oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Høj opsparing i første kvartal 2022

30. juni 2022

Opsparingsandelen i de danske husholdninger mv. endte på 8,5 pct. af den disponible indkomst i årets første kvartal, når der ikke korrigeres for ændringer i husholdningernes pensionskassereserver. Dette er den næsthøjeste opsparingsandel i statistikkens historie og er kun overgået af andet kvartal 2020, hvor nedlukninger og restriktioner som følge af COVID-19-pandemien prægede danskernes opsparingsadfærd. Opgørelsen af nationalregnskabet for 2020 og frem er mere usikker end normalt, idet kildedata er behæftet med større usikkerhed pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien. Læs mere under Særlige forhold.

Sektorfordelt nationalregnskab  1. kvt. 2022

30. juni 2022 - Nr. 243

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2022

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Høj vækst i dansk økonomi i 2021

30. juni 2022

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 4,9 pct. i 2021. Det viser den reviderede opgørelse af nationalregnskabet, som dermed opjusterer BNP-væksten i 2021 med 0,2 procentpoint. BNP-væksten i 2021 er den højeste siden 1994, hvor BNP steg med 5,3 pct. Fra efterspørgselssiden var der især høj vækst at se i eksporten og de faste bruttoinvesteringer i 2021. Investeringerne steg med 6,2 pct., mens eksporten steg med 8,0 pct. Den høje 2021-vækst skal ses i sammenhæng med 2020-nedgangen, hvor BNP-væksten faldt med 2,0 pct. Det samme billede ses også blandt vores nabolande og EU-27. For alle 27 EU-lande var der samlet en stigning i BNP på 5,4 pct. i 2021. BNP-væksten var også høj i andre nordiske lande, som Sverige og Norge, der havde en vækst på hhv. 5,1 pct. og 3,9 pct. i 2021.

Nationalregnskab (år)  2019-2021 juni-version

30. juni 2022 - Nr. 241

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2022

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Lille stigning i ledigheden

30. juni 2022

I maj steg ledigheden med 800 til 71.300 personer, hvorved ledigheden udgør 2,5 pct. af arbejdsstyrken. Fra april til maj steg antallet af ikke-aktiverede kontant-hjælpsledige med 1.700, mens antallet af ledige dagpengemodtagere og antallet af aktiverede ledige faldt med hhv. 300 og 600. Stigningen i ledigheden skal ses i lyset af nytilkomne ukrainske flygtninge, som modtager kontanthjælp (eller nærmere bestemt selvforsørgelses-, hjemsendelses- og overgangsydelse) og samtidig vurderes jobparate.

Arbejdsløsheden (md.)  maj 2022

30. juni 2022 - Nr. 240

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Boligpriserne steg i første kvartal 2022

30. juni 2022

I første kvartal 2022 steg boligpriserne på landsplan målt i forhold til kvartalet før i sæsonkorrigerede tal. Fra fjerde kvartal 2021 til første kvartal 2022 blev et enfamiliehus i gennemsnit 1,6 pct. dyrere, mens ejerlejligheder steg med 1,0 pct. Under COVID-19 toppede den kvartalsvise prisstigning for enfamiliehuse med 3,8 pct. i fjerde kvartal 2020 og med 3,7 pct. for ejerlejligheder i første kvartal 2021. Den seneste gang, at den kvartalsvise prisudvikling for enfamiliehuse var negativ, var i første kvartal 2020, hvor huspriserne faldt med 0,4 pct. For ejerlejligheder skal man tilbage til tredje kvartal 2019 for at finde den seneste gang, hvor den kvartalsvise prisudvikling var negativ. Her faldt ejerlejlighedspriserne med 0,4 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  1. kvt. 2022

30. juni 2022 - Nr. 242

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2022

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Nedgang i eksport og forbrug giver BNP-fald

30. juni 2022

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 0,5 pct. i første kvartal 2022, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Kvartalsvæksten er dermed revideret ned med 0,4 procentpoint i forhold til den første offentliggørelse af nationalregnskabet for første kvartal 2022. Det var især tilbagegang i eksport samt privat og offentligt forbrug, der lå til grund for faldet i BNP. Omvendt bidrog investeringerne positivt og var med til at mindske faldet i BNP. På trods af det kvartalsvise BNP-fald har dansk økonomi vist en stor fremgang de seneste fire kvartaler på 6,2 pct. Dermed lå BNP 5,5 pct. over niveauet før coronakrisen i fjerde kvartal 2019. I årets første kvartal steg beskæftigelsen med 0,9 pct., svarende til 28.400 personer, mens de præsterede timer ligeledes steg 0,9 pct. Der er stadig en øget usikkerhed i opgørelsen af nationalregnskabet pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien bl.a. gennem en øget usikkerhed på sæsonkorrektionen. Se mere under Særlige forhold.

