indvandrere fra Iran, Pakistan, Polen, Litauen og Rumænien.

Indvandrere i Danmark  2019

27. november 2019 - Nr. 438

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2020

Alle udgivelser i serien: Indvandrere i Danmark

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Statistik­dokumentation

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)

Del sidens indhold
Varm og tør sommer gav stigende vandforbrug

27. november 2019

Landbruget brugte 412 mio. m3 grundvand i 2018, hvilket er 71 pct. mere end året før, hvor der blev brugt 241 mio. m3 grundvand. Det øgede vandforbrug skyldes den solrige og tørre sommer, som øgede behovet for markvanding. Det meste (90 pct.) af landbrugets grundvandsforbrug kommer fra landmændenes egne boringer, og det var også de egne boringer, der stod for stigningen. Forbruget af vandværksvand i landbruget var stort set uændret, og lå i 2018 på 43 mio. m3.

Vandregnskab  2018

27. november 2019 - Nr. 439

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. november 2020

Alle udgivelser i serien: Vandregnskab

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

Vandregnskabet bygger på data indsamlet af Miljøstyrelsen, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Dansk Vand- og Spildevandsforening (DANVA) samt en række virksomhedsoplysninger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Vand og spildevand

Del sidens indhold
Detailsalget fortsat på højt niveau

26. november 2019

Fra september til oktober var der et lille fald i detailsalget på 0,2 pct. Tilbagegangen kommer efter den lette fremgang i august på 0,3 pct. samt en flad udvikling på 0,0 pct. i september. Samlet steg indekset for perioden fra august til oktober med 0,4 pct. sammenlignet med de foregående tre måneder. Detailsalget er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. I denne artikel er der fokus på den strukturændring, brancherne for tøjsalg gennemgår i disse år fra salg i fysiske butikker hen imod indenlandske og udenlandske netbutikker.

Detailomsætningsindeks  oktober 2019

26. november 2019 - Nr. 436

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2019

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Høsten tilbage på højt niveau efter tørken i 2018

26. november 2019

Den danske høst 2019 rettede sig efter tørkeåret 2018 og blev et udbytterigt år for landmændene. Den samlede produktion nåede op på 9,7 mio. tons korn - lidt under årene 2009, 2015 og 2017, hvor høsten rundede 10 mio. tons. Produktionen i 2019 lå 38 pct. over produktionen i 2018, som lå på 7,0 mio. tons.

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2019

26. november 2019 - Nr. 437

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. december 2020

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
Færre ældre bor i pleje- og ældreboliger

25. november 2019

Siden 2010 er antallet af ældre på 65 år og derover, som bor i pleje- og ældreboliger, faldet fra 69.500 til 65.000 i 2019, hvilket er et fald på 6,4 pct. I samme periode er antallet af ældre i denne aldersgruppe steget med 25 pct. Andelen af de ældre, som bor i disse boliger, er således faldet jævnt i perioden. Især er andelen faldet blandt de ældre på 90 år og derover. Her boede 41,7 pct. i en pleje- eller ældrebolig i 2010 og i 2019 var andelen faldet til 33,1 pct.

Pleje- og ældreboliger  2019

25. november 2019 - Nr. 435

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2020

Alle udgivelser i serien: Pleje- og ældreboliger

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Karsten Werner Nielsen, tlf. 30 45 69 04

Kilder og metode

Oplysningerne er indsamlet på elektroniske blanketter fra kommunerne og indgår i Danmarks Statistiks sociale ressourceopgørelse - en hel uge i april. Antal beboere i visiterede boliger opgøres af den kommune, der visiterer, uanset om boligen drives af egen kommune eller anden kommune. Der er rettet henvendelse til de kommuner, hvor der er store udsving i forhold til forrige år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ressourcer

Del sidens indhold
De højeste svinepriser i over 20 år

22. november 2019

Noteringen på slagtesvin er steget til 13,60 kr. pr. kg i uge 46 - 49 fra 8,30 kr. i januar måned 2019. Vi skal 22 år tilbage til maj 1997 for at finde en højere pris. Den meget kraftige prisstigning skyldes stor efterspørgsel på svinekød fra især Kina. Afrikansk svinepest er årsagen til efterspørgslen, idet svinepesten har bredt sig til det meste af Asien og har medført kraftige nedgange i svinebestandene. De høje danske priser på slagtesvin i 1997 og 2001 var også forårsaget af problemer med husdyrsygdomme i andre lande, fx svinepest i Nederlandene i 1997. Samtidig med de stigende priser er den samlede mængdemæssige produktion af svin i Danmark faldet i tredje kvartal 2019 (se Nyt for Danmarks Statistik 2019:426), og bestanden af svin opgjort 1. oktober viser ligeledes et fald - se mere på www.statistikbanken.dk/svin.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  3. kvt. 2019

22. november 2019 - Nr. 434

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Flere grønne varer og tjenester, men ikke i 2018

22. november 2019

Omsætningen af grønne varer og tjenester udgjorde i 2018 ca. 228 mia. kr., hvilket er lidt mindre end i 2017, men 15 pct. højere end i 2015. Industrien stod for knap 60 pct. af den samlede "grønne" omsætning i 2018 med ca. 130 mia. kr., mens brancherne energiforsyning, renovation og bygge og anlæg stod for i størrelsesordenen 10 pct. hver. Tallene for 2018 er foreløbige og delvist baseret på dataindsamling for 2017, hvorfor helt nye eller ophørte aktiviteter ikke er afspejlet.

Grønne varer og tjenester  2018

22. november 2019 - Nr. 433

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. november 2020

Alle udgivelser i serien: Grønne varer og tjenester

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at give en økonomisk belysning af den markedsmæssige indsats på miljøområdet. Der skelnes mellem aktiviteter til miljøbeskyttelse og aktiviteter, som betyder reduceret brug af knappe ressourcer. Økonomien måles alene i første produktionsled. Tallene baserer sig både på eksisterende statistikker og en særskilt spørgeskemaundersøgelse. Der er en betydelig usikkerhed knyttet til resultaterne. Resultaterne for aktuelt år er foreløbige og vil blive revideret til endelige tal i ved næste offentliggørelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Grønne varer og tjenester

Del sidens indhold
Stigning i fondes støtte til humanitære formål

21. november 2019

Danske fonde og fondslignende foreninger gav i 2018 tilsagn om uddelinger for i alt 17,0 mia. kr., hvilket er på samme niveau som i 2017. Der er dog sket mindre forskydninger i fordelingen af midlerne fra 2017 til 2018. Bevillingerne til internationale humanitære formål udgjorde 1,6 mia. kr. i 2018. Det svarede til en stigning på 0,9 mia. kr. i forhold til 2017. Stigningen i bevillingerne til internationale humanitære formål kom primært fra de erhvervsdrivende fonde. Til gengæld blev der bevilget 8,1 mia. kr. til videnskabelige formål, hvilket er et fald på 1,2 mia. kr. i forhold til 2017. Videnskabelige formål støttes med omkring halvdelen af fondsmidlerne. Formål inden for kultur og uddannelse samt social og sundhed blev støttet med ca. 30 pct. De resterende ca. 20 pct. blev givet til internationale humanitære formål, erhvervs- og regionaludvikling, samt natur og miljø. Dette mønster har været stabilt siden 2016, som er det første år, hvor fondes aktiviteter er opgjort.

Fondes aktiviteter  2018

21. november 2019 - Nr. 431

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2020

Alle udgivelser i serien: Fondes aktiviteter

Kontakt

Sara Tvile Marker, tlf. 23 74 28 36

Kilder og metode

Tallene er baseret på en spørgeskemaundersøgelse blandt danske fonde og foreninger. Bevillinger er de midler der er givet tilsagn om i året. Disse kan blive udbetalt i bevillingsåret, eller i efterfølgende år. Udbetalinger er de midler der er udbetalt fra fonden i året, uanset om de er bevilliget i året eller i tidliere år. 
Fonde med virksomhedsformerne  Erhvervsdrivende fond, samt Fonde og andre selvejende institutioner. Alle fonde med disse virksomhedsformer indgår i populationen, såfremt de tilhører den private sektor. Stikprøven udvælges og opregnes i forhold til fondens anvendelse af fradragsretten under fondsbeskatningsloven. Hertil suppleres med en gruppe af enheder - fx patientforeninger - der agerer som fonde. Disse indgår i statistikken sammen med de almene fonde.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fondes aktiviteter

Del sidens indhold
Stor variation i grundskyld mellem kommuner

21. november 2019

Den gennemsnitlige grundskyld for boligejere i 2019 varierer meget mellem kommunerne. Rudersdal med 32.216 kr., Hørsholm med 29.774 kr. og Lyngby-Taarbæk med 25.088 kr. er de kommuner med den højeste gennemsnitlige grundskyld. I den anden ende ligger Vesthimmerland med 3.054 kr., Morsø med 3.059 kr. og Vejen med 3.411 kr., som de kommuner med den laveste gennemsnitlige grundskyld. Gennemsnittet for hele landet var 9.863 kr. pr. ejerbolig i 2019, hvilket er en stigning på 3,5 pct. i forhold til 2018.

Ejendomsbeskatningen  2019 og 2020

21. november 2019 - Nr. 430

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2020

Alle udgivelser i serien: Ejendomsbeskatningen

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Oplysningerne for 2024 og 2025 er baseret på udtræk fra Skatteforvaltningens ejendomsdatasystem, mens oplysningerne for ejendomsskattepromillerne for 2026 er baseret på tal fra Skatteministeriet, der bygger på kommunernes indberetninger til Indenrigsministeriet efter vedtagelsen af de kommunale budgetter i efteråret 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomsskatter

Del sidens indhold
Sjældent drop i investeringsforventningerne

21. november 2019

Industrivirksomhederne lagde optimistisk ud, men siden er det gået nedad med investeringsforventningerne for 2019. I første undersøgelse forventede man en stigning på 10 pct. i forhold til 2018. I anden undersøgelse var vækstforventningerne på bare 2 pct. og her i tredje undersøgelse, gennemført i oktober 2019, er tallet nede på minus 3 pct. Samme undersøgelse viser til gengæld, at der forventes en stigning på 13 pct. i investeringerne i 2020 - noget kan tyde på, at virksomheder har udskudt deres investeringsplaner.

Industriens investeringsforventninger  oktober 2019

21. november 2019 - Nr. 432

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. april 2020

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
900 flere lønmodtagere i september

21. november 2019

I september var der 900 flere personer, som havde et lønmodtagerjob, end i august. Set over de seneste seks måneder har den gennemsnitlige månedlige stigning i lønmodtagerbeskæftigelsen været på 1.900 personer. Det er den laveste stigning over seks måneder siden de sidste seks måneder af 2013, hvor der var en gennemsnitlig månedlig stigning på 1.700 personer. Det samlede antal lønmodtagere i september var på 2.791.400 personer. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2019

21. november 2019 - Nr. 429

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden er uændret

21. november 2019

Forbrugertilliden ligger på 1,4 i november mod 1,7 i oktober. Forbrugertilliden vurderes således stort set uændret siden sidste måned. Forbrugertilliden ligger fortsat en del lavere end gennemsnittet for de seneste seks måneder, som er 3,7. Tre ud af de fem indikatorer, som forbrugertilliden beregnes ud fra, ligger på et omtrent uændret niveau i forhold til sidste måned. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation. Ud over de fem spørgsmål, som forbrugertilliden beregnes på, svarer forbrugerne for fjerde måned i træk, at de forventer arbejdsløsheden vil være steget om et år. Indikatoren er 7,7, mens gennemsnittet for det seneste halve år ligger på 2,3. Det er den højeste forventning om stigende arbejdsløshed siden marts 2013, hvor indikatoren lå på 9,1.

Forbrugerforventninger  november 2019

21. november 2019 - Nr. 428

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2019

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Færre slagtninger af kvæg

20. november 2019

Der var et fald i slagtningerne af kvæg på 8,5 pct. i tredje kvartal, når der sammenlignes med samme kvartal sidste år. Slagtningerne faldt for alle typer af kvæg. Handyr udgjorde 48 pct. af slagtningerne, mens tallet var 37 pct. for køer og 15 pct. for kvier. Den samlede produktion af okse- og kalvekød i Danmark faldt 5,6 pct. i tredje kvartal i forhold til samme kvartal sidste år.

Animalsk produktion (kvt.)  3. kvt. 2019

20. november 2019 - Nr. 426

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Højere inflation i Danmark - men lavere i EU

20. november 2019

Inflationen i Danmark steg fra 0,4 pct. i september til 0,6 pct. i oktober. I samme periode faldt inflationen i EU fra 1,2 pct. til 1,1 pct. mens den i Euroområdet faldt fra 0,8 pct. til 0,7 pct. I EU og Euroområdet er det bl.a. prisændringer på drift af transportmidler, herunder særligt brændstof, der trækker inflationen ned. Fødevarer fortsætter med at være den varegruppe, der holder inflationen mest oppe i Danmark såvel som i EU og Euroområdet. Den danske kerneinflation (inflation ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer) er 1,0 pct. i oktober mod 0,8 pct. i september, mens kerneinflationen er uændret i både EU (1,5 pct.) og euroområdet (1,2 pct.).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  oktober 2019

20. november 2019 - Nr. 427

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2019

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Stadig voksende arbejdsstyrke

20. november 2019

Arbejdsstyrken voksede med 12.000 personer i tredje kvartal, når der korrigeres for sæsonbevægelser, hvilket svarer til en kvartalsvækst på 0,4 pct. Det viser tal fra Arbejdskraftundersøgelsen (AKU), hvor et udsnit af danskerne bliver interviewet om deres tilknytning til arbejdsmarkedet. Arbejdsstyrken opgøres som summen af beskæftigede og ledige i alderen 15-64 år. Stigningen i tredje kvartal blev drevet af en fremgang i AKU-beskæftigelsen på 13.000 personer, mens AKU-ledigheden afdæmpede stigningen med en tilbagegang på 1.000 personer. Antallet af personer, der står uden for arbejdstyrken, gik i samme periode tilbage med 6.000 personer.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2019

20. november 2019 - Nr. 425

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. februar 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Uændret driftsresultat for fiskeriet i 2018

19. november 2019

Driftsresultatet for danske fiskere blev 1,9 mio. kr. pr. virksomhed i 2018. Det er kun 17.000 kr. mindre end året før og et fald på under 1 pct. Bruttoudbyttet steg 7 pct. til 7 mio. kr., mens driftsomkostningerne steg 11 pct., og finansieringsomkostningerne steg 10 pct.

Regnskabsstatistik for fiskeri  2018

19. november 2019 - Nr. 424

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2021

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for fiskeri

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Statistikken omfatter dansk erhvervsfiskeri. Enheden i statistikken er et fartøj. I denne sammenhæng er et fartøj defineret som en regnskabsenhed. En regnskabsenhed består som hovedregel af et fartøj med selvstændigt regnskab. En regnskabsenhed kan i visse tilfælde indeholde flere fartøjer - eksempelvis hjælpefartøjer eller fartøjer, som hver for sig ellers ikke ville indgå i populationen. Populationen omfatter de enheder, som har en driftsmæssig aktiv periode på mindst seks måneder samt en årsomsætning over tærskelniveauet på 270.000 kr. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for fiskeri

Del sidens indhold
Nedgang i hugsten af træ i Jylland

18. november 2019

De danske skove havde i 2018 en hugst af træ på 3,7 mio. kubikmeter. Det er en nedgang på 5 pct. sammenlignet med 2017. Nedgangen er sket i Jylland, mens hugsten er steget en anelse på Øerne. Størsteparten af hugsten, nemlig 64 pct., finder dog fortsat sted i de jyske skove, og Jylland har da også 71 pct. af Danmarks skovareal. Se flere tal om fordelingen af skovarealet på geografiske områder på www.statistikbanken.dk/skov11. Offentligt ejede skove står for 16 pct. af hugsten. Der er hovedsageligt tale om skove ejet af Naturstyrelsen.

Hugsten i skove og plantager  2018

18. november 2019 - Nr. 423

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2020

Alle udgivelser i serien: Hugsten i skove og plantager

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Næsten alle skove på 50 ha og derover indgår i tællingen, mens der for mindre skove er tale om en beregning. Hugst er den mængde træ, der i kalenderåret er taget ud af skoven og klargjort til levering. Hugsten er for alle træarter omregnet til kubikmeter fastmasse, som er træindholdet i én rummeter nåletræ uden luft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Hugsten i skove og plantager

Del sidens indhold
Producent- og importpriserne falder fortsat på årsbasis

15. november 2019

Ændret 15. november 2019 kl. 11:15

Efter offentliggørelsen er der desværre konstateret fejl i årsændringerne i tabellen for Producentprisindeks for dansk produktion til hjemmemarkedet. Alle tal er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Det samlede producentprisindeks for varer er i oktober faldet med 3,0 pct. set i forhold til samme måned sidste år. Faldet er 0,5 procentpoint større end sidste måned, hvor indekset faldt med 2,5 pct. Tendensen i indekset har siden november 2018 været aftagende, og er nu negativ for sjette måned i træk. Faldet i årsudviklingen i denne måned skyldes bl.a. et fald i råstofindvinding på 22,5 pct. Årsudviklingen i råstofindvinding har ligeledes været aftagende siden november 2018, og negativ de seneste seks måneder. Råstofindvinding har således været en medvirkende årsag til faldet i producentprisindekset de sidste fem måneder.

Producent- og importprisindeks for varer  oktober 2019

15. november 2019 - Nr. 422

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2019

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
BNP-vækst dæmpes lidt i tredje kvartal

14. november 2019

BNP-indikatoren peger på en sæsonkorrigeret realvækst på 0,3 pct. i tredje kvartal sammenlignet med andet kvartal 2019. Samtidig viser beskæftigelsesindikatoren en vækst i den samlede beskæftigelse på 0,2 pct. Bemærk, at de nyligt offentliggjorte reviderede årlige tal for 2016-2018 ikke er indarbejdet på kvartaler endnu, og det må forventes at øge usikkerheden på indikatorerne. Blandt andet vil den ekstraordinære betaling placeret i første kvartal 2017 blive fordelt over en længere periode - læs mere i notatet om særlige forhold. Tallene vil blive indarbejdet i det kvartalsvise nationalregnskab til offentliggørelse 29. november 2019.

BNP-indikator  3. kvt. 2019

14. november 2019 - Nr. 420

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. februar 2020

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Salget i industrien går frem fra august til september

14. november 2019

Salget i industrien går frem fra august til september med 3,4 pct. Industriens salg har udvist en opadgående trend siden medio 2018. Specielt medicinalindustrien havde en stor fremgang. Medicinalindustrien havde i september det største salg inden for industrien. Generelt udgør medicinalindustrien 20 pct. af industrien (se Industriens produktionsindeks Nyt fra Danmarks Statistik 2019:408). Industriens salg udgør 21 pct. af firmaernes samlede salg ekskl. energi, korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  september 2019

14. november 2019 - Nr. 421

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2019

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Større vækst i bunden af indkomstskalaen

13. november 2019

For første gang siden 2012 er indkomsten fra 2017 til 2018 vokset relativt mere i bunden end i toppen. Grænsen for at tilhøre de 10 pct. af befolkningen med lavest indkomst voksede med 2,4 pct. fra 2017 til 2018. Den var i 2018 på 10.800 kr. om måneden i ækvivaleret disponibel indkomst. Man skulle have over 36.000 kr. om måneden for at tilhøre de 10 pct. med flest midler til forbrug eller opsparing, hvilket var 1,7 pct. højere end året før. Ses der bort fra nederst og øverst i indkomstskalaen, har der været en jævn indkomststigning over hele linjen på tæt ved 2 pct.

Indkomster for personer  2018 indkomstfordeling

13. november 2019 - Nr. 419

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2020

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold