oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Ledigheden steg i juni

30. juli 2025

Fra maj til juni steg ledigheden med 600 fuldtidspersoner. Ledigheden i juni var 87.600 fuldtidspersoner, hvilket svarer til en uændret ledighedsprocent på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Ledighedsprocenten har været uændret 18 måneder i træk. Den seneste måned er antallet af aktiverede ledige uændret, mens antallet af ikke-aktiverede ledige er steget med 600. Samtlige ledighedstal i denne artikel er sæsonkorrigeret, omregnet til fuldtidspersoner og afrundet til hele 100.

Arbejdsløsheden (md.)  juni 2025

30. juli 2025 - Nr. 228

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. august 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Udlån af bøger nærmer sig niveauet før corona

28. juli 2025

I 2024 blev der udlånt 23,6 mio. fysiske bøger på landets folkebiblioteker. Det svarer til, at hver borger i gennemsnit lånte fire bøger på biblioteket. Sammenlignet med 2023 er antallet af udlån steget med 5,4 pct., mens niveauet er 54 pct. højere end 2021, hvor udlånstallene var på det laveste som følge af corona-nedlukninger. På trods af den stigende tendens i udlånstallene for fysiske bøger lå niveauet stadig lidt under 2019, hvor der blev udlånt 24,6 mio. bøger. Efter corona-perioden steg udlånet af andre fysiske materialer en smule i 2022, men siden er der sket et fald i både 2023 og 2024. I 2024 blev der udlånt 2,3 mio. fysiske materialer, som ikke kategoriseres som bøger. I 2023 udgjorde udlånet af disse 2,5 mio. styk.

Biblioteker  2024

28. juli 2025 - Nr. 227

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. juli 2026

Alle udgivelser i serien: Biblioteker

Kontakt

Trine Jensen, tlf. 20 13 88 17

 Isabel Maria dos Santos Cardoso, tlf. 61 50 11 61

Kilder og metode

Statistikken bygger på spørgeskemaer udsendt til alle folkebiblioteker, filindberetninger fra bibliotekernes administrationssystemer samt supplerende informationer fra Slots- og Kulturstyrelsen. Formålet med folkebiblioteksstatistikken er at belyse bibliotekernes aktiviteter (de pædagogiske læringscentres).   

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Biblioteker

Del sidens indhold
Detailsalget faldt i juni

28. juli 2025

Detailsalget i juni var samlet set 0,8 pct. lavere end i maj, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Det samlede fald skyldes tilbagegang i alle tre varegrupper, idet fødevarer og andre dagligvarer, beklædning mv. og andre forbrugsvarer faldt hhv. 1,0 pct., 4,6 pct. og 0,2 pct. I denne offentliggørelse er der fokus på udviklingen for varegrupperne i andet kvartal 2025.

Detailomsætningsindeks  juni 2025

28. juli 2025 - Nr. 226

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. august 2025

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Få virksomheder forventer prisændringer

25. juli 2025

Der er ikke store forventninger om hverken stigende eller faldende priser, når virksomhederne svarer på, hvordan de forventer, at deres salgspriser, servicetakster eller tilbudspriser ved licitation vil udvikle sig de kommende tre måneder. I juli forventer mellem 84 og 92 pct. af virksomhederne uændrede priser, mens nettotallet, der angiver andelen, der forventer stigende priser fratrukket andelen, der forventer faldende, er mellem -2 for bygge og anlæg og 4 for både detailhandel og industri. Det lave niveau for erhvervene i alt dækker dog over forskellige forventninger brancherne imellem, hvor der fx er forventning om stigende priser blandt rejsebureauer, bilværksteder og fødevareindustrien, mens der er forventninger om faldende priser hos bilforhandlere, finansiering og forsikring og metalindustrien.

Konjunkturbarometer for erhvervene  juli 2025

25. juli 2025 - Nr. 225

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. august 2025

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Uændret niveau i forbrugertilliden

23. juli 2025

Forbrugertillidsindikatoren er i juli på minus 15,7, hvilket er på niveau med sidste måned, hvor den var minus 15,1. Tre ud af fem indikatorer, der tilsammen danner forbrugertilliden, er gået tilbage siden sidste måned. Kun indikatoren om forbrugernes vurdering af deres egen nuværende økonomiske situation er gået frem. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  juli 2025

23. juli 2025 - Nr. 224

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. august 2025

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
1.000 flere lønmodtagere i maj

21. juli 2025

Lønmodtagerbeskæftigelsen steg i maj med 1.000 personer. I maj havde 3.056.200 personer et lønmodtagerjob. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, var antallet af lønmodtagere 700 personer højere end i april, og i sektoren offentlig forvaltning og service steg antallet af lønmodtagere i maj med 300 personer. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  maj 2025

21. juli 2025 - Nr. 223

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. august 2025

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Knap halvdelen af befolkningen ser scenekunst live

15. juli 2025

65 pct. af befolkningen angiver, at de har overværet scenekunst inden for de seneste 12 måneder, og 44 pct. af befolkningen ser det live. Det gør liveforestillinger til den mest udbredte måde at se scenekunst på. Tv er den næstmest anvendte adgang til scenekunst, da 28 pct. af befolkningen ser scenekunst på tv. Det er særligt populært blandt de ældste, da det er ca. 40 pct. af befolkningen over 65 år, der ser scenekunst i tv. Det er dobbelt så mange som blandt de 16-24-årige og de 25-34-årige, hvor det er hhv. 22 og 17 pct. der ser scenekunst i tv. Omvendt ser de yngste mere scenekunst på videodelingstjenester. Mens det er 15 pct. af den samlede befolkning der ser scenekunst på YouTube eller andre videodelingstjenester, gælder det hhv. 20 og 23 pct. af de 16-24-årige og de 25-34-årige. Omvendt ser blot 7 pct. af dem over 75 år scenekunst på videodelingstjenester.

Kulturvaner  2024

15. juli 2025 - Nr. 222

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. september 2025

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Producentprisindeks stiger fortsat

15. juli 2025

Producentprisindeks for varer steg i juni med 8,4 pct. i forhold til samme måned sidste år. Forrige måned steg indekset med 9,2 pct. på årsbasis. Stigningen er hovedsageligt drevet af stigning i hovedgruppen industri på 10,6 pct. Derimod trækker råstofindvinding indekset ned med fald på 18,3 pct. De danskproducerede varer til eksport trækker op med en stigning på 12,7 pct., mens priserne på danskproducerede varer til hjemmemarkedet er steget med 2,0 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 1,7 pct. Forrige måned faldt importprisindekset med 1,1 pct. på årsbasis. Faldet er bl.a. drevet af fald i og råstofindvinding og industri på hhv. 14,2 og 0,2 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  juni 2025

15. juli 2025 - Nr. 221

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. august 2025

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Fald i antallet af nyregistrerede biler i juni

14. juli 2025

Der blev registreret 15.900 nye personbiler i juni opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 7,6 pct. færre end i maj. Tilgangen af nye biler til husholdningerne var i juni 7,9 pct. lavere end i maj, mens den var 7,2 pct. lavere i erhvervene. Det samlede antal registreringer af nye biler i andet kvartal 2025 var 17,0 pct. højere end i første kvartal  2025. I husholdningerne var der en stigning på 16,7 pct., mens tilgangen i erhvervene steg med 17,4 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  juni 2025

14. juli 2025 - Nr. 219

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. august 2025

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Mere bælgsæd på de danske marker

14. juli 2025

Over en periode på 10 år er arealet med bælgsæd mere end fordoblet fra 12.000 ha til knap 30.000 ha i 2025. Størsteparten af arealet med bælgsæd består af hestebønner, som er en foderafgrøde med et højt indhold af protein. Hestebønner kan anvendes i stedet for importeret soja. Bælgsæd udmærker sig ved at fiksere luftens naturlige kvælstof i jorden, hvormed behovet for tilførsel af gødning mindskes.

Afgrøder i dansk landbrug  2025

14. juli 2025 - Nr. 220

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juli 2026

Alle udgivelser i serien: Afgrøder i dansk landbrug

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Arealer for 2023 er hentet fra Landbrugsstyrelsens ordning med arealstøtte, tidligere tal er fra landbrugs- og gartneritællingen. Til hver bedrift er henført én og kun én kommune. Hvis en bedrift har arealer i mere end én kommune er vælges den kommune, hvor det største areal befinder sig. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Emma og Oscar topper navne til nyfødte i 2024

11. juli 2025

Emma og Oscar ligger på førstepladsen, som de mest populære navne til hhv. nyfødte piger og drenge i 2024. Begge navne har været på førstepladsen før. I 2024 fik 16 ud af 1.000 nyfødte piger navnet Emma, og det samme for Oscar, hvor 16 ud af 1.000 nyfødte drenge fik navnet Oscar. Fornavnene Kaja og Gry var nye på listen over de 50 mest anvendte pigenavne til nyfødte i 2024. Også blandt de 50 mest anvendte drengenavne var der kommet nye navne ind på listen, nemlig Atlas, Vilhelm og Bjørn.

Fornavne - nyfødte  2024

11. juli 2025 - Nr. 218

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juli 2026

Alle udgivelser i serien: Fornavne - nyfødte

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Oplysningerne om fornavne stammer fra CPR. Den seneste navnestatistik omfatter børn født i 2024.Navnestatistikken er baseret på det første fornavn. To navne med bindestreg imellem betragtes som ét navn. For ens navne med flere stavemåder er deres antal lagt
sammen og anført med den stavemåde, der er mest benyttet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Navne

Del sidens indhold
Indikator tyder på stigende ledighed

10. juli 2025

Ledighedsindikatoren viser en stigning på 800 personer i ledigheden fra maj til juni. Stigningen er fordelt på 500 flere ledige på dagpenge og 300 flere ledige på kontanthjælp. Samtlige ledighedstal i denne udgivelse er omregnet til fuldtidsledige, sæsonkorrigerede og afrundet til nærmeste 100.

Ledighedsindikator  juni 2025

10. juli 2025 - Nr. 216

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. august 2025

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Fald i turistovernatninger i maj 2025

10. juli 2025

Der var i alt 5,8 mio. turistovernatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem, i lystbådehavne og feriehuse i maj 2025 - en nedgang på 7 pct. i forhold til maj 2024. Udviklingen skal ses i lyset af, at pinsen i 2025 ligger i juni, mens den i 2024 lå i maj. Det var især overnatninger i feriehuse og på campingpladser, der bidrog til nedgangen. Overnatninger i feriehuse faldt med 12 pct. svarende til 260.000 færre, mens de på campingpladser faldt med 14 pct. eller 190.000 færre overnatninger i maj 2025 end i maj 2024. Der var nedgang i både danske og udenlandske overnatninger for begge overnatningsformer. Omvendt steg både de danske og udenlandske overnatninger på hoteller, og samlet steg hotelovernatningerne med 3 pct. i maj 2025 i forhold til samme måned i 2024.

Turistovernatninger i Danmark (md.)  maj 2025

10. juli 2025 - Nr. 215

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. august 2025

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (md.)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Se mere på emnesiden Overnatninger og rejser og i statistikdokumentationerne: Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem, Overnatninger på campingpladser, Overnatninger i lystbådehavne og Feriehusudlejning. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Inflationen og kerneinflationen steg i juni

10. juli 2025

I juni steg det samlede forbrugerprisindeks med 1,9 pct. i forhold til samme måned året før. I maj var den tilsvarende stigning 1,6 pct. Det er produktgruppen fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer, der bidrager mest til inflationen. Under nævnte produktgruppe er det særligt kød, der bidrager til inflationen i juni. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,9 pct. i juni, hvilket primært skyldes prisstigninger på husleje. I maj havde kerneinflationen en årsstigning på 1,6 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  juni 2025

10. juli 2025 - Nr. 217

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. august 2025

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Importen af varer steg i maj

9. juli 2025

I maj steg den samlede import af varer og tjenester med 1,7 pct. til 149,6 mia. kr. Den samlede eksport faldt med 0,8 pct. til 172,9 mia. kr. Den samlede import er de seneste tre måneder faldet med 6,5 pct., mens eksport er faldet med 3,7 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  maj 2025

9. juli 2025 - Nr. 214

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. august 2025

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Landbrugets resultat steg i 2024

9. juli 2025

Driftsresultatet for heltidslandbrug blev i gennemsnit 1,7 mio. kr. pr. bedrift i 2024, hvilket var 158.000 kr. mere end i 2023. Fremgangen skete på trods af en stigning i finansieringsomkostningerne på 400.000 kr. til 2,1 mio. kr. Driftsresultatet er det beløb, der er tilbage til at aflønne landmandens egen arbejdsindsats og investerede egenkapital. Med 1,2 mio. kr. blev 2024 det sjette år i træk med et betydeligt positivt driftsresultat efter beregnet ejeraflønning.

Regnskabsstatistik for jordbrug  2024

9. juli 2025 - Nr. 213

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. oktober 2025

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for jordbrug

Kontakt

Charlotte Filt Slothuus, tlf. 24 26 05 58

Kilder og metode

Statistikken dækker landbrug med en produktion svarende til et standard output på mindst 25.000 euro.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Fald i antal konkurser, men flere tabte job i juni

8. juli 2025

Der var 178 erklærede konkurser i juni 2025 blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 24,5 pct. færre end i maj. Konkurserne medførte 1.145 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 14,2 pct. flere end i maj. I andet kvartal var antallet af konkurser i aktive virksomheder 8,0 pct. lavere end i første kvartal, mens jobtabet var 18,5 pct. lavere. Der er i denne offentliggørelse fokus på fordelingen af konkurser, tabte job og konkursramt omsætning.

Konkurser  juni 2025

8. juli 2025 - Nr. 212

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. august 2025

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Industriens produktion steg marginalt i maj

7. juli 2025

Industriens samlede produktion steg 0,1 pct. i maj, men i perioden marts til maj faldt produktionen 2,4 pct. sammenlignet med de foregående tre måneder. Ses der bort fra medicinalindustrien, så faldt produktionen med 4,4 pct. i maj, drevet af en nedgang i maskinindustrien. I perioden marts til maj faldt produktionen 1,2 pct. sammenlignet med den foregående 3-måneders periode, når der ses bort fra medicinalindustrien. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  maj 2025

7. juli 2025 - Nr. 211

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. august 2025

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Flere modtog handicapydelser i 2024

2. juli 2025

Ændret 02. juli 2025 kl. 15:15

Der var desværre fejl i teksten i andet afsnit. Fejlen er rettet og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I fjerde kvartal 2024 modtog 87.600 personer en eller flere udvalgte ydelser målrettet voksne med handicap eller udsatte voksne. Da flere ydelsestyper er blevet indberetningspligtige de seneste år, kan tallet ikke sammenlignes direkte med tidligere år. Hvis man alene ser på de ydelsestyper, der var indberetningspligtige i både 2018 og 2024, ses en stigning i antallet af personer, der modtog de udvalgte ydelsestyper på 7 pct. Antallet af modtagere er således steget fra 74.800 personer i fjerde kvartal 2018 til 80.100 personer i fjerde kvartal 2024.

Handicap og udsatte voksne  2024

2. juli 2025 - Nr. 210

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2026

Alle udgivelser i serien: Handicap og udsatte voksne

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Klaus Birch Lundgaard, tlf. 51 14 62 78

Kilder og metode

Statistikken om handicap og udsatte voksne er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra alle 98 kommuner om udvalgte ydelser givet efter lov om social service. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ydelser til voksne med handicap og udsatte voksne

Del sidens indhold
Danske fødevarepriser næst højest i EU

1. juli 2025

Med et prisniveau på 19 pct. over EU-gennemsnittet lå danske fødevarepriser næst højest blandt alle 27 EU-lande, efterfulgt af Irland (12 pct.), Frankrig, Østrig og Malta (11 pct.). Den beskedne forskel på 1 procentpoint betyder, at landene reelt ligger på samme prisniveau. De højeste fødevarepriser findes i Luxembourg, der lå 26 pct. over EU-gennemsnittet. I den modsatte ende finder man de laveste prisniveauer i Rumænien og Slovakiet. Således ligger prisniveauet i Rumænien og Slovakiet hhv. 25 og 17 pct. under EU-gennemsnittet. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse fra 2024, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger, fødevarer  2024

1. juli 2025 - Nr. 209

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juli 2028

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger, fødevarer

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-27. Indekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængede af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
61,6 pct. af familierne råder over bil

1. juli 2025

Antallet af familier med én eller flere biler - person-, leasing-, vare- eller firmabil - er samlet set vokset med 201.600 siden 2015. Dermed råder 61,6 pct. af familierne i dag over bil mod 60,3 pct. i 2015 og 61,8 pct. for et år siden. Der er kommet 267.800 flere familier i perioden, og mens antallet af familier med én bil 'kun' er steget med 94.500 eller 7,2 pct. siden 2015, er antallet af familier med to eller flere biler steget med 107.100 eller 23,0 pct. Der er stor forskel på bilrådigheden kommunerne imellem. I Københavns Kommune er den 28 pct., mens den er 49 pct. i Aarhus. I en række kommuner rundt om de største byer - bl.a. Rebild og Favrskov - er det derimod otte ud af ti familier, der har bil.

Familiernes bilrådighed  1. januar 2025

1. juli 2025 - Nr. 208

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juli 2027

Alle udgivelser i serien: Familiernes bilrådighed

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

En familie råder over bil, når den ejer en ny eller brugt personbil, har varebil til privat godstransport, har en leaset bil eller har firmabil til rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra
Ledigheden faldt lidt i maj

30. juni 2025

Fra april til maj faldt ledigheden med 500 fuldtidspersoner. Ledigheden i maj var 86.200 fuldtidspersoner, hvilket svarer til en uændret ledighedsprocent på 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Ledighedsprocenten har været uændret 18 måneder i træk. Den seneste måned er antallet af aktiverede ledige faldet med 200, mens antallet af ikke-aktiverede ledige er faldet med 300. Samtlige ledighedstal i denne artikel er sæsonkorrigeret, omregnet til fuldtidspersoner og afrundet til hele 100.

Arbejdsløsheden (md.)  maj 2025

30. juni 2025 - Nr. 206

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juli 2025

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Husholdningerne sparer mere op end tidligere

30. juni 2025

I årene 2023 og 2024 og i første kvartal 2025 har de danske husholdninger sparet mere op end tidligere. Kun i andet kvartal 2020, som var påvirket af COVID-19 restriktioner, tilsidesatte husholdningerne en lige så stor del af deres disponible indkomst. I første kvartal 2025 sparede husholdningerne 8,3 pct. af deres disponible indkomst op, hvilket er lidt mere end i det foregående kvartal, når der korrigeres for sæsonbevægelser. I årene 2023 og 2024 sparede husholdningerne hhv. 8,2 og 8,6 pct. op. Dette er markant mere end i 2022, hvor opsparingsandelen var 3,2 pct.

Sektorfordelt nationalregnskab  1. kvt. 2025

30. juni 2025 - Nr. 207

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2025

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Stigende boligpriser i første kvartal 2025

30. juni 2025

På landsplan steg priserne på ejerlejligheder med 2,6 pct. i første kvartal 2025 sammenlignet med kvartalet før, når der korrigeres for sæsonudsving. For enfamiliehuse var der en prisstigning på 1,3 pct., mens sommerhuspriserne steg med 1,0 pct. Sammenlignet med 2022 er priserne på ejerlejligheder steget med 7,4 pct., mens sommerhuse og enfamiliehuse er blevet 6,0 pct. og 4,6 pct. dyrere, baseret på sæsonkorrigerede data.

Ejendomssalg (kvt.)  1. kvt. 2025

30. juni 2025 - Nr. 204

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. september 2025

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Fald i medicinalindustri giver BNP-nedgang

30. juni 2025

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 1,3 pct. i første kvartal 2025, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Derved er væksten revideret ned med 0,8 procentpoint i forhold til første opgørelse: Nationalregnskab 1. kvt. 2025 . Faldet i første kvartal skyldes især tilbagegang i medicinalindustrien. Når der ses bort fra medicinalindustrien, gik den samlede økonomi nemlig frem med 0,4 pct. målt ved bruttoværditilvæksten (BVT). Medicinalindustriens BVT faldt med 15,3 pct., mens BVT for den samlede økonomi faldt med 1,3 pct. ligesom BNP. På trods af tilbagegang i første kvartal 2025 er BNP det seneste år vokset med 2,3 pct. Beskæftigelsen steg med 0,5 pct. svarende til 16.300 personer, mens de præsterede timer steg med 0,3 pct. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse under afsnittet Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Nationalregnskab  1. kvt. 2025 revideret

30. juni 2025 - Nr. 205

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. august 2025

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Lav vækst i dansk økonomi uden medicinalindustri

30. juni 2025

Væksten i dansk økonomi målt ved BNP var i 2024 3,5 pct., viser den nyeste beregning af nationalregnskabet. De opdaterede nationalregnskabstal for årene 2021 til 2024 viser fortsat, at dansk økonomi har været i fremgang, men at væksten er lavere end tidligere vurderet. Den samlede BNP-vækst for årene 2021-2024 er nu beregnet til 11,4 pct. mod tidligere 15,9 pct. Især for årene 2022 og 2023 er væksten nedjusteret i forhold til den seneste offentliggørelse. Væksten for 2022 er nedjusteret fra 1,5 til 0,4 pct., og for 2023 er væksten nedjusteret fra 2,5 til 0,6 pct. Industrien - og især medicinalindustrien - har fortsat bidraget markant til væksten i dansk økonomi, ikke mindst i de seneste år. Uden medicinalindustriens bidrag ville væksten have været negativ i både 2022 og 2023 og mere end halveret i 2024. Læs mere om usikkerheder ved denne offentliggørelse i afsnittet særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Nationalregnskab (år)  2021-2024 juni-version

30. juni 2025 - Nr. 203

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2026

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Offentligt overskud på 28,8 mia. kr. i 1. kvt. 2025

27. juni 2025

I første kvartal 2025 var der et overskud på de offentlige finanser på 28,8 mia. kr., hvilket er 19,9 mia. kr. højere end i fjerde kvartal 2024. De offentlige udgifter udgjorde 350,3 mia. kr. i første kvartal. De største udgiftsposter var indkomstoverførsler til husholdningerne med 116,1 mia. kr. og aflønning af ansatte med 106,4 mia. kr. De offentlige indtægter udgjorde 379,1 mia. kr. i første kvartal. Indtægterne fra de personlige indkomstskatter samt selskabs- og pensionsafkastskatten er ved denne offentliggørelse baseret på Økonomiministeriets seneste Økonomisk Redegørelse.

Offentligt kvartalsregnskab  1. kvt. 2025

27. juni 2025 - Nr. 201

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. september 2025

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Spanien topper igen listen over populære rejsemål

27. juni 2025

Traditionen tro toppede Spanien i 2024 danskernes liste over de mest populære rejsemål for de lange ferierejser til udlandet. Italien og Grækenland deles om andenpladsen efterfulgt af Tyskland, Frankrig og Sverige. Norge er danskernes syvende mest besøgte land og Østrig nummer otte. På en delt niendeplads kommer Portugal, Storbritannien, Tyrkiet og USA.

Ferie- og forretningsrejser  2024

27. juni 2025 - Nr. 200

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juni 2026

Alle udgivelser i serien: Ferie- og forretningsrejser

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Tallene er baseret på en interviewundersøgelse, som er en del af en årlig EU-turismeundersøgelse, der har til formål at beskrive danskernes rejsemønster. Undersøgelsen er baseret på en tilfældigt udvalgt stikprøve med herboende danskere i alderen 15 år +.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ferie- og forretningsrejser

Del sidens indhold
Detailsalget steg i maj

27. juni 2025

Det samlede detailsalg steg 1,0 pct. fra april til maj, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Den samlede stigning skyldes fremgang i alle 3 varegrupper, idet fødevarer og andre dagligvarer, beklædning mv. og andre forbrugsvarer steg hhv. 0,1 pct., 5,6 pct. og 1,0 pct. I denne offentliggørelse er der fokus på udviklingen i varegrupperne i årets første 5 måneder.

Detailomsætningsindeks  maj 2025

27. juni 2025 - Nr. 202

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juli 2025

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Flest unge flyttede hjemmefra til en ny kommune

26. juni 2025

I løbet af 2024 var der i alt 83.748 flytninger, hvor unge i alderen 15-29 år flyttede hjemmefra. I 2007 var det tilsvarende tal på 84.556 flytninger. I 2007 var der stort set lige mange 15-29-årige, som flyttede hjemmefra inden for kommunen som til en ny kommune. Det så anderledes ud i 2024, hvor der var færre end i 2007, som flyttede hjemmefra inden for kommunen og flere som flyttede til en ny kommune. I 2024 var der således 32.806 flytninger, hvor 15-29-årige flyttede hjemmefra inden for kommunen, svarende til et fald på 22 pct. i forhold til 2007, mens der tilsvarende var 50.942 flytninger til en ny kommune, hvilket svarer til en stigning på 20 pct. i forhold til 2007. Sidstnævnte antal har de seneste tre år ligget stabilt på omkring 50.000-51.000 flytninger blandt unge til en ny kommune, efter at antallet toppede i 2020.

Flytninger  2024

26. juni 2025 - Nr. 198

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Flytninger

Kontakt

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Den 26. juni 2025 er der offentliggjort seks nye tabeller om unges flytninger, som alle starter i 2007, da det er første år efter den seneste kommunalreform. Alle tabeller indeholder variablen flyttetype, således at man for de 15-29-årige kan se om flytningen enten vedrører flytninger fra forældre, flytninger til forældre, flytninger med/mellem forældre eller øvrige flytninger. Flyttetypen flyttet fra forældre omfatter flytninger, hvor unge i alderen 15-29 år flyttede fra en adresse, hvor mindst én forælder boede til en ny adresse, hvor ingen af personens forældre boede. Dette kan ses som et udtryk for antallet af flytninger, hvor unge flyttede hjemmefra. Se alle statistikbanktabeller vedr. flytninger i Danmark i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Hørsholm fortsat i top med anskaffelse af ny bil

26. juni 2025

Familierne i Hørsholm var igen i 2024 de flittigste aftagere af nye biler. 7,3 pct. af familierne i kommunen parkerede en helt ny købt eller leaset bil i garagen. I Allerød, Rudersdal og Solrød kom der nye biler i mindst 6 pct. af familierne. Omvendt fik familierne i Ærø, Samsø, Langeland, Bornholm, Tønder, Læsø, Lolland og København relativt færrest nye biler, idet færre end 2 pct. af familierne i disse områder anskaffede sig ny bil i 2024. Landsgennemsnittet på 3,1 pct. er en stigning i forhold til to år tidligere. I 2022 anskaffede 2,3 pct. af familierne sig således en eller flere nye biler.

Familiernes bilkøb  2024

26. juni 2025 - Nr. 197

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. juni 2027

Alle udgivelser i serien: Familiernes bilkøb

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

En familie har købt ny bil, hvis den har købt en personbil eller en varebil til privat godstransport, som ikke har haft en tidligere bruger. Privatleasing af nye personbiler er medregnet. Læs mere om familiebegrebet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Flere personer på herberg og forsorgshjem i 2024

26. juni 2025

7.300 personer overnattede på et herberg eller forsorgshjem i 2024. Det er en stigning på 2 pct. siden 2023 og 5 pct. siden 2022. Stigningen ses især blandt personer, der har opholdt sig mellem 31 og 119 dage på et herberg eller forsorgshjem. Fordelingen af varigheden af personernes ophold på et herberg eller forsorgshjem ligner fordelingen i de tre forgangne år, hvor der er flest, der har opholdt sig på et herberg eller forsorgshjem mellem 31 og 364 dage i løbet af et år.

Herberger og forsorgshjem  2024

26. juni 2025 - Nr. 199

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. juni 2026

Alle udgivelser i serien: Herberger og forsorgshjem

Kontakt

Sille Amalie Kristensen, tlf. 20 11 52 16

Kilder og metode

Herberger og forsorgshjem dækker over ophold på herberg og forsorgshjem efter §110 i Serviceloven, målrettet personer med særlige sociale problemer, som ikke har eller ikke kan opholde sig i egen bolig, og som har behov for botilbud og for tilbud om aktiverende støtte, omsorg og efterfølgende hjælp.Herbergerne og forsorgshjemmene mv. har godkendt deres indberetning for 2021. Kun godkendte indberetninger bliver inkluderet i statistikken, og ved manglende eller afviste indberetninger er landstotalen baseret på en opregning. I 2021 har ingen herberger eller forsorgshjem afvist data.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Herberger og forsorgshjem

Del sidens indhold
Flere børn modtager handicapindsatser

25. juni 2025

I 2024 modtog omkring 12.700 børn og unge i alderen 0-17 år tilsammen 15.100 handicapkompenserende indsatser. Det er en stigning i antallet af modtagere på 17,1 pct. og en stigning i antallet af indsatser på 16,6 pct. siden 2022, som er statistikkens første tælleår. Det betyder, at 1,1 pct. af alle børn og unge i Danmark under 18 år i 2024 modtog en handicapkompenserende indsats og at den enkelte i gennemsnit modtog 1,2 indsatser. De 6-11 årige udgjorde igen i 2024, ligesom i 2022 og 2023, den største aldersgruppe med ca. 5.100 modtagere, efterfulgt af de 12-17 årige og de 0-5 årige med omkring hhv. 4.600 og 3.000 modtagere. Det skal bemærkes, at opgørelsen udelukkende dækker over indsatser givet til børn og unge med funktionsnedsættelser efter barnets lov, tidligere serviceloven.

Handicapindsatser til børn og unge  2024

25. juni 2025 - Nr. 195

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. maj 2026

Alle udgivelser i serien: Handicapindsatser til børn og unge

Kontakt

Cecilie Katholm, tlf. 21 45 33 42

Kilder og metode

Statistikken, som første gang blev udgivet for 2022, er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra landets 98 kommuner om børn og unge i alderen 0-17 år med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, der har modtaget handicapkompenserende indsatser givet efter udvalgte paragraffer i barnets lov og serviceloven. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Handicapkompenserende indsatser til børn og unge

Del sidens indhold
Normalt antal nye højvækstvirksomheder

25. juni 2025

I vækstperioden 2020 til 2023 var der 233 nye højvækstvirksomheder. Antallet var det fjerdehøjeste målt i de seneste ti vækstperioder. Til sammenligning var antallet af nye højvækstvirksomheder højere i perioderne 2019-2022 og 2018-2021 med hhv. 265 og 248. Gennemsnittet for de seneste ti vækstperioder er 216 virksomheder pr. år. Fra 2020-2023 skabte de nye højvækstvirksomheder beskæftigelse svarende til 4.627 årsværk. Det var det tredjehøjeste antal skabte årsværk over de seneste ti vækstperioder, men som for antallet af virksomheder var det lavere end i perioderne 2019-2022 og 2018-2021.

Nye højvækstvirksomheder i Danmark  2023

25. juni 2025 - Nr. 196

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. juni 2026

Alle udgivelser i serien: Nye højvækstvirksomheder i Danmark

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Asbjørn Hviid Mikkelsen, tlf. 29 42 68 36

Kilder og metode

Højvækstvirksomheder er virksomheder, der har haft en gennemsnitlig årlig vækst på mindst 20 pct. over en treårig periode, og som har haft fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden. Opgørelsen af nye højvækstvirksomheder i tre-årsperioden tager udgangspunkt i populationen af alle virksomheder, der var reelt nye i de to år inden tre-årsperioden og havde fem eller flere ansatte i det første år i treårsperioden.
Indikatoren for vækst er antal ansatte, omregnet til fuldtidsansatte. Antal fuldtidsansatte er anvendt som et udtryk for den samlede arbejdsmængde, der er præsteret af virksomhedens ansatte det pågældende år. 
Definitionen af nye højvækstvirksomheder i Danmark følger i udgangspunktet OECDs og Eurostats fælles definition, se "Eurostat OECD Manual on Business Demography Statistics, 2007 edition", som definerer nye højvækstvirksomheder som alle nye virksomheder, der er op til fem år gamle, der har 10 eller flere ansatte i starten af vækstperioden, og som har en samlet vækst på mindst 72,8 pct. (svarende til et årligt gennemsnit på 20 pct.) over en treårig periode.
Den danske statistik afviger på det punkt, at cut-off grænsen på ti eller flere ansatte i starten af vækstperioden er ændret til fem eller flere ansatte, da det er vurderet, at en så høj størrelsesmæssig grænse ikke er anvendelig i en dansk økonomisk sammenhæng. Grænsen på minimum fem ansatte er sat for at undgå, at små virksomheder med høj procentvis vækst, men med lille absolut vækst, bliver kategoriseret som vækstiværksættere.
Definitionen af højvækstvirksomheder er i den europæiske statistikorganisation, Eurostat, blevet ændret fra minimum 20 pct. vækst over en treårig periode til 10 pct. vækst over en treårig periode.
Statistikken er afgrænset til det private byerhverv.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højvækstvirksomheder i Danmark