Nationalregnskab  1. kvt. 2022 revideret

30. juni 2022 - Nr. 239

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2022

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Erhvervslivet forventer tilbagegang

29. juni 2022

Efter nogle måneders tilløb, er der nu klare forventninger om faldende produktion i industrien samt faldende omsætning og beskæftigelse i både detailhandlen og bygge og anlæg. For beskæftigelsen i industrien og serviceerhvervet er der faldende tendens, men der er stadig forventninger om stigende beskæftigelse, blot i mindre grad. I figuren nedenfor ses udviklingen i erhvervslivets forventninger til de nævnte parametre udtrykt ved deres nettotal (andelen, der forventer stigning fratrukket andelen, der forventer fald). Det viser altså om, der er en overvægt, der forventer fremgang eller tilbagegang.

Konjunkturbarometer for erhvervene  juni 2022

29. juni 2022 - Nr. 236

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Rejserestriktioner gav færre lange ferierejser i 2021

29. juni 2022

Danskerne foretog i alt 2,1 mio. lange ferierejser med mindst fire overnatninger til udlandet i 2021. Det er et fald på 28 pct. i forhold til 2020, hvor der blev foretaget 2,9 mio. lange ferierejser. Før COVID-19 var der mellem 4,5 og 5,0 mio. lange ferierejser til udlandet om året. Ser man på første kvartal 2021, var antallet af lange ferierejser mindre end i 2020, mens antallet for de øvrige tre kvartaler var højere i 2021 end i 2020. Faldet skyldes COVID-19-restriktioner i starten af 2021, hvor der stort set ingen lange ferierejser var til udlandet.

Ferie- og forretningsrejser  2021

29. juni 2022 - Nr. 237

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2023

Alle udgivelser i serien: Ferie- og forretningsrejser

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Tallene er baseret på en interviewundersøgelse, som er en del af en årlig EU-turismeundersøgelse, der har til formål at beskrive danskernes rejsemønster. Undersøgelsen er baseret på en tilfældigt udvalgt stikprøve med herboende danskere i alderen 15 år +.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ferie- og forretningsrejser

Del sidens indhold
Byggeomkostninger stiger for femte kvartal i træk

29. juni 2022

I første kvartal 2022 steg de samlede omkostninger ved at bygge ny bolig med 2,7 pct. i forhold til fjerde kvartal 2021. Dette skyldtes en stigning i de samlede materialeomkostninger på 4,1 pct., hvorimod de samlede arbejdsomkostninger faldt med 0,4 pct. For byggeri af enfamiliehuse var der en tilsvarende stigning i de samlede omkostninger på 2,7 pct., hvor omkostningerne til materialer steg med 4,0 pct., og arbejdsomkostningerne faldt med 0,4 pct. Ligeledes steg de samlede omkostninger til at bygge en etagebolig med 2,9 pct. Her steg materialeomkostningerne med 4,6 pct., mens arbejdsomkostningerne faldt med 0,3 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  1. kvt. 2022

29. juni 2022 - Nr. 238

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2022

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Rekordfå virksomheder efteruddanner ansatte

28. juni 2022

I året 2020 gennemførte omkring 70 pct. af danske virksomheder kurser eller anden form for efteruddannelse af deres medarbejdere. Det viser en Eurostat-spørgeskemaundersøgelse om virksomhedernes efteruddannelse, der bliver udført hvert femte år i alle EU's medlemslande. I 2015, da undersøgelsen sidst blev udført, svarede 87 pct. af virksomhederne, at deres medarbejdere gennemførte efter- og videreuddannelse, og i 2010 var andelen 91 pct. Dette fald i efteruddannelse gælder både for kurser samt andre former for efteruddannelse. I 2020 afholdt 51 pct. af virksomheder interne eller eksterne kurser for de ansatte - et fald på 19 procentpoint siden 2015. Andelen, der afholdt andre former for efteruddannelse faldt med 11 procentpoint, fra 74 til 63 pct.

Virksomhedernes videre- og efteruddannelse  2020

28. juni 2022 - Nr. 235

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juni 2027

Alle udgivelser i serien: Virksomhedernes videre- og efteruddannelse

Kontakt

Mikkel Jonasson Pedersen, tlf. 23 60 42 07

Kilder og metode

Den danske del af CVTS (Continuing Vocational Training Survey) er en spørgeskemabaseret undersøgelse gennemført blandt private virksomheder i Danmark med ti ansatte eller flere. Undersøgelsen er gennemført i 2005, 2010 og 2015.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Virksomhedernes efteruddannelse (CVTS)

Del sidens indhold
Detailsalget faldt i maj

28. juni 2022

Detailhandlen lå 1,1 pct. lavere i maj end i april, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Faldet i maj ses inden for både fødevarer og andre dagligvarer samt andre forbrugsvarer, som falder med hhv. 1,6 og 1,1 pct. Med en lille stigning på 0,1 pct. var salget af beklædning mv. reelt uændret i forhold til april. Den nedadgående tendens i detailsalget skal ses i lyset af et nyt historisk lavpunkt i forbrugerforventningerne, se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:224.

Detailomsætningsindeks  maj 2022

28. juni 2022 - Nr. 233

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Udgifter til sygedagpenge steg

28. juni 2022

De sæsonkorrigerede offentlige udgifter til sygedagpenge steg i første kvartal 2022 med 1,2 mia. kr. til 4,9 mia. kr., hvilket er det højeste niveau siden statistikkens start i første kvartal 1999. Stigningen kan hovedsageligt tilskrives mere lempelige refusionsregler og det høje antal COVID-19-smittede i første kvartal. Derudover faldt de sæsonkorrigerede udgifter til arbejdsløshedsdagpenge og kontanthjælp med hhv. 0,5 og 0,2 mia. kr. til 3,2 og 2,8 mia. kr. i første kvartal. De samlede udgifter til arbejdsløshedsdagpenge, sygedagpenge og kontanthjælp er dermed steget med 0,5 mia. kr. til 10,9 mia. kr. i første kvartal 2022, hvilket er 4,5 pct. højere end i fjerde kvartal 2021.

Offentligt kvartalsregnskab  1. kvt. 2022

28. juni 2022 - Nr. 234

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. september 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Danske fødevarepriser blandt de dyreste i EU

24. juni 2022

Med et prisniveau på 18 pct. over EU-gennemsnittet lå danske fødevarepriser sammen med Irland (17 pct.) og Sverige (16 pct.) blandt de dyreste i EU. Den beskedne forskel på op til 2 procentpoint betyder, at landene reelt ligger på samme prisniveau. De højeste fødevarepriser findes i Luxembourg, der lå 26 pct. over EU-gennemsnittet. I den modsatte ende finder man de laveste prisniveauer i Rumænien og Polen. Således ligger prisniveauet i Rumænien og Polen hhv. 32 og 29 pct. under EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse fra 2021, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande og før inflationen tog fart i Danmark og resten af EU.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger, fødevarer  2021

24. juni 2022 - Nr. 231

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juli 2025

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger, fødevarer

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-27. Indekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængede af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Salget af billetter påvirket af COVID-19-lukning

24. juni 2022

Der blev solgt lidt over 6,6 mio. biografbilletter i 2021, hvilket var 0,3 mio. færre billetter end i 2020, svarende til et fald på 4 pct. Året var, ligesom 2020, præget af omfattende nedlukninger på grund af COVID-19-restriktioner, og det samlede billetsalg i 2021 var kun lidt over halvdelen af billetsalget i 2019. Billetsalgets fordeling over året var stærkt påvirket af, at biograferne skulle holde lukket i flere ferier.

Biografer og film  2021

24. juni 2022 - Nr. 232

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Biografer og film

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Kilder og metode

Statistikken omfatter spillefilm, som har været vist ved offentlige forestillinger i Danmark. Lukkede forestillinger, forestillinger i forskellige klubber mv. (fx pensionistklubber og børnefilmklubber) er ikke med i opgørelserne. Opgørelsen omfatter ikke Færøerne og Grønland.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Biografer og film

Del sidens indhold
Statens indtægter fra grønne afgifter faldt

23. juni 2022

Statens indtægter fra grønne afgifter faldt med 2 pct. fra 74 mia. kr. i 2020 til 72 mia. kr. i 2021. Transportafgifter udgjorde 29 mia. kr., hvilket er det laveste niveau siden 2014. Det skyldes især et fald i indtægten på registreringsafgift af motorkøretøjer på baggrund af færre nyregistrerede motorkøretøjer. Energiafgifter udgjorde 39 mia. kr. i 2021, hvilket er en stigning på 1 pct. i forhold til niveauet i 2020, som var det laveste siden 2006. Der kan findes mere information om bl.a. energiforbrug i Nyt fra Danmarks Statistik 2022:210, Energiregnskab for Danmark 2021.

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte  2021

23. juni 2022 - Nr. 229

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2022

Alle udgivelser i serien: Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Kontakt

Jonas Foged Svendsen, tlf. 21 34 73 19

Kilder og metode

Statistikken benytter samme udgifts- og indtægtsbegreber, som anvendes for den offentlige sektor i nationalregnskabet. Tallene er opgjort i løbende priser. I statistikdokumentationen er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder. Beregningerne er baseret på de enkelte identificerede udgifts- og indtægtsposter og klassificeret efter nationalregnskabsprincipper i henhold til ESA 2010 via oplysningerne i statsregnskabet samt kommunale og regionale regnskaber. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte
Køb af musikrettigheder steg inden for tv og Radio

23. juni 2022

Når radio- og tv-kanaler, streamingtjenester, koncertarrangører, butikker, frisører, restauranter, biografer mv. afspiller musik, får de, der ejer rettighederne til værket, betaling for afspilningen. I 2021 blev der købt rettigheder til afspilning af musik for 1.286 mio. kr., hvilket var en stigning på 33 mio. kr. i forhold til 2020. Der var en stigning på 79 mio. kr. i branchen forlag, tv og radio, hvor over 90 pct. af betalingerne kommer fra radio- og tv-virksomheder. For øvrige brancher inkl. vederlag fra udlandet var der samlet set et fald på 46 mio. kr. fra 2020 og 2021.

Køb og salg af musik  2021

23. juni 2022 - Nr. 230

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Køb og salg af musik

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Claus Werner Andersen, tlf. 91 37 64 04

Kilder og metode

Musikstatistikken er baseret på data fra pladeselskabernes brancheorganisation (IFPI) og organisationerne KODA og Gramex, der forvalter rettighedsbetalingerne. KODA ændrede i 2015 sin definition af, hvad et KODA-værk er. Tidligere blev et værk forstået som et KODA-værk, hvis et flertal af rettighedshaverne var KODA-medlemmer. Siden 2015 bliver alle musikværker, hvor mindst en rettighedshavere er medlem af KODA, betragtet som et KODA-værk. Ændringen i 2015 omfattede også musikværker tilbage i tid. Tidserien er korrigeret for denne ændring med en genberegning af antal værker tilbage til 2000, der er statistikkens første år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Handel med musikrettigheder- og værker

Del sidens indhold
Tyske gæster vendte tilbage til feriehusene i maj

22. juni 2022

Der var i alt 1,9 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse i maj måned, hvilket er det højeste overnatningstal for en maj måned nogensinde. Efter to år med COVID-19 restriktioner og stort set ingen udenlandske gæster vendte især de tyske gæster tilbage til de danske feriehuse og stod for 1,2 mio. overnatninger i maj. Til gengæld kom der ikke en gentagelse af sidste års ekseptionelt høje antal af danske overnatninger. I maj 2022 var der 537.300 danske overnatninger, hvilket er et fald på 42 pct. i forhold til 2021. Niveauet af danske overnatninger er dog stadig højere end før pandemien.

Feriehusudlejning  maj 2022

22. juni 2022 - Nr. 228

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
4.000 flere lønmodtagere i april

22. juni 2022

Fra marts til april steg lønmodtagerbeskæftigelsen med 4.000 personer, svarende til en stigning på 0,1 pct. Det er en mindre stigning sammenlignet med de to foregående måneder med stigninger på hhv. 9.000 personer i februar og 14.000 i marts. I april var der 2.948.000 personer med lønmodtagerjob, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  april 2022

22. juni 2022 - Nr. 225

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Fortsat stigende inflation i Danmark og EU

22. juni 2022

Inflationen i Danmark steg i maj 2022 til 8,2 pct. fra 7,4 pct. i april 2022. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande (uden Storbritannien) fra 8,1 pct. til 8,8 pct., mens den i euroområdet steg fra 7,4 pct. til 8,1 pct. I både Danmarks og EU's tilfælde er det den højest målte inflation i den tid det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks er blevet opgjort, hvilket er siden 1997. I både Danmark og EU er det i høj grad prisstigninger på fødevarer og brændstof, der trækker inflationen op i maj i forhold til april.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  maj 2022

22. juni 2022 - Nr. 226

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juli 2022

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden sætter nyt historisk lavpunkt

22. juni 2022

Forbrugertilliden for juni måned ligger på minus 24,8 og er dermed faldet yderligere siden sidste måned, hvor den lå på minus 22,4, til et endnu engang nyt laveste niveau nogensinde. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 14,5. Faldet i forbrugertilliden skyldes hovedsageligt et fald i indikatoren om forbrugernes vurdering af Danmarks og familiens økonomiske situation i dag sammenlignet med for et år siden, samt faldet i købelysten. Indikatorerne om Danmarks økonomiske situation faldt til et lavere niveau end under COVID-19-krisen. Indikatoren om Danmarks økonomiske situation i dag, sammenlignet med for et år siden ligger i juni på minus 42,1, mens indikator om Danmarks økonomiske situation om et år, sammenlignet i dag nu ligger på minus 23,5. Indikatorerne om familiens økonomiske situation forblev positive under COVID-19-krisen, men er nu negative og faldende for fjerde måned i træk. Indikatoren om familiens økonomiske situation i dag, sammenlignet med for et år siden har i juni ramt det laveste niveau nogensinde og ligger på minus 17,3, mens indikatoren om familiens økonomiske situation om et år, sammenlignet med i dag er faldet mindre og ligger på minus 7,8. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  juni 2022

22. juni 2022 - Nr. 224

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Flere offentligt beskæftigede i første kvartal

22. juni 2022

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service steg med 4.500 fra fjerde kvartal 2021 til første kvartal 2022, når der er taget højde for sæsonmønstre og omregnet til fuld tid. Det svarer til en stigning på 0,6 pct. Mens den offentlige beskæftigelse i første kvartal 2022 steg, både målt på antallet af personer med lønmodtagerjob, og når der er omregnet til fuld tid, så viser den seneste offentliggørelse af beskæftigelse for lønmodtagere for april et fald i antal personer med lønmodtagerjob i offentlig forvaltning og service i april. Se Nyt fra Danmarks Statistik 2022:225.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  1. kvt. 2022

22. juni 2022 - Nr. 227

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. september 2022

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Arbejdsomkostninger steg mest i USA

21. juni 2022

I årets første kvartal steg de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i USA med 4,8 pct. på årsbasis, hvilket var mere end i Danmark og EU. I de 27 EU-lande steg arbejdsomkostningerne pr. time i gennemsnit 4,0 pct. i forhold til første kvartal 2021. Stigningen i første kvartal var 3,5 pct. i de 19 lande, der deltager i Eurosamarbejdet. Danmark havde i samme periode med 1,2 pct. den laveste stigning i arbejdsomkostningerne pr. time. Det skal bemærkes, at opgørelserne er påvirket af COVID-19 og de afledte effekter af de forskellige statslige hjælpepakker. Se også afsnittet om Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  1. kvt. 2022

21. juni 2022 - Nr. 222

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. september 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Færre iværksatte anbringelser i 2021

21. juni 2022

I løbet af 2021 blev 3.300 anbringelser af børn og unge iværksat. Det er 6,6 pct. færre iværksatte anbringelser end i 2020, og det er samtidig det laveste antal iværksatte anbringelser i perioden 2012-2021. Antallet af iværksatte anbringelser var til sammenligning højest i 2016, hvor 4.500 børn og unge blev anbragt uden for hjemmet. Befolkningsudviklingen blandt 0-22 årige (folk1a) har også været aftagende i samme periode, men i mindre grad.

Støtte til udsatte børn og unge  2021

21. juni 2022 - Nr. 223

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Støtte til udsatte børn og unge

Kontakt

Anne Morsing, tlf. 21 82 17 60

Siri Dencker, tlf. 21 45 34 92

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra landets kommuner om børn og unge mellem 0-22 år, der fik sociale støtteforanstaltninger pr. 31. december.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Anbringelser af børn og unge

Indsatser og støtte til børn og unge

Del sidens indhold
Lille stigning i indvindingen af råstoffer på land

20. juni 2022

I 2021 blev der indvundet 33,8 mio. m3 råstoffer i de danske grusgrave, stenbrud, kalkbrud og tørvemoser. Det er en lille stigning på 1,6 pct. og højeste niveau siden finanskrisen. Langt størstedelen af indvindingen, nemlig 82 pct., består af sand, grus og sten. Kalk og kridt tegner sig for knap 10 pct.

Råstofindvinding på land  2021

20. juni 2022 - Nr. 221

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Råstofindvinding på land

Kontakt

Morten Skovrider Kollerup, tlf. 24 52 61 68

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Statistikken er eksklusive tal for indvindingen af salt, olie og gas

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Råstofindvinding i Danmark

Del sidens indhold
Der sælges mere alkohol og flere cigaretter

17. juni 2022

I 2021 blev der solgt 8,4 liter ren alkohol pr. indbygger, svarende til 7,6 pct. mere end året før. Øl og vin var de mest almindelige typer alkohol, der blev købt i 2021, idet de udgjorde knap 82 pct. af det samlede salg af alkohol i Danmark. Spiritussalget udgjorde 18 pct. af det samlede salg, med 1,6 liter ren alkohol pr. indbygger. Samtidig er salget af cigaretter steget med 5,0 pct. fra 2020 til 2021 - fra 785 styk pr. indbygger i 2020 til 825 styk pr. indbygger i 2021.

Salg af alkohol og tobak  2021

17. juni 2022 - Nr. 217

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Salg af alkohol og tobak

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Datagrundlaget er oplysninger fra SKAT om provenu ved salg af afgiftsbelagte alkoholholddige drikkevarer og tobaksvarer, samt data fra Skatteministeriet. 

Alkoholsodavand var eksklusive ciderprodukter til og med 2010, da cider i denne periode klassificeres som et vinprodukt. Som følge af den tillægsafgift der 1. august 2010 blev lagt på ciderprodukter, er cider fra og med 2011-tallene blive klassificeret som alkoholsodavand. Salget af alkohol og tobak bygger på den antagelse, at forretningernes indkøbte varer sælges videre til forbrugerne umiddelbart efter. Hvis forretninger køber til lager med henblik på salg året efter, holder denne antagelse ikke.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Salg af alkohol og tobak

Del sidens indhold
Vækst i vejgodstransportarbejdet i første kvartal

17. juni 2022

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler steg 3 pct. i første kvartal 2022 sammenlignet med fjerde kvartal 2021 og endte på 3,9 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Stigningen ses særligt i den internationale kørsel, som har haft en vækst på 13 pct. National transport er steget 1 pct.

Godstransport med danske lastbiler  1. kvt. 2022

17. juni 2022 - Nr. 220

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. september 2022

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Opbremsning i økologisk detailsalg

17. juni 2022

Detailsalget af økologiske fødevarer i 2021 endte på 16,0 mia. kr., hvilket er uændret i forhold til 2020. Også målt i mængder er salget omtrent uændret, da kilopriserne i gennemsnit kun steg med 1 pct. Opbremsningen sker på baggrund af en kraftig vækst i de foregående år. I forhold til 2015 er salget således mere end fordoblet fra 7,6 mia. kr., og i forhold til 2010 er salget mere end tredoblet fra 5,1 mia. kr., opgjort i løbende priser. Detailsalget af alle økologiske fødevarer estimeres til 13 pct. af det samlede salg af fødevarer i 2021, hvilket er det samme som i 2020.

Detailomsætningen af økologiske fødevarer  2021

17. juni 2022 - Nr. 219

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. april 2023

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Statistikken er baseret på indberetninger fra de store supermarkedskæder samt de størstegrossisters salg til øvrige butikskæder, købmænd og kiosker (omregnet til detailsalg). Internethandel fra disse samt større, ikke-specialiserede internetbutikker er omfattet. Gård- og stalddørssalg og salg fra specialbutikker (fx grønthandlere) er ikke omfattet. Omsætningen er inklusiv moms. Kilopriser på økologiske varer udregnes ud fra forholdet mellem samlet omsætning og mængde. Der er ikke forudsat uændret sammensætning af forbruget, som i fxForbrugerprisindekset.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Del sidens indhold
Flere offentligt forsørgede i første kvartal 2022

17. juni 2022

I første kvartal steg det samlede antal offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, eksklusive SU-modtagere, med 15.200 til 759.400.  Det er 18.700 lavere end den seneste top i første kvartal 2021 under COVID-19-restriktionerne. Den seneste stigning skyldes i høj grad en markant stigning i antallet af sygedagpengemodtagere på 21.000. I samme periode faldt antallet af SU-modtagere med 5.000.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  1. kvt. 2022

17. juni 2022 - Nr. 218

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. september 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
7,4 pct. af sundhedsudgifterne til COVID-19 i 2021

16. juni 2022

I Danmark blev der i 2021 afholdt sundhedsudgifter for 270,8 mia. kr., hvilket svarer til 10,8 pct. af BNP. Sundhedsudgifterne steg med 25,5 mia. kr. eller 10,4 pct. fra 2020 til 2021. De direkte COVID-19-relaterede sundhedsudgifter udgjorde 20,1 mia. kr. i 2021 svarende til 7,4 pct. af de totale sundhedsudgifter. Det er en stigning på 15,0 mia. kr. i forhold til 2020. Således kan mindst 15,0 mia. kr. af den samlede stigning i sundhedsudgifterne på 25,5 mia. kr. henføres direkte til COVID-19. Hertil kommer potentielle direkte og indirekte COVID-19-relaterede udgifter som ikke er mulige at identificere fra de totale sundhedsudgifter. Stigningen i de direkte COVID-19-relaterede udgifter kan primært henføres til test og smitteopsporing samt vaccinationsindsatsen mod COVID-19. Udgifter til test og smitteopsporing steg fra 1,7 mia. kr. i 2020 til 12,5 mia. kr. i 2021, mens udgifter til vaccinationsindsatsen steg fra 0,1 mia. kr. til 4,4 mia. kr. Behandling af COVID-19-patienter udgjorde i 2021 0,9 mia. kr., hvilket er en stigning på 67 pct. i forhold til 2020. De resterende COVID-19-relaterede udgifter udgjorde 2,2 mia. kr. i 2021 og består bl.a. af det offentliges indkøb af mundbind, håndsprit og andre former for værnemidler samt udgifter til it-løsninger såsom smittestop app og digitalt coronapas.

Udgifter til sundhed  2021

16. juni 2022 - Nr. 216

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2023

Alle udgivelser i serien: Udgifter til sundhed

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken giver en sammenhængende beskrivelse af sundhedsydelser, sundhedsaktører samt finansiering af sundhed i Danmark. Statistikken gør det muligt at identificere, hvad der forbruges, hvor det forbruges samt hvem der har finansieret forbruget. Statistikken dækker både finansiering fra det offentlige, husholdningers egenbetaling samt betaling fra sundhedsforsikringer. Statistikken er baseret på en lang række kilder. De offentlige kilder består af statsregnskabet, kommunernes og regionernes regnskaber, mens kilder til husholdningernes egenbetaling stammer fra hhv. forbrugsundersøgelsen samt oplysninger fra sundhedsdatastyrelsen. De COVID-19-relaterede udgifter er indsamlet ved kontakt til regionerne samt data modtaget fra Sundhedsdatastyrelsen på udgifter til behandling af COVID-19 patienter og udskilles ikke længere fra 2023. Detaljeret information omkring det tilskudsberettigede salg af lægemidler og regionernes udgifter til medicintilskud offentliggøres af Sundhedsdatastyrelsen hvert kvartal og kan findes på esundhed. Se mere på emnesiden Udgifter til sundhed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udgifter til sundhed (SHA)

Del sidens indhold
Tre ud af 1.000 var i stofmisbrugsbehandling i 2021

15. juni 2022

I 2021 var 18.800 personer i stofmisbrugsbehandling, svarende til lidt mere end tre ud af 1.000 eller 0,3 pct. af alle indbyggere i de 88 kommuner, som har godkendt deres indberetninger og dermed indgår i statistikken for 2021. De 88 kommuners indbyggere udgjorde 92 pct. af den samlede befolkning i Danmark pr. 1. juli 2021. Andelen af personer i stofmisbrugsbehandling i 2021 var næsten uændret i forhold til tidligere år (2015-2020). På tværs af de 88 kommuner varierede andelen af personer i stofmisbrugsbehandling i 2021 fra nul til 0,8 pct. af kommunens indbyggertal. I kommunerne med den største andel af personer i stofmisbrugsbehandling er der sket en stigning fra 0,6 pct. i 2015 til 0,8 pct. i 2021.

Stofmisbrugsbehandling  social 2021

15. juni 2022 - Nr. 215

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Stofmisbrugsbehandling

Kontakt

 Benedikte Beckman Nygaard, tlf. 21 19 10 53

Claus Østberg, tlf. 51 79 31 58

Kilder og metode

Statistikken omfatter data for 2015-2024 for de kommuner, som har valideret og godkendt oplysningerne om borgere i kommunal stofmisbrugsbehandling for det pågældende år.
Statistik om stofmisbrugsbehandling er baseret på Registret over Ventetider vedr. Behandlingsgaranti for Stofmisbrugere (VBGS), Register over Stofmisbrugere i Behandling (SIB) og Register til Kvalitets¬sikring af den Lægefaglige behandling (KvalHep).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Stofmisbrugsbehandling

Del sidens indhold
Producent- og importpriser for varer stiger fortsat

15. juni 2022

Det samlede producentprisindeks for varer er i maj 2022 steget med 37,3 pct. i forhold til samme måned sidste år. Årsstigningen i producentprisindekset er 0,1 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset steg med 37,4 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 22,1 pct. Stigningen i importprisindekset er 0,5 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis steg med 21,6 pct. For importprisindekset er det tredje måned i streg med den største årsstigning i indeksets historie. Indeksene er beregnet siden 2005.

Producent- og importprisindeks for varer  maj 2022

15. juni 2022 - Nr. 214

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Stigningen i firmaernes salg bøjede af i april

15. juni 2022

Firmaernes samlede salg ekskl. energi var uændret fra marts til april, mens det indenlandske salg stod for en mindre stigning på 0,5 pct. Firmaernes salg var dermed fortsat på et højt niveau i april. Når de seneste tre måneder sammenlignes med de forrige tre måneder, steg firmaernes salg ekskl. energi med 7,8 pct., mens det indenlandske salg steg med 8,7 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Denne statistik opgøres i løbende priser, hvorfor resultaterne skal ses i lyset af den senere tids betydelige prisstigninger.

Firmaernes køb og salg  april 2022

15. juni 2022 - Nr. 213

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
20-årige med dom halveret

14. juni 2022

Blandt mænd, der blev født i 1990, var der 13 pct., der havde fået en eller flere domme for overtrædelse af straffeloven inden de fyldte 21 år. For de efterfølgende årgange var andelen sidenhen blevet mindre og mindre, og for mænd født i 2000 var andelen nede på 7 pct., dvs. næsten en halvering i forhold til 1990-årgangen. Også blandt de unge kvinder var der sket et betydeligt fald i andelen, der får en dom for overtrædelse af straffeloven, inden de fylder 21 år. For 1990-årgangen var der tale om 5 pct. og for 2000-årgangen om knap 3 pct.

Fødselsårgangenes kriminalitet  2021

14. juni 2022 - Nr. 211

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Fødselsårgangenes kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Fødselsårgangenes kriminalitet

Del sidens indhold
Stor stigning i energiforbrug i 2021

14. juni 2022

I 2021 steg energiforbruget for den danske økonomi med 8,1 pct. Det er den største stigning i energiforbruget siden 2006. Stigningen skal ses i lyset af det store fald i 2020, relateret til COVID-19, og et større varmebehov end de foregående år. Husholdningernes energiforbrug steg med 4,8 pct. og oversteg dermed forbruget i 2019 med 0,6 pct. Energiforbruget for virksomheder, eksklusive international transport, steg med 7,2 pct. i 2021, og niveauet endte 1,4 pct. under 2019. Energi til international transport omfatter køb i udlandet af brændstof til dansk opererede skibe, fly og køretøjer og udgjorde 509 PJ. Det var en stigning på 10,8 pct. fra 2020, men stadig 7,2 pct. under niveauet fra 2019. Samlet set var energiforbruget i 2021 3,5 pct. lavere end i 2019.

Energiregnskab for Danmark  2021

14. juni 2022 - Nr. 210

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juni 2023

Alle udgivelser i serien: Energiregnskab for Danmark

Kontakt

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Michael Zörner, tlf. 24 41 73 66

Kilder og metode

Det foreløbige energiregnskab er baseret på Energistyrelsens foreløbige energistatistik samt tal fra varestatistikken, udenrigshandel med varer og betalingsbalancen. Fordelingen på brancher er baseret på Energiregnskab for Danmark året før, hvor energiforbruget relevante steder er fremskrevet med indikatorer. Fx er energiforbruget relateret til opvarmning graddagekorrigeret. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Energiregnskab for Danmark

Del sidens indhold
Stort fald i registreringerne af nye biler

10. juni 2022

Det samlede antal registreringer af nye biler i marts-maj 2022 var 14,9 pct. lavere end i december 2021 - februar 2022 opgjort i sæsonkorrigerede tal. For husholdningernes vedkommende var faldet på 25,2 pct., mens tilgangen i erhvervene faldt med 1,3 pct. I maj blev der registreret 11.900 personbiler, og det er 4,2 pct. færre end i april. Tilgangen til husholdningerne og erhvervene i maj lå hhv. 2,9 pct. og 5,6 pct. lavere.

Nyregistrerede motorkøretøjer  maj 2022

10. juni 2022 - Nr. 208

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juli 2022

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold