oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Avanceret teknologi indtager de danske marker

8. oktober 2018

Næsten hver fjerde landmand bruger præcisionsteknologi i en eller anden form. Det gælder især de store landbrug, så præcisionsteknologi anvendes på 57 pct. af det samlede landbrugsareal. Præcisionslandbrug omfatter brug af data fra satellitter, sensorer mv. til en mere nøjagtig kørsel og målrettet tildeling af gødning m.m. Denne offentliggørelse ser både på, hvilket typer teknologier landmændene anvender og hvilke landmænd, der anvender dem.

Præcisionslandbrug  2018

8. oktober 2018 - Nr. 380

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Præcisionslandbrug

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Undersøgelsen af præcisionslandbrug er medfinansieret af Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø og indsamlet i Landbrugs- og gartneritællingen. 

Resultaterne om præcisionslandbrug baserer sig på svar fra 4.938 bedrifter i en foreløbig opgørelse af Land¬brugs- og gartneritællingen. Opregningsgrundlag: 27.854 bedrifter med dyr¬ket areal (landbrug uden dyrket areal er typisk væksthusgartnerier samt landbrug med fjerkræ). Undersø¬gel¬sens spørgsmål refererer til anvendelse (egen og via konsulenter, driftsledere, maskinstati¬oner o.l.) de seneste 12 måneder i forhold til juni 2024. Anvendelsen kan være sværere at vurdere hos bedrifter, der bruger teknologien indirekte, dvs. via konsulenter, maskinstationer mv. Anvendelsen behøver ikke omfatte alle marker.

RTK forbedrer det almindelige GPS-signal til en nøjagtighed på 1-2 cm ved hjælp af landbaserede signalstatio¬ner. RTK-GPS anvendes primært i traktorer og mejetærskere. Præcisionskørsel sparer tid og brændstof, men er også forudsætning for optimal anvendelse af GPS-relaterede data om fx afgrøders vækst. Alternativer til RTK med min¬dre nøjagtig¬hed (3-20 cm) indgår ikke i undersøgelsen. Sektionsstyring af sprøjter kræver mere præcis na¬vi¬gering end almindelig GPS, men ikke nødvendigvis i form af RTK-GPS. Software til planlægning af kvæl¬stofbehov: Planlægning og dokumentation af varieret kvælstofbehov, fx ud fra dyrkningshistorie, forventede udbytter mv.

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen for Landbrugs- og gartneritællingen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen
Stabil trend for industriproduktionen

5. oktober 2018

Den samlede industriproduktion faldt med 1,2 pct. fra juli til august. Faldet var især drevet af udviklingen inden for medicinalindustri og maskinindustri. Industriproduktionens fald i august kom efter en stigning i juli på 1,1 pct. og et fald i juni på 0,1 pct. I perioden juni-august steg industriproduktionen samlet set med 0,3 pct. sammenlignet med de foregående tre måneder, og dermed fortsætter den stigende trend. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  august 2018

5. oktober 2018 - Nr. 378

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2018

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Stort overskud og fortsat faldende ØMU-gæld

5. oktober 2018

Danmark ligger solidt inden for ØMU-kriterierne for både saldo og gæld i 2017 ved årets anden ØMU-indberetning til EU-kommissionen. ØMU-gælden udgjorde 775,1 mia. kr. ved udgangen af 2017, svarende til 36,1 pct. af BNP. I forhold til 2016 er det et fald på 1,8 procentpoint af BNP. Siden 2014 er ØMU-gælden faldet med i alt 8,2 procentpoint. Faldet i ØMU-gælden skyldes især et fald i den statslige gæld. Ifølge EU-traktatens ØMU-kriterier må ØMU-gælden ikke overstige 60,0 pct. af BNP.

ØMU-gæld og ØMU-saldo  2017 (oktober-version)

5. oktober 2018 - Nr. 379

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. april 2019

Alle udgivelser i serien: ØMU-gæld og ØMU-saldo

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Flere konkurser i september og i tredje kvartal

4. oktober 2018

Der var 234 konkurser i september blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Konkurserne førte til 772 tabte fuldtidsjob. Antallet af konkurser er 6 pct. højere end i august, mens jobtabet er 21 pct. lavere. Antallet af konkurser i tredje kvartal er 10 pct. højere end i andet kvartal, mens antallet af tabte job er 1 pct. højere.

Konkurser  september 2018

4. oktober 2018 - Nr. 376

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2018

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Flere tvangsauktioner i Hovedstaden

4. oktober 2018

Region Hovedstaden har i tredje kvartal set en relativ kraftig stigning i antallet af tvangsauktioner på 62 pct., hvilket har betydet, at Hovedstadsområdet har måttet vige pladsen som regionen med færrest tvangsauktioner til fordel for Nordjylland. Det er til trods for, at også Nordjylland har oplevet en stigning i antallet af tvangsauktioner på 25 pct. fra andet til tredje kvartal. Med 130 tvangsauktioner i tredje kvartal mod 144 i det foregående kvartal, har Region Midtjylland omvendt haft et fald på 10 pct. i antallet af tvangsauktioner. Også regionerne Syddanmark og Sjælland har haft færre tvangsauktioner i perioden. Trods det faldende antal tvangsauktioner er Sjælland dog fortsat den region, hvor flest går på tvang. Samlet set er det faktiske antal tvangsauktioner steget fra 644 i andet kvartal til 675 i tredje kvartal, svarende til en stigning på 5 pct.

Tvangsauktioner  september 2018

4. oktober 2018 - Nr. 377

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2018

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Huse stiger nu mere i pris end lejligheder

3. oktober 2018

På landsplan steg priserne på enfamiliehuse med 3,9 pct. i juli i forhold til samme måned sidste år, mens priserne på ejerlejligheder steg med 3,1 pct. i samme periode. Det er første gang siden august 2011, at priserne på enfamiliehuse er steget mere end for ejerlejligheder, når man måler prisudviklingen i forhold til samme måned forrige år.

Ejendomssalg (md.)  juli 2018

3. oktober 2018 - Nr. 374

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. november 2018

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
E-salg udgør næsten en fjerdedel af omsætningen

3. oktober 2018

E-salg, dvs. omsætning fra ordrer modtaget via hjemmesider, andre online netværk eller apps, udgjorde næsten en fjerdedel (23 pct.) af omsætningen i 2017 for virksomheder med mindst ti ansatte. E-salg til udlandet udgjorde 9 pct. af virksomhedernes samlede omsætning, mens e-salg i Danmark udgjorde 14 pct. E-salg til udlandet var særligt stor inden for industri mv., hvor 18 pct. af omsætningen kom herfra. Det var især EDI-salg til udlandet fra store danske industrivirksomheder inden for farmaci og fødevarer, som bidrog til branchens relative store omsætning fra udlandet. EDI-salg er online ordrer, der sendes automatisk fra virksomhed til virksomhed. Inden for handel og transport mv. var det e-salg i Danmark, som bidrog mest til branchens omsætning, da 22 pct. af omsætningen var fra e-salg i Danmark, og 6 pct. var ordrer fra udlandet.

It-anvendelse i virksomheder (tema)  2018 e-handel

3. oktober 2018 - Nr. 375

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder (tema)

Kontakt

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

It i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca.4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Små virksomheders aktiviteter

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Stor variation i de selvstændiges indkomst

2. oktober 2018

Ændret 11. januar 2019 kl. 08:00

Der er desværre konstateret fejl i opgørelsen af de selvstændiges indkomst. Hvor årsindkomsten var angivet til 573.000 kr. og skulle have været 561.000 kr. Alle berørte tal er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2017 var den gennemsnitlige årsindkomst for en selvstændig på 561.000 kr. før skat. Den gennemsnitlige indkomst for selvstændige ligger klart i toppen af indkomstskalaen sammenlignet med de øvrige socioøkonomiske grupper, heriblandt lønmodtagere. En lønmodtager tjente samme år 447.000 kr. i gennemsnit før skat. Den højere indkomst for selvstændige dækker imidlertid over, at relativt få selvstændige har meget høje årsindkomster. Det kan fx illustreres ved at se på medianindkomsterne, som er den indkomst præcis halvdelen af selvstændige og lønmodtagere hhv. tjener mindre eller mere end. I 2017 havde halvdelen af de selvstændige en samlet indkomst før skat på 329.000 kr. eller derover. Til sammenligning var medianen for lønmodtagere på 388.000 kr.

Indkomster for personer  2017

2. oktober 2018 - Nr. 372

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. november 2018

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Energiforbruget i væksthuse halveret på 15 år

2. oktober 2018

I de seneste 15 år er forbruget af energi blandt væksthusgartnerierne omtrent halveret. Da væksthusarealet i samme periode kun er faldet med 23 pct., er der tale om en gevaldig forbedring af energieffektiviteten.

Væksthusproduktion  2017

2. oktober 2018 - Nr. 373

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Væksthusproduktion

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Vækstproduktionen er opgjort som en kombination af oplysninger fra landbrugs- og gartneritællingen og regnskabsstatistikken for jordbrug. Alle bedrifter med væksthuse er omfattet af landbrugs- og gartneritællingen, mens det er en stikprøve af disse, som indgår i regnskabsstatistikken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Bruttoledigheden er faldet med 11.200 på et år

28. september 2018

Fra juli til august faldt bruttoledigheden med 600 fuldtidspersoner fra 107.600 til 107.000. Ledighedsprocenten lå dog uændret på 3,9 pct. Siden august 2017 er bruttoledigheden sæsonkorrigeret faldet med 11.200 fuldtidspersoner. Bruttoledigheden er hermed endnu en gang på det laveste niveau siden februar 2009 - dette gælder både ledighedsprocenten og antallet af ledige. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigerede med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  august 2018

28. september 2018 - Nr. 367

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Historisk højt niveau for økologisk malkekvæg

28. september 2018

Det gennemsnitlige driftsresultat for økologiske heltidsbedrifter med malkekvæg nåede i 2017 et historisk højt niveau på knap 1,5 mio. kr. pr. bedrift. Det er en stigning på 304.000 kr. i forhold til året før. Det er det hidtil højeste resultat for de økologiske mælkeproducenter. Afregningsprisen på økologisk mælk steg med 20 øre til 3,59 kr./kg, og ydermere steg mælkeydelsen med 103 kg  pr. ko. For 2018 er billedet mørkere for økologernes økonomi efter sommerens tørke og faldende priser på bl.a. mælk, se Nyt fra Danmarks Statistik 2018:342

Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug  2017

28. september 2018 - Nr. 370

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. september 2019

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for økologisk jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve på 167 ud af en population på 1.464 fuldt omlagte økologiske landbrugsbedrifter med en minimumsomsætning (Standard Output) på 25.000 euro. I statistikdokumentation om Regnskabsstatistik for jordbrug findes mere information om kilder og metoder. Data indsendes til EUs informationsnet for landøkonomisk bogføring (FADN), der sammenstiller landenes data i FADN databasen.

Heltidslandbrug har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer. 

Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsind¬sats og investerede kapital. 

Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med 223,50 kr. i timen. 

Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct. 

Soliditetsgrad viser egenkapital efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Bruttonationalproduktet steg lidt i andet kvartal

28. september 2018

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,2 pct. i andet kvartal 2018, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser den reviderede beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for andet kvartal. Væksten er dermed uændret i forhold til den tidligere opgørelse. Væksten fra første til andet kvartal kan være vanskelig at fortolke pga. påske og andre uregelmæssige forhold. Udviklingen afspejles derfor tydeligere ved at vurdere væksten samlet for første halvår 2018 i forhold til andet halvår 2017 (halvårsvækst). I denne periode er BNP vokset med 0,9 pct. Usikkerheden på BNP-væksten vurderes generelt til ± 0,5 procentpoint, viser hidtidige erfaringer.

Kvartalsvist nationalregnskab  2. kvt. 2018 revideret

28. september 2018 - Nr. 368

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2018

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Fortsat høj indtjening i gartnerierne

28. september 2018

I gartneribranchen havde gartnerier med grøntsager igen det højeste driftsresultat med i gennemsnit hhv. 1,1 og 1,0 mio. kr. på friland og i væksthus. Potteplantegartneriernes driftsresultat var lidt lavere - 878.000 kr. i gennemsnit, mens det for planteskolerne og frugt- og bærplantagerne var hhv. 589.000 kr. og 291.000 kr. For potteplantegartnerier og planteskoler var der tale om en stigning i driftsresultatet på ca. 100.000 kr. i forhold til 2016. For væksthusgrøntsager faldt driftsresultatet med en halv mio. kr., hvilket bl.a. hænger sammen med lavere priser på produkterne. Frugt- og bærplantagernes driftsresultat faldt med omtrent 50.000 kr., mens det for frilandsgrøntsager var næsten uændret.

Regnskabsstatistik for gartneri  2017

28. september 2018 - Nr. 371

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. september 2019

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for gartneri

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Statistikken er baseret på en stikprøve og dækker jordbrugsbedrifter, hvor mindst halvdelen af standardoutput kommer fra gartneriprodukter. Data indsendes til EU's informationsnet for landøkonomisk bogføring, der sammenstiller landenes data.
Heltidsgartneri har et samlet arbejdsforbrug på mindst 1.665 timer.
Driftsresultatet aflønner ejerens arbejdsindsats og investerede kapital. 
Driftsresultat efter ejeraflønning: Ejerfamiliens arbejde er aflønnet med en beregnet timeløn.
Afkastningsgrad viser forrentningen af den investerede kapital i pct.
Soliditetsgrad efter hensættelser viser egenkapitalen efter hensatte forpligtelser i pct. af samlede aktiver i selveje.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug
257.200 børn og 56.400 voksne i danske dagtilbud

28. september 2018

Ændret 29. maj 2019 kl. 08:30

Normeringstallet for daginstitution i aldersgruppen 3 år til skolestart for Aalborg Kommune er opdateret fra 5,8 til 6,0, hvilket har medført ændret farvekode i kommuneoversigten.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2017 var der ca. 257.200 fuldtidsbørn i dagplejen og de kommunale og selvejende daginstitutioner. Disse børn møder dagligt ca. 56.500 fuldtidsvoksne. Begrebet fuldtidsbørn udtrykker, at fx to halvvtids børn tilsammen udgør ét fuldtidsbarn. Tilsvarende gælder for fuldtidsvoksne. Inden for de kommunale og selvejende daginstitutioner i 2017 var der 224.000 børn, som møder 46.600 voksne fordelt på 24.900 pædagoger, 18.200 pædagogmedhjælpere og pædagogiske assistenter samt 3.500 ledere. Inden for dagplejen var der i 2017 yderligere ca. 33.200 børn og 9.800 dagplejere, hvis faglige profil er betydelig mere differentieret, end det gælder for personalet på daginstitutionsområdet. For dagplejere er ledere ikke indregnet.

Børnepasning før skolestart  2017

28. september 2018 - Nr. 369

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. september 2019

Alle udgivelser i serien: Børnepasning før skolestart

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Normeringstallet er en beregning af de samlede pasningsressourcer på både kommunalt og forældrebestyrelse niveau i forhold til antal børn, og beregnes for kommunale og selvejende daginstitutioner, ved at dividere antal børn med personale, begge i fuldtidsenheder. Det er kun pædagogisk personale som pædagogiske ledere, pædagoger, assistenter mv., der medregnes. Normeringstallet er opgjort som en brutto-normering, hvor personalets samlede opgaver som børnetid, forældresamtaler mv. indgår i opgørelsen, og der tages ikke højde for åbningstider. Hverken for børn eller personale fratrækkes sygdom eller ferie, men for personalet foretages barselskorrektion. Vikarforbrug og støttepersonale indgår også i normeringsberegningen.Tal for privatinstitutioner opgøres separat, og udgives som statistikken PBOERN dog uden normeringsberegning.Læs mere om metoden i statistikdokumentationen. Se også emnesiden

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnepasning før skolestart
Dæmper på industriens konjunkturindikator

27. september 2018

Industriens konjunkturindikator faldt fra plus 5 i august til minus 1 i september. Set over det seneste år er der en næsten vandret tendens. Faldet i september har medvirket til, at tillidsindikatoren, der sammenfatter de fire erhvervs konjunkturbarometre samt forbrugerforventningerne, også falder. For bygge og anlæg er konjunkturindikatoren uændret på nul som i august, hvilket ikke ændrer den stigende tendens. Denne offentliggørelse ser også på udviklingen i industriens kapacitetsudnyttelse, som er lavere i Danmark end hos vores vigtigste samhandelslande i EU.

Konjunkturbarometer for erhvervene  september 2018

27. september 2018 - Nr. 365

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Færre er gift når de får børn

27. september 2018

33 pct. af de førstegangsfødende kvinder i 2017 var gift. For 20 år siden var det 40 pct. af de førstegangsfødende, der var gift. Af de mødre, der fødte for anden gang i 2017 var 53 pct. gift, mens 66 pct. af dem, der fødte barn nummer tre eller højere var gift på fødselstidspunktet.

Fertilitetsdatabasen  2017

27. september 2018 - Nr. 366

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2019

Alle udgivelser i serien: Fertilitetsdatabasen

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregningerne af fertilitet er udtræk fra Fertilitetsdatabasen. Se statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fertilitetsdatabasen (Afsluttet)
Bedre arbejdstilrettelæggelse øger produktiviteten

26. september 2018

I perioden 2012-2016 steg byerhvervenes arbejdsproduktivitet med gennemsnitligt 1,2 pct. pr. år., hvilket er på niveau med perioderne 2001-2003 og 2008-2011. For perioden 2012-2016 kan omkring tre fjerdedele (0,9 procentpoint) af væksten i arbejdsproduktiviteten forklares ved en stigning i totalfaktorproduktiviteten, der er effekten af, at kapital og arbejdskraft udnyttes bedre i den måde arbejdet tilrettelægges på, og tekniske fremskridt bliver nyttiggjort. Derimod bidrager kapitalintensiteten (et større eller bedre produktionsapparat pr. arbejdstime) stort set ikke til stigningen. Bidraget fra kapitalintensiteten skyldes udelukkende et bidrag på 0,1 procentpoint fra it, da det øvrige kapitalapparat ikke bidrager. De resterende, 0,3 procentpoint af stigningen i arbejdsproduktiviteten på 1,2 pct. kan henføres til bedre uddannelse hos medarbejderne.

Produktivitetsudviklingen  2016

26. september 2018 - Nr. 364

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. februar 2019

Alle udgivelser i serien: Produktivitetsudviklingen

Kontakt

Magnus Børre Eriksen, tlf. 29 12 27 56

Kilder og metode

Beregningerne er baseret på nationalregnskabets tal. Denne opgørelse er foretaget med udgangspunkt i Nationalregnskab (år) 2021-2024 juni-version (Nyt fra Danmarks Statistik 2025:203 fra 30. juni 2025). Danmarks Statistik har tidligere offentliggjort en kvalitetsvurdering, som beskriver usikkerheden og kvalite­ten af produktivitetstallene på forskellige brancher.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Produktivitetsudviklingen

Del sidens indhold
Mange mindre virksomheder er reelt del af koncern

25. september 2018

Ændret 12. oktober 2018 kl. 08:00

Efter offentliggørelsen er der foretaget revision af udgivelsen, da en betydende koncern ikke var med i datamaterialet til opgørelsen. Alle berørte tal er ændret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Omkring 60.000 små og mellemstore virksomheder (SMV'er) indgik i en koncernrelation i Danmark i 2016. Det svarer til 42 pct. af alle aktive SMV'er i de private byerhverv (undtaget personligt ejede virksomheder) i 2016. Disse SMV'er i koncerner stod for 62 pct. af den samlede beskæftigelse i gruppen, svarende til 467.000 fuldtidsansatte (ansatte omregnet til fuld tid). En koncern består af to eller flere firmaer (moder- og datterselskaber), hvor moderselskabet kontrollerer datterselskaberne.

Koncerner i Danmark  2016

25. september 2018 - Nr. 363

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Koncerner i Danmark

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er registerbaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Det Erhvervsstatistiske Register, Generel Firmastatistik og årsregnskaber. Offentlig virksomhed mv. ekskluderes. En koncern er en gruppe af danske firmaer (to eller flere), som er knyttet sammen på baggrund af et direkte eller indirekte ejerskab større end 50 pct., eller hvis der er kontrollerende indflydelse. Danske firmaer, der er forbundet gennem udenlandske firmaer, opfattes således også som koncernforbundne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Koncerner i Danmark

Del sidens indhold
Detailsalget fastholder den positive trend i 2018

25. september 2018

Detailsalget var i august 0,3 pct. højere end i juli. Stigningen kom efter en nedgang i juli på 0,4 pct. I perioden juni-august var detailsalget 0,5 pct. højere end i de tre foregående måneder. Salget af beklædning mv. steg i august med 1,1 pct., og salget af andre forbrugsvarer steg 1,0 pct., mens salget af fødevarer og andre dagligvarer faldt 0,6 pct. Detailsalget i august 2018 var 2,2 pct. højere end i august 2017. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. På trods af generelt lavere salg i juli måned, ses fremgang i branchen for detailhandel med dagligvarer via internet.

Detailomsætningsindeks  august 2018

25. september 2018 - Nr. 362

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
IP-rettigheder bruges ofte i forskning og udvikling

24. september 2018

Virksomheder, der har intellektuelle rettigheder (IPR) i form af fx patenter, bruger dem ofte i deres forskning og innovation. I 2016 anvendte 41 pct. af virksomhederne med IPR-aktivitet i høj eller i nogen grad rettighederne i deres udviklingsarbejde. Andelen er stigende med virksomhedens størrelse. Blandt virksomheder med over 1.000 ansatte var andelen 61 pct. Der var i undersøgelsen ca. 450 virksomheder med ti ansatte eller mere, der havde eller havde søgt IP-rettigheder.

Forskning og udvikling i erhvervslivet (tillæg)  2016 IP-rettigheder

24. september 2018 - Nr. 361

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling i erhvervslivet (tillæg)

Kontakt

Anne-Sofie Dam Bjørkman, tlf. 20 37 54 60

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen. Danske data er dermed sammenlignelige med de øvrige EU- og OECDlandes.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet
Indtægterne fra moms og kildeskatter stiger

24. september 2018

Momsprovenuet var i andet kvartal 2018 på 53,6 mia. kr., hvilket er 1,6 mia. kr. højere end i andet kvartal 2017. Stigende momsindtægter kommer fra et stigende privatforbrug, hvilket skyldes at momsen er en indirekte skat, som beregnes af varens eller tjenesteydelsens værdi. I andet kvartal 2018 udgjorde kildeskatterne 111,9 mia. kr. Sammenlignet med samme kvartal i 2017 steg kildeskatterne med 3,9 mia. kr. Kildeskatterne omfatter de indtægter, staten og kommunerne modtager via indkomstskatten.

Offentligt kvartalsregnskab  2. kvt. 2018

24. september 2018 - Nr. 359

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2018

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Hver tredje løsladte mand idømmes ny frihedsstraf

24. september 2018

Ændret 13. december 2018 kl. 08:00

Der var desværre fejl i datagrundlaget fra Rigspolitiet ved offentliggørelsen. De, der begik ny kriminalitet er ændret fra 42.077 til 42.097 i første afsnit. Den første figur er også blevet opdateret. Berørt tal er blevet revideret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I 2014 blev 125.012 mænd enten løsladt fra afsoning eller fundet skyldige i en lovovertrædelse. Heraf begik 42.097 - svarende til 34 pct. - ny kriminalitet en eller flere gange inden for de efterfølgende to år. Andelen var størst blandt mænd, der blev løsladt fra afsoning i fængsel. Her begik 66 pct. ny kriminalitet. Det er også i denne gruppe, at den største andel bliver idømt en ubetinget frihedsstraf (36 pct.).

Tilbagefald til kriminalitet  2014-2016

24. september 2018 - Nr. 360

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Tilbagefald til kriminalitet

Kontakt

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Kilder og metode

Statistikken om tilbagefald til kriminalitet omhandler personer, der i et givent år er blevet løsladt efter afsoning i fængsel mv., eller som har fået en fældende strafferetlig afgørelse, dog eksklusive ubetingede frihedsstraffe. Hvis disse personer begår en ny lovovertrædelse inden for to år, betragtes det som tilbagefald til ny kriminalitet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Tilbagefald til kriminalitet

Del sidens indhold
Det offentlige er storkunde af økologiske varer

21. september 2018

Den offentlige sektor aftager 44 pct. af salget af økologiske varer til foodservice. Foodservice omfatter servering af mad fra køkkener i institutioner, restauranter, kantiner, caféer, udbringning mv. Det offentliges forbrug af økologiske fødevarer er over dobbelt så stor som sektorens andel af det samlede salg af føde- og drikkevarer til foodservice, som ligger på 20 pct. Baggrunden er en højere andel af økologi i de offentlige storkøkkener, nemlig 19 pct. mod 7 pct. i den private sektor.

Salg af økologiske varer til foodservice  2017

21. september 2018 - Nr. 355

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. september 2019

Alle udgivelser i serien: Salg af økologiske varer til foodservice

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Kurt-Kristian Bech, tlf. 51 16 91 99

Kilder og metode

Der er en vis usikkerhed knyttet til resultaterne, da ikke alle virksomheder kender den økologiske omsætning præcist. Salget fordelt på kundegrupper er baseret på skøn fra virksomhederne. Tal for seneste periode er foreløbige frem til næste offentliggørelse. Fødevarestyrelsens økologiske spisemærke viser andelen af økologiske indkøbte føde- og drikkevarer: guld (90-100 pct.), sølv (60-90 pct.) og bronze (30-60 pct.). Antal spisemærker siger ikke noget om størrelsen af spisestederne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Salg af føde- og drikkevarer til foodservice
Øget salg af biler, der bruger mere brændstof

21. september 2018

Det gennemsnitlige energiforbrug for nye biler, der bruger fossilt brændstof har i perioden december-august, dvs. efter afgiftsændringerne i efteråret 2017, været 4,46 liter/100 km. Det er 3,6 pct. højere end i perioden januar 2016 - juli 2017 og svarer til en energieffektivitet på 22,4 km/liter, opgjort efter den såkaldte NEDC-metode. Benzindrevne bilers forbrug er 3,8 pct. højere, mens dieselbilernes er 3,2 pct. højere. Opgjort efter den nye WLTP-metode er forbruget 5,41 liter/100 km svarende til 18,5 km/liter, dvs. en del større, men mere realistisk. Se mere om overgangen fra NEDC til WLTP i Nyt fra Danmarks Statistik 2018:309

Energieffektiviteten for nyregistrerede biler  2018

21. september 2018 - Nr. 357

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. oktober 2019

Alle udgivelser i serien: Energieffektiviteten for nyregistrerede biler

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Målet for energieffektiviteten km/l er fastlagt i et EU-regelsæt, som også fastsætter standardiserede målinger, som alle nye personbiler skal gennemgå. Målet er et sammenvejet udtryk for brændstoffor-bruget for en fast kombination af kørselstyper og -længder (by- og landevejskørsel mv.) med bestemte hastigheder. Emissionsmålingerne er ligeledes EU-fastlagte..

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne steg mest i USA

21. september 2018

I andet kvartal 2018 steg de gennemsnitlige arbejdsomkostningerne pr. time i den private sektor mest i USA. Her var stigningen på 2,9 pct. i forhold til samme kvartal sidste år. De 28 medlemslande i EU fulgte tæt efter med en samlet stigning i arbejdsomkostningerne pr. time på 2,8 pct. i samme periode. I Euroområdet steg arbejdsomkostningerne fortsat mindre end i EU samlet set. Fra andet kvartal 2017 til samme kvartal 2018 steg de 2,4 pct. I Danmark var stigningen på årsbasis i arbejdsomkostningerne pr. time i perioden mindst med 2,2 pct.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  2. kvt. 2018

21. september 2018 - Nr. 358

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
3.000 flere lønmodtagere i juli

21. september 2018

Fra juni til juli steg antallet af personer med lønmodtagerjob med 3.000, svarende til 0,1 pct. I alt havde 2.752.000 et lønmodtagerjob i juli. Det er 29.600 flere, end da lønmodtagerbeskæftigelsen toppede i 2008. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juli 2018

21. september 2018 - Nr. 354

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Priserne på enfamiliehuse steg i hele landet

21. september 2018

På landsplan steg priserne på enfamiliehuse med 1,7 pct. fra første til andet kvartal 2018, mens priserne på ejerlejligheder steg med 1,2 pct. i samme periode. Priserne på enfamiliehuse steg i alle regioner - mest i Region Midtjylland med 3,0 pct. og mindst i Region Nordjylland med 0,7 pct. For ejerlejligheder steg priserne i fire ud af fem regioner. Største stigning var i Region Sjælland, hvor priserne steg med 5,4 pct., mens priserne faldt med 0,3 pct. i Region Syddanmark.

Ejendomssalg (kvt.)  2. kvt. 2018

21. september 2018 - Nr. 356

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2018

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Danmark har den laveste inflation i EU

20. september 2018

I august faldt inflationen i Danmark til 0,8 pct. fra 0,9 pct. i juli. Danmark har hermed den laveste inflation af alle lande i EU, hvilket er første gang siden starten på opgørelsen af det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks i 1997. Det er især prisfald på fødevarer og fjernvarme i Danmark, der bidrager til, at den danske inflation nu er den laveste i EU. I EU faldt inflationen i august til 2,1 pct. fra 2,2 pct. i juli. Det er første gang siden februar 2018, at inflationen falder i EU, mens den er faldet de seneste to måneder i Danmark.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  august 2018

20. september 2018 - Nr. 353

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Niveauet for forbrugertilliden er uændret

20. september 2018

Forbrugertilliden ligger på 6,9 i september mod 7,8 i august, og niveauet er dermed uændret. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er på 8,6. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  september 2018

20. september 2018 - Nr. 352

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Flest i Hovedstaden køber logi hos private på nettet

19. september 2018

I 2017 havde 14 pct. af befolkningen i Region Hovedstaden købt privat indlogering via online platforme, hvor andelen i Region Nord- og Midtjylland samt Region Syddanmark var på 10 pct. I Region Sjælland var der 8 pct. af befolkningen, som havde købt privat indlogering på internettet. Indlogeringen blev købt via hjemmesider, apps eller sociale netværk med indlogeringstjenester udbudt af privatpersoner (fx AirBnB). Tilsvarende havde 13 pct. af virksomhederne i Region Hovedstaden anvendt online platforme til privat indlogering af deres medarbejdere, fx i forbindelse med forretningsrejser. Andelen af virksomheder, der i 2017 købte privat indlogering på nettet, var 10 pct. i Region Midtjylland, 8 pct. i Region Nordjylland samt 7 pct. i Region Syddanmark og Sjælland.

It-anvendelse i befolkningen og virksomheder (tema)  2018

19. september 2018 - Nr. 350

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen og virksomheder (tema)

Kontakt

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Unge arbejder oftere sort

19. september 2018

Ændret 04. oktober 2018 kl. 15:00

Det har efter offentliggørelsen af denne artikel vist sig nødvendigt at præcisere definitionen af sort arbejde Det er gjort nedenfor.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

3 pct. af befolkningen i alderen 15-64 år angav i andet kvartal 2018 at have arbejdet sort inden for det seneste år. Det svarer til 124.000 danskere. Definitionen af sort arbejde er her snæver, idet den er afgrænset til at være udført arbejde, som svarpersonen selv anser for at være sort arbejde. Andre undersøgelser anvender en bredere definition af sort arbejde, se under Særlige forhold ved denne offentliggørelse. Der var stor variation imellem aldersgrupperne. Blandt de 15-29-årige svarede 6 pct., at de havde arbejdet sort. Det er et fald på 2 procentpoint fra året forinden. For aldersgrupperne 30-54 år og 55-64 år var andelen, der angav at have udført sort arbejde, hhv. 3 pct. og 2 pct. i både 2017 og 2018. Det viser den kvartalsvise arbejdskraftundersøgelse (AKU).

Arbejdskraftundersøgelsen (tema)  2. kvt. 2018 sort arbejde

19. september 2018 - Nr. 351

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (tema)

Kontakt

Wendy Takacs Jensen, tlf. 51 79 47 14

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper i alle europæiske lande. Der er siden 2010 blevet spurgt ind til sort arbejde i Arbejdskraftundersøgelsen én gang årligt. Metoden til at afgrænse sort arbejde er i overensstemmelse med Nationalregnskabets metode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Stadig færre modtager offentlig forsørgelse

19. september 2018

Fra første til andet kvartal 2018 faldt antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige med 8.500 personer til i alt 705.500, når SU-modtagere ikke tælles med. Antallet af offentligt forsørgede eksklusive SU-modtagere toppede i første kvartal 2010 og er siden da faldet støt med i alt 138.800. Antallet af SU-modtagere steg derimod med over 125.000 fra udgangen af 2008 til udgangen af 2015. Siden da har antallet af SU-modtagere ligget omkring de nuværende 325.000 personer. Alle personopgørelser i artiklen er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  2. kvt. 2018

19. september 2018 - Nr. 349

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2018

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Vækst i danske lastvognes internationale transport

18. september 2018

Det internationale transportarbejde steg med 5 pct. i andet kvartal 2018 sammenlignet med første kvartal. Da det nationale transportarbejde, som udgør 80 pct. af danske lastvognes transportarbejde, samtidig faldt 3 pct., faldt det samlede transportarbejde (gods gange distance) for danske lastvogne med 2 pct. i andet kvartal. Transportarbejdet i andet kvartal 2018 blev samlet 3,7 mia. tonkm. To tredjedele af den samlede godstransport foregår med lastvogn.

Godstransport med danske lastbiler  2. kvt. 2018

18. september 2018 - Nr. 348

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2018

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Fald i udslip af drivhusgasser i 2017

18. september 2018

Udslippet af drivhusgasser fra danske økonomiske aktiviteter, der bidrager til BNP, var 88,9 mio. ton CO2-ækvivalenter i 2017. Det er et fald på 1 pct. i forhold til 2016. Faldet på 1 pct. dækker over et større fald på 18 pct. i udslippet fra forsyningsvirksomhed og en mindre stigning på 2 pct. for handel og transport, især international skibstrafik. Faldet inden for forsyningsvirksomhed skal ses i sammenhæng med en enkeltstående stigning året før på 12 pct.

Emissionsregnskab  2017

18. september 2018 - Nr. 347

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. september 2019

Alle udgivelser i serien: Emissionsregnskab

Kontakt

Leif Hoffmann, tlf. 23 69 58 63

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Kilder og metode

Opstillingen af emissionsregnskabet foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter, der indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. Drivhusgasemissionen inkluderer udledning af kuldioxid (CO2) inkl. og ekskl. biomasse, metan (CH4), lattergas (N2O) og F-gasser (HFC, PFC og SF6). Data for seneste år er foreløbige, og de er baseret på det seneste Energiregnskab for Danmark samt emissionskoefficienter og ikke-energirelaterede emissioner fra året før, hvor sidstnævnte dog er fremskrevet med indikatorer, fx landbrugets husdyrbestand og produktionsindeks for beton- og teglværksindustrien.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Emissionsregnskab
Højeste producentprisstigninger i mere end seks år

17. september 2018

Det samlede producentprisindeks for varer er det seneste år steget med 7,1 pct. Det er 0,4 procentpoint højere end forrige måneds årlige stigning på 6,7 pct. Stigningen er den største siden oktober 2011, hvor der var en stigning i producentprisindekset i forhold til samme måned året før på 7,6 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  august 2018

17. september 2018 - Nr. 346

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. oktober 2018

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold