oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Kriminalitet og uddannelse blandt unge

Analyse

Kriminalitet og uddannelse blandt unge

Tidligere har tal fra Danmarks Statistik vist, at unge dømte klarede sig dårligt igennem grundskole- og ungdomsuddannelsessystemet.
Med udgangspunkt i statistikdata for personer født mellem 1985 og 1989 og som har gået i grundskole i Danmark, ser denne analyse nærmere på emnet. Analysen tager afsæt i antallet af domme blandt personerne samt status for uddannelse på det fyldte 25. år.

For denne gruppe af unge sammenlignes dømtes og ikke-dømtes grundskoleforløb og ungdomsuddannelsesforløb. Betydningen af tidspunktet for den første dom samt personernes sociale baggrunds undersøges også.

Analysens hovedkonklusioner 

Analysen konkluderer ikke på årsager, men konstaterer en statistisk sammenhæng mellem uddannelsesforløb og kriminalitet i den undersøgte gruppe.

Tages der højde for forskelle i køn, forældrenes uddannelse, husstandsindkomst, herkomst og urbaniseringsgrad i opvækstkommunen, er der stadig store forskelle på dømte og ikke-dømtes uddannelsesforløb.

Personer, der afbrød 8. eller 9. klasse, har 5 gange større risiko for at have en dom som 25-årige, end det er tilfældet for personer, der afsluttede grundskolen.

Ser man på karaktergennemsnittet fra de skriftlige prøver i dansk og matematik i grundskolen, har personer, som har en dom som 25-årig, i gennemsnit fået lavere karakterer end ikke-dømte.

Sammenhængen mellem afbrudte uddannelsesforløb og kriminalitet ses også på ungdomsuddannelserne. Kun 48 pct. af personer med en dom har som 25-årig gennemført en ungdomsuddannelse, mens den tilsvarende andel er 82 pct. for personer uden dom.

Hent som pdf

Kriminalitet og uddannelse blandt unge

Kolofon

Kriminalitet og uddannelse blandt unge

Emnegruppe: Sociale forhold

Udgivet: 20. juli 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:8

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:
Flygtninges tilknytning til arbejdsmarkedet i løbet af deres første ti år i Danmark

Analyse

Flygtninges tilknytning til arbejdsmarkedet i løbet af deres første ti år i Danmark

Antallet af flygtninge fra blandt andet Syrien har været kraftigt stigende de seneste år. Det presser de offentlige udgifter i form af øgede udgifter til fx indkomstoverførsler, sundhedsydelser og undervisning, og derfor er det centralt, at flygtninge kommer i beskæftigelse. Regeringen har som sigtelinje, at hver anden flygtning skal i arbejde.

Denne analyse undersøger tilknytningen til arbejdsmarkedet blandt flygtninge fra Irak og Afghanistan, som kom til Danmark fra 1999 til 2001, hvor de udgjorde de to største grupper af indvandrere. Disse to flygtningegrupper har nu været i Danmark så længe, at det kan vurderes, hvordan deres tilknytning til arbejdsmarkedet har udviklet sig. Erfaringerne for disse to grupper kan danne baggrund for at vurdere de udfordringer og muligheder, der tegner sig i forhold til de mange syrere, som de seneste år er kommet til Danmark.

Flygtninge kan have helbredsmæssige problemer med sig, som besværliggør deres indtræden på arbejdsmarkedet. Af den grund sammenholdes udviklingen i tilknytningen til arbejdsmarkedet for flygtninge fra Irak og Afghanistan med den tilsvarende udvikling for indvandrere fra Tyrkiet uden flygtningebaggrund, hvor flygtninges helbredsmæssige problemer kort analyseres for at afdække, om forskelle i arbejdsmarkedstilknytningen kan forklares ved forskelle i helbred.

Analysens hovedkonklusioner:

De første år i Danmark er relativt få flygtninge fra Irak og Afghanistan i arbejde, men andelen i beskæftigelse stiger i takt med deres ophold i Danmark. Efter ti år er 3 ud af 10 flygtninge fra Irak og 4 ud af 10 flygtninge fra Afghanistan i arbejde. Til sammenligning er knap 6 ud af 10 indvandrere fra Tyrkiet uden flygtningebaggrund i arbejde efter 10 år.

Efter nogle år i Danmark stiger andelen af flygtninge fra Irak og Afghanistan på førtidspension relativt meget, og ti år efter flygtninge fra Irak og Afghanistan kom til Danmark modtog henholdsvis 31 pct. og 24 pct. førtidspension. Blandt indvandrere fra Tyrkiet uden flygtningebaggrund er det tilsvarende tal mindre end 5 pct.

Målt på kontakt med sygehuse har flygtninge fra Irak og Afghanistan i højere grad helbredsmæssige problemer end indvandrere fra Tyrkiet uden flygtningebaggrund.

En betydelig del af forskellen i beskæftigelsen for flygtninge fra Afghanistan sammenlignet med indvandrere fra Tyrkiet kan forklares ved, at flygtninge fra Afghanistan og indvandrere fra Tyrkiet er forskellige med hensyn til køn, alder og kontakt med sygehuse.

Hent som pdf

Flygtninges tilknytning til arbejdsmarkedet i løbet af deres første ti år i Danmark

Kolofon

Flygtninges tilknytning til arbejdsmarkedet i løbet af deres første ti år i Danmark

Emnegruppe: Borgere

Udgivet: 16. juni 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:7

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Jens Bjerre

								Telefon: 29 16 99 21
Regionale indkomstforskelle gennem 20 år

Analyse

Regionale indkomstforskelle gennem 20 år

Trods Danmarks beskedne størrelse er der væsentlige regionale forskelle i danskernes indkomster. Hvor store forskellene er, afhænger af, hvilken indkomsttype der fokuseres på.
Analysen undersøger udviklingen i de gennemsnitlige disponible indkomster og erhvervsindkomster i de forskellige landsdele de seneste 20 år, og sammenkobler udviklingen med den regionale produktion (BNP pr. indbygger).

Analysens hovedkonklusioner: 

De regionale indkomstforskelle er mindre for disponible indkomster end for erhvervsindkomster, da skatter og indkomstoverførsler er med til at mindske de regionale uligheder.

Forskellene i de regionale disponible indkomster er blevet større gennem de sidste 20 år. Det samme gælder de regionale forskelle mellem den økonomiske aktivitet (BNP) pr. indbygger.

Der er blevet markant større regionale forskelle i formueindkomsterne, mens der er blevet mindre regionale forskelle i de private pensioner.

Det er i høj grad de samme landsdele, der ligger i toppen og bunden i 1994 og 2014 med hensyn til BNP og indkomst.

Pendlingen betyder, at det høje BNP i København bliver til indkomst for folk som bor udenfor København

I 2014 er de gennemsnitlige erhvervsindkomster og disponible indkomster højest i Nordsjælland, mens BNP pr. indbygger er højest i København og omegn.

 

Hent som pdf

Regionale indkomstforskelle gennem 20 år

Kolofon

Regionale indkomstforskelle gennem 20 år

Emnegruppe: Arbejde og indkomst

Udgivet: 15. juni 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:6

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Anne Kaag Andersen

								Telefon: 91 37 64 25
							

Jarl Christian Quitzau

								Telefon: 23 42 35 03
Hvordan påvirker forhøjelsen af efterlønsalderen beskæftigelsen for ufaglærte og faglærte?

Analyse

Hvordan påvirker forhøjelsen af efterlønsalderen beskæftigelsen for ufaglærte og faglærte?

I 2011 blev der indgået en aftale om en reform af tilbagetrækningssystemet. Reformen indebærer blandt andet, at efterlønsalderen gradvis forhøjes fra 2014. Fx kan personer født i 1. halvår 1954 nu først gå på efterløn som 60½-årige og personer født i 2. halvår 1954 først som 61-årige. Før reformen kunne de gå på efterløn, når de fyldte 60 år.

Denne analyse undersøger, hvordan den højere efterlønsalder har påvirket beskæftigel­sen og antallet af offentligt forsørgede blandt de første årgange, som berøres af refor­men. Det er især blandt ufaglærte og faglærte, at en stor andel hidtil er gået på efterløn som 60- eller 61-årige, ligesom det også særligt er blandt denne gruppe, at der kan være en risiko for, at nogle personer er for nedslidte til at fortsætte med at arbejde. Analysen har derfor særlig fokus på ufaglærte og faglærte, men belyser også virkningerne for per­soner med videregående uddannelse.

Analysens hovedkonklusioner:  

Flere ufaglærte og faglærte født i 1. eller 2. halvår 1954 – der som følge af reformen fik hævet efterlønsalderen fra 60 år til hhv. 60½ og 61 år – fortsætter med at arbejde, efter de fylder 60 år sammenlignet med personer født i 1953, som ikke er berørt af reformen.

Andelen af ufaglærte og faglærte, som er født i 1954, i beskæftigelse er stort set uændret fra de fylder 60 år til de når deres nye efterlønsalder.

Blandt ufaglærte og faglærte født i 1954 er andelen på offentlig forsørgelse ligeledes nogen­lunde uændret, efter at de fylder 60 år og frem til deres nye efterlønsalder i forhold til før de fyldte 60 år. Det samme gælder også, hvis man kigger særskilt på andelen, som modtager sygedagpenge.

Forhøjelsen af efterlønsalderen har således indtil videre øget beskæftigelsen blandt 60+årige, uden at det har resulteret i flere på offentlig forsørgelse. Det gælder både for ufaglærte og faglærte, men også for personer med en videregående uddannelse.

Hent som pdf

Hvordan påvirker forhøjelsen af efterlønsalderen beskæftigelsen for ufaglærte og faglærte?

Kolofon

Hvordan påvirker forhøjelsen af efterlønsalderen beskæftigelsen for ufaglærte og faglærte?

Emnegruppe: Sociale forhold

Udgivet: 29. april 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:5

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:
Danske eksportvirksomheder og den økonomiske krise i Sydeuropa

Analyse

Danske eksportvirksomheder og den økonomiske krise i Sydeuropa

Den internationale finanskrise, eurokrisen og efterfølgende økonomiske afmatning ramte Grækenland, Italien, Portugal og Spanien hårdt. Det betød blandt andet, at den danske vareeksport til disse fire lande faldt med ca. 20 pct. fra 2007 til 2014. Et eksportfald der - isoleret set - kostede 10.400 arbejdspladser i Danmark.

Denne analyse undersøger, hvordan den økonomiske krise i Sydeuropa (Grækenland, Italien, Portugal og Spanien) har ramt de danske eksportvirksomheder. Er der mange virksomheder, der er blevet ramt på eksporten til Sydeuropa under krisen? Er der om­vendt virksomheder, der på trods af krisen har øget deres eksport til landene? Og hvad karakteriserer disse nedgangsvirksomheder og vækstvirksomheder?

Analysens hovedkonklusioner: 

En lille kerne af virksomheder stod for en meget høj andel af eksporten til Sydeuropa. Samlet set har der de seneste år været 11-12.000 eksportvirksomheder i Danmark om året, hvoraf knap 1.200 virksomheder eksporterede til Sydeuropa i alle årene fra 2007 til 2014. Denne lille kerne af virksomheder stod for 84-90 pct. af eksportvirksomhedernes årlige samlede vareeksport til området.

Der var flere virksomheder med nedgang end virksomheder med fremgang blandt de knap 1.200 virksomheder. Således havde 41 pct. en fremgang i eksporten til Sydeuropa på mere end 10 pct. fra 2007 til 2014, mens 52 pct. af virksomhederne tabte mere end 10 pct. af deres eksport til Sydeuropa i perioden.

Nedgangsvirksomhedernes samlede eksportnedgang i Sydeuropa opvejedes over­ord­net set af en fremgang i deres eksport til resten af verden. Men det var kun nogle få branchegrupper – især maskinindustrien samt føde-, drikke- og tobaksvareindustrien – der genererede denne fremgang.

Ifølge modelberegninger betød den mindre eksport til Sydeuropa – isoleret set – et fald i beskæftigelsen på 10.400 fuldtidsbeskæftigede (dette tal inkluderer såkaldte afledte virkninger, dvs. beskæftigelsesfaldet er fordelt både på de konkrete eksportvirksom­he­der og på underleverandører mv.).

Hent som pdf

Danske eksportvirksomheder og den økonomiske krise i Sydeuropa

Kolofon

Danske eksportvirksomheder og den økonomiske krise i Sydeuropa

Emnegruppe: Erhvervsliv

Udgivet: 13. april 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:4

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Jon Mortensen

								Telefon: 23 69 32 37
Årsager til at beskæftigelsen koncentreres i de større byer

Analyse

Årsager til at beskæftigelsen koncentreres i de større byer

I Danmark bliver den økonomiske aktivitet i stigende grad koncentreret i de større byområder, mens aktiviteten i yderområderne er faldende.
En af årsagerne er, at de brancher med højest vækst i beskæftigelsen ligger i byerne, mens antallet af beskæftigede i fx landbrug og industri, som typisk ligger uden for byerne, er faldende.

Denne analyse ser nærmere på, i hvor høj grad erhvervsfordelingen af de danske virk­somheder kan forklare den geografiske koncentration af beskæftigelsen i perioden 1993-2014 – men også i hvor høj grad andre faktorer er på spil.

Analysens hovedkonklusioner: 

Beskæftigelsen er fra 1993-2014 vokset mest i og omkring hovedstaden og Aarhus.

Beskæftigelsen er i gennemsnit vokset mest i de brancher, som typisk er beliggende i de større byer. Det gælder primært information og kommunikation samt erhvervsservice, som fx omfatter rengøring, arkitekter og rådgivende ingeniører og vikarbureauer. Tilsvarende har der været fald i beskæftigelsen indenfor landbrug, skovbrug og fiskeri samt industri, som ty­pisk ligger uden for byerne.

Erhvervsfordelingen kan ikke forklare hele koncentrationen af beskæftigelsen. En stor del af udviklingen i beskæftigelsen skyldes andre regionale faktorer, såsom at større byer giver lettere adgang til kvalificeret arbejdskraft og til interaktion med samarbejdspartnere, leve­randører og afsætningsmarkedet.

Der er en tendens til, at væksten i beskæftigelsen har været højere i de områder i Danmark, der har et højt uddannelsesniveau, end i de områder, der har et lavt uddannelsesniveau.

Ikke kun Danmark har haft en højere vækst i beskæftigelsen i hovedstaden end i det øvrige land. Det samme gør sig gældende for en række andre europæiske lande, som vi normalt sammenligner os med.

Hent som pdf

Årsager til at beskæftigelsen koncentreres i de større byer

Kolofon

Årsager til at beskæftigelsen koncentreres i de større byer

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 1. april 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:3

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Anne Kaag Andersen

								Telefon: 91 37 64 25
							

Bo Siemsen

								Telefon: 21 57 97 24
Tid til familiesammenføring

Analyse

Tid til familiesammenføring

Antallet af familiesammenføringer til flygtninge har været stigende de seneste år. Familiesammenføringer til flygtninge fra Syrien udgør en stadig større andel af det samlede antal opholdstilladelser. Men hvor lang tid gik der, fra en asylansøger ankom, til den pågældendes familie blev sammenført til landet? Dette spørgsmål undersøges i denne analyse med udgangspunkt i syriske flygtninge, som blev familiesammenført i 2013/14.

Analysens hovedkonklusioner: 

Antallet af opholdstilladelser i forbindelse med familiesammenføringer til flygtninge har været stigende de seneste år, og særligt i løbet af 2015 er antallet af familiesammenføringer steget. I de første tre kvartaler af 2015 blev der givet knap 6.400 opholdstilladelser i forbindelse med familiesammenføringer til flygtninge. Heraf udgjorde syreres andel omkring 80 pct.

Fra der blev givet opholdstilladelse til den syriske flygtning, og til den familiesammenførte ankom til Danmark, gik der typisk omkring 27 uger, hvis der tages udgangspunkt i de personer, der blev sammenført i 2013/14. 94 pct. af alle familiesammenførte syrere kom til Danmark indenfor et år efter den pårørende, de blev sammenført til, fik opholdstilladelse.

Opdeler man de 94 pct. på, hvem de familiesammenførte blev sammenført til, viser tallene, at 98 pct. af børnene kom indenfor et år, mens det tilsvarende tal var 87 pct. for ægtefællerne.

Hent som pdf

Tid til familiesammenføring

Kolofon

Tid til familiesammenføring

Emnegruppe: Borgere

Udgivet: 16. februar 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:2

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Jens Bjerre

								Telefon: 29 16 99 21
							

Annemette Lindhardt Olsen

								Telefon: 20 59 02 47
Profil af den økologiske forbruger

Analyse

Profil af den økologiske forbruger

Økologiske varer fylder markant mere i danskernes indkøbskurve. Fra 3 pct. af forbruget af føde- og drikkevarer i 2004 til 7,7 pct. i 2014. Men hvem er det, som særligt køber økologiske varer? Og er der nogle grupper, som stort set aldrig køber økologisk?

Det stigende økologiske forbrug har gjort det muligt at udskille økologiske varer i Dan­marks Statistiks forbrugstal. Derfor er det nu muligt for første gang at offentliggøre offi­cielle tal for forskellige befolkningsgruppers forbrug af økologiske føde- og drikkeva­rer. Analysen berører også varesammensætningen for forskellige befolknings­grupper.

Analysens hovedkonklusioner:

Mere end halvdelen af befolkningen køber sjældent eller aldrig økologiske varer

Økologi er mest udbredt i byområder, ikke mindst i hovedstadsregionen

Husstande med to voksne med børn køber mere økologi end de øvrige husstandstyper

De yngste og ældste aldersgrupper har det laveste økologiske forbrug

Der er en stærk sammenhæng mellem uddannelsesniveau og økologisk forbrug

Husstande med høje indkomster står for en stor del af det samlede økologiske forbrug

Mejeriprodukter og æg samt frugt og grønt udgør en større andel af det økologiske forbrug end af det generelle forbrug

Kød, fjerkræ og fisk udgør en større andel af det økologiske forbrug i husstande, der ofte køber økologisk, end i de øvrige husstande.

Hent som pdf

Profil af den økologiske forbruger

Kolofon

Profil af den økologiske forbruger

Emnegruppe: Miljø og energi

Udgivet: 8. februar 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:1

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

A Solange Lohmann Rasmussen

								Telefon: 61 15 17 93
							

Martin Lundø

								Telefon: 51 46 15 12
Julehandlens betydning for detailhandlen

Analyse

Julehandlens betydning for detailhandlen

Julehandlen er i fuld gang, og for flere brancher er julehandlen den vigtigste periode i løbet af året. Inden for detailhandel med spil og legetøj udgør salget i december eksempelvis mere end en femtedel af den årlige omsætning.
Denne analyse belyser, hvilke brancher i detailhandlen julehandlen er særlig vigtig for. I den forbindelse analyseres også udviklingen i julehandlens betydning for disse brancher.

Analysen viser:

I detailhandel med spil og legetøj, detailhandel med køkkenudstyr, glas, porcelæn, bestik, vaser, lysestager mv. samt detailhandel med bøger udgjorde omsætningen i december mere end en femtedel af omsætningen i 2014.

I detailhandlen var der i 2014 syv brancher, hvor omsætningen i december udgjorde 17 pct. eller derover af den årlige omsætning. Dette er mere end dobbelt så meget som en ”gennemsnitsmåned”, hvor salget vil udgøre godt 8 pct. Udover de ovennævnte brancher var det bl.a. detailhandel med drikkevarer samt detailhandel med ure, smykker og guld- og sølvvarer.

Omsætningen blev mere end fordoblet i december i forhold til oktober i de syv brancher, hvor julehandlen udgjorde den højeste andel af omsætningen i 2014. Den største stigning var inden for detailhandel med køkkenudstyr, glas, porcelæn, bestik, vaser, lysestager mv., hvor omsætningen blev tredoblet fra oktober til december 2014.

Sammenlignet med 2000 er julehandlen ikke blevet mere eller mindre vigtig for detailhandlen under ét. Således udgjorde omsætningen i december ca. 10 pct. af den årlige omsætning i både 2000 og 2014.

Hent som pdf

Julehandlens betydning for detailhandlen

Kolofon

Julehandlens betydning for detailhandlen

Emnegruppe: Erhvervsliv

Udgivet: 18. december 2015 kl. 09:00

Nr. 2015:4

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Søren Kühl Andersen

								Telefon: 22 26 04 36
Husholdningernes formue i fast ejendom

Analyse

Husholdningernes formue i fast ejendom

Danmarks Statistik offentliggjorde en ny individbaseret formuestatistik for husholdningernes faste ejendom og gæld samt pensioner 22. juni 2015. Opgørelsen af pensioner er foretaget for 2014, og markedsværdier for fast ejendom og gæld er opgjort for 2004-2013. Resultaterne er tilgængelige fra Statistikbanken og en ny emneside for Formue og Gæld.

Denne analyse præsenterer resultater fra en opgørelse af markedsværdier i fast ejendom. Det første kapitel beskriver en ny metode til beregning af markedsværdien, hvor beregningerne tager udgangspunkt i aktuelle salg. Det efterfølgende kapi-el ser på den overordnede opgørelse af fast ejendom (boligformuen) og det geografiske perspektiv. For at vurdere boligejernes økonomiske situation er det utilstrækkeligt kun at se på boligformuen. En betydelig andel af boligejerne har lånefinansieret deres bolig i større eller mindre grad, og derfor sammenholdes markedsværdien af fast ejendom med gælden i de sidste kapitler.

Boligejerne havde ved udgangen af 2013 en samlet markedsværdi af fast ejendom og biler på 3.813 mia. kr. Til sammenligning er dette dobbelt så højt som årets BNP. Omtrent 54 pct. af den samlede boligformue kan henføres til enfamiliehuse, som således udgør den absolut dominerende boligform i Danmark. Den næststørste kategori for boligformuen er bebyggede landbrug, som udgør 13 pct. Ejerlejligheder udgør 8 pct. og andelsboligerne udgør 7 pct. af den samlede boligformue.

 

Hent som pdf

Husholdningernes formue i fast ejendom

Kolofon

Husholdningernes formue i fast ejendom

Emnegruppe: Arbejde og indkomst

Udgivet: 22. juni 2015 kl. 09:00

Nr. 2015:1

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:
Årsrapport 2025

Årsrapporten redegør i kort form for årets mål, resultater og regnskab.

Rapporten består af påtegning, beretning, regnskab samt bilag.

I beretningen vurderes den samlede målopfyldelse af Danmarks Statistiks Resultatplan 2025. Der foretages uddybende analyser af centrale mål.

Regnskabet består bl.a. af resultatopgørelse, balance, opfølgning på likviditetsordning og lønsumsloft samt bevillingsregnskab.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002

Hent som pdf

Årsrapport 2025

Kolofon


                            Årsrapport

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2474-0


                            Udgivet: 23. marts 2026 kl. 08:00

Antal sider: 23


                            Kontaktinfo:

Katrine Houbak Hertel

                            Telefon: 23 71 13 08
Statistikprogram 2026

Statistikprogrammet giver en kort beskrivelse af de statistikker, vi producerer. Hver beskrivelse oplyser om statistikkens formål og indhold samt eventuelle udviklingsaktiviteter i 2026.

Statistikprogrammet er en selvstændig del af Danmarks Statistiks arbejdsplan, som er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003

Hent som pdf

Statistikprogram 2026

Kolofon


                            Statistikprogram

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2471-9


                            Udgivet: 22. januar 2026 kl. 08:00

Antal sider: 66


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Arbejdsplan 2026

Arbejdsplanen er tæt knyttet til Danmarks Statistiks Stategi 2026 og giver et overblik over de væsentligste initiativer, vi gennemfører i 2026 for at understøtte strategien.

Arbejdsplanen er tæt knyttet til Danmarks Statistiks Strategi 2026 og giver et overblik over de væsentligste initiativer, vi gennemfører i 2026 for at understøtte strategien.

Arbejdsplanen er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse.

En samlet oversigt over de statistikker, vi udarbejder i løbet af året, findes i Statistikprogram 2026, som er en selvstændig del af arbejdsplanen.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001

Hent som pdf

Arbejdsplan 2026

Kolofon


                            Arbejdsplan

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2472-6


                            Udgivet: 19. januar 2026 kl. 08:00

Antal sider: 10


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Resultatplan 2026

Der indgås årligt en resultatplan mellem Digitaliseringsministeriet og Danmarks Statistik med udgangspunkt i Danmarks Statistiks faglige og politiske uafhængighed.

Resultatplan 2026 er fastsat en række mål, Danmarks Statistik skal opnå i 2026.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Resultatplan 2026

Kolofon


                            Resultatplan

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2473-3


                            Udgivet: 15. januar 2026 kl. 08:00

Antal sider: 8


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Dansk Branchekode 2025

Dansk Branchekode 2025 (DB25) er en statistisk klassifikation af økonomiske aktiviteter, som først og fremmest er udarbejdet til statistisk brug.

DB25 er en 6-cifret dansk underopdeling af EU's klassifikation, den 4-cifrede NACE rev. 2.1, som er en ny version af NACE rev. 2 fra 2008. NACE rev. 2.1 er en regional version FN´s internationale nomenklatur, ISIC rev. 5, som er en ny version af ISIC Rev. 4 fra 2008.

NACE rev. 2.1 gælder fra 1. januar 2025 i alle EU-medlemslande ifølge forordning (EU) 2023/137 om ændring af forordning (EF) nr. 1893/2006 om statistisk klassifikation af økonomiske aktiviteter. Fra 2026 vil de fleste statistikker fra Danmarks Statistik overgå fra at udkomme på DB07 til DB25. Den sidste statistik, der overgår til at udkomme på DB25, er Nationalregnskabet i 2029.

Grundig beskrivelse

Dansk Branchekode 2025 rummer bl.a. grundige beskrivelser af, hvad de enkelte branchekoder omfatter, og en vejledning i, hvordan man finder frem til den rigtige branchekode for økonomiske aktiviteter. DB25 beskriver også de standardgrupperinger, der bruges ved publicering af statistik.

En præcis kategorisering af økonomiske aktiviteter i brancher er vigtig for bl.a. forskere, analytikere, studerende og statistikere i forbindelse med afgrænsning af brancher og virksomheder - fx i økonomiske analyser.

Nyttigt opslagsværk

DB25 er frit tilgængelig som pdf.

Se også Dansk Branchekode 2025 på www.dst.dk/db25, hvor der ligger filer til download: DB25 standardgrupperinger, som benyttes ved offentliggørelse af branchefordelte statistikker.

Se også Dansk Branchekode 2025 er gældende på Informationsside om Dansk Branchekode 2025, hvor der ligger filer til download: Korrespondancetabeller mellem DB07 og DB25 på branchekode- og standardgruppeniveau (både for DB07-DB25 og DB25-DB07).

 

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2007
2003
1993 (2.udgave 1996)

Hent som pdf

Titel og kolofon

Forord

Indholdsfortegnelse

Indledning

Hovedafdelingsoversigt

Branchebeskrivelser

Bilag 1 Standardgrupperinger til anvendelse ved publicering

Bilag 2_Outsourcing

Stikordsregister

Hele publikationen

Kolofon


                            Dansk Branchekode

Erhvervsliv

ISBN: 978-87-501-2468-9


                            
                            Udgivet: 15. december 2025 kl. 08:00

Antal sider: 626


                            Kontaktinfo:

Sarah Valentina Møller

                            Telefon: 20 13 06 26
Årsrapport 2024

Årsrapporten redegør i kort form for årets mål, resultater og regnskab.

Rapporten består af påtegning, beretning, regnskab samt bilag.

I beretningen vurderes den samlede målopfyldelse af Danmarks Statistiks Resultatplan 2024. Der foretages uddybende analyser af centrale mål.

Regnskabet består bl.a. af resultatopgørelse, balance, opfølgning på likviditetsordning og lønsumsloft samt bevillingsregnskab.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002

Hent som pdf

Årsrapport 2024

Kolofon


                            Årsrapport

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2462-7


                            Udgivet: 31. marts 2025 kl. 08:00

Antal sider: 26


                            Kontaktinfo:

Katrine Houbak Hertel

                            Telefon: 23 71 13 08
Statistikprogram 2025

Statistikprogrammet giver en kort beskrivelse af de statistikker, vi producerer. Hver beskrivelse oplyser om statistikkens formål og indhold samt eventuelle udviklingsaktiviteter i 2025.

Statistikprogrammet er en selvstændig del af Danmarks Statistiks arbejdsplan, som er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse 6. december 2024.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003

Hent som pdf

Statistikprogram 2025

Kolofon


                            Statistikprogram

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2459-7


                            Udgivet: 20. januar 2025 kl. 08:00

Antal sider: 65


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Arbejdsplan 2025

Arbejdsplanen er tæt knyttet til Danmarks Statistiks Strategi 2025 og giver et overblik over de væsentligste initiativer, vi gennemfører i 2024 for at understøtte strategien.

Arbejdsplanen er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse 9. december 2024.

En samlet oversigt over de statistikker, vi udarbejder i løbet af året, findes i Statistikprogram 2025, som er en selvstændig del af arbejdsplanen.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001

Hent som pdf

Arbejdsplan 2025

Kolofon


                            Arbejdsplan

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2458-0


                            Udgivet: 17. januar 2025 kl. 08:00

Antal sider: 14


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Resultatplan 2025

Der indgås årligt en resultatplan mellem Digitaliseringsministeriet og Danmarks Statistik med udgangspunkt i Danmarks Statistiks faglige og politiske uafhængighed.

I Resultatplan 2025 er fastsat en række mål, Danmarks Statistik skal opnå i 2025.

Resultatplanen indeholder afsnit om:

udvikling og perspektiv

ordentlighed og bæredygtighed 

sikker drift

påtegning

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Resultatplan 2025

Kolofon


                            Resultatplan

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2457-3


                            Udgivet: 16. januar 2025 kl. 08:00

Antal sider: 8


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Kriminalitet 2023

Download og læs publikationen

13. december 2024

Publikationen rummer detaljerede oplysninger om alle dele af kriminalitetsstatistikken for 2023 - fra anmeldelser til strafferetlige afgørelser.

Kriminalitet er en årlig udgivelse med kriminalitetsstatistik, der i skiftende udformninger er udkommet siden 1832.

Kriminalitetsstatistikken omfatter overtrædelser af straffelov, færdselslov og andre særlove.

I forbindelse med omlægningen af Kriminalitet 2018 er en del af tabellerne i de forrige publikationer enten udgået eller fået nyt tabelnummer. Her er en oversættelse mellem de tidligere tabeller og de nye. Herunder også hvor tallene kan genfindes på statistikbanken.dk.

OBS: Kriminalitet 2023 er sidste udgave af publikationen.
Dermed udkommer publikationen Kriminalitet ikke fremadrettet.Tal om kriminalitet kan findes i Statistikbanken.dk/Kriminalitet

Stigning i anmeldte overtrædelser af straffeloven i 2023

For andet år i træk, efter en årrække med faldende tendens, steg anmeldte overtrædelser af straffeloven igen i 2023.  Det skyldes en stigning i ejendomsforbrydelser som udgør 84 pct. af alle anmeldte straffelovsovertrædelser. De ejendomsforbrydelser, der havde de største stigninger, var butikstyveri og cykeltyveri med en procentvis stigning på henholdsvis 25 pct. og 5 pct. sammenlignet med 2022.

Under ejendomsforbrydelser findes også bl.a. underslæb, bedrageri og afpresning og åger. Disse typer af ejendomsforbrydelser havde alle markant flere anmeldelser i 2023 sammenlignet med 2022.  Til gengæld faldt antallet af anmeldelser om hæleri med 29 pct.

Fald i anmeldte voldsforbrydelser og seksualforbrydelser 

Det samlede antal af anmeldelser for straffelovsovertrædelser steg med 3 pct. fra 338.200 i 2022 til 348.200 i 2023, men det var ikke alle typer af overtrædelser, der steg. Antallet af anmeldte voldsforbrydelser faldt med 6 pct., herunder vold mod privatperson som faldt 4 pct. Antallet af anmeldte seksualforbrydelser faldt med knapt 1 pct., herunder voldtægt som faldt med 10 pct.

I 2023 modtog politiet 1.732 anmeldelser om voldtægt og andre seksuelle forhold, hvilket er 193 færre end i 2022, men samtidig blev der anmeldt 27 pct. flere tilfælde af blufærdighedskrænkelser.

Der blev også anmeldt 3 pct. færre tilfælde af vold og lignende mod offentlig myndighed og 6 pct. færre drab og drabsforsøg i 2023 i forhold til 2022.

Om publikationen

Titel: Kriminalitet

Emne: Sociale forhold

ISBN pdf: 978-87-501-2455-9

Udgivet: 13. december 2024 kl. 08:00

Antal sider: 126

Kontakt

Iben Pedersen
Telefon: 23 60 37 11
Mail: ipe@dst.dk

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998
Befolkningens udvikling 2023

Foto: AdobeStock

Download og læs publikationen

9. oktober 2024

Publikationen ”Befolkningens udvikling” er en fortsættelse af de årlige publikationer om befolkningsudviklingen i Danmark, som startede med publikationen ”Befolkningen bevægelser” for årene 1931-1933.

Disse publikationer udgør samlet set et historisk bibliotek over de demografiske bevægelser, som har haft betydning for den overordnede befolkningsudvikling i Danmark, herunder fødsler og dødsfald samt ind- og udvandring. Desuden beskrives befolkningens nuværende sammensætning ud fra en række demografiske oplysninger.

Aldrende befolkning

Personer i alderen 65 år og ældre udgjorde 21 pct. af befolkningen den 1. januar 2024. Den 1. januar 1994 udgjorde denne aldersgruppe 15 pct. af befolkningen. Gennem de seneste 30 år er befolkningens gennem­snits­alder steget fra 38,8 år i 1994 til 42,4 år ved udgangen af 2023.

 

Andel af befolkningen i alderen 65 år og derover. 1. januar 2024

Om publikationen

Titel: Befolkningens udvikling

Emne: Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2452-8

Udgivet: 9. oktober 2024 kl. 08:00

Antal sider: 107

Kontakt

Connie Østberg
Telefon: 23 60 19 14
Mail: cbn@dst.dk

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
Statistisk Tiårsoversigt 2024

Foto: AdobeStock

Download og læs publikationen

26. september 2024

Statistisk Tiårsoversigt giver et årligt overblik over de seneste ti års samfundsudvikling i tabeller, grafik og tekster. Temaartiklen sætter hvert år fokus på et nyt aktuelt emne, i år cirkulær økonomi. Bogen belyser samfundet på tværs af områder som arbejdsmarkedet, befolkningen og økonomien, og den er derfor meget velegnet til undervisning. 

OBS: Statistisk Tiårsoversigt 2024 er sidste udgave af publikationen. Dermed udkommer Statistisk Tiårsoversigt ikke fremadrettet. 
 Bemærk også, at 2024-versionen kun kan hentes digitalt (pdf) og ikke i trykt format.

Mere genanvendelse og større materialeforbrug på ti år

På ti år er det samlede danske materialeforbrug steget, og sammenlignet med resten af EU ligger forbruget højt. Samtidig er de danske husholdninger blevet bedre til at sortere affald til genanvendelse i stedet for forbrænding, og især sorteringen af madaffald er steget de senere år. Vi ser også et større fokus på at undgå affald, blandt andet når private sælger deres brugte varer online eller benytter apps til at mindske madspild og CO2-udledning.

Hent hele publikationen i pdf gratis øverst på siden. I pdf-udgaven kan alle tal hentes i regneark ved at klikke på overskrifterne.

Udvikling på tværs af samfundet

Statistisk Tiårsoversigt giver et bredt billede af ti års samfundsudvikling i tal og viser bl.a., at:

Antallet af børn på specialskoler er steget fra 8.931 til 1.1864 fra 2013 til 2023. Det er en stigning på 33 pct.

Salget af cigaretter er næsten halveret fra 2013 til 2023. I 2023 blev der i gennemsnit solgt 804 stk. cigaretter pr. indbygger over 18 år, svarende til 2,2 cigaretter om dagen.

Fra 2014 til 2023 er den samlede mængde landet fisk faldet med 33 pct. for danske fiskefartøjer. I den samme periode er fangstens værdi steget med 10 pct.

Overnatninger på danske hoteller, campingpladser og i feriehuse mv. er steget 42 pct. fra 2013 til 2023. Danske turister stod for ca. halvdelen af overnatningerne i 2023, mens tyske turister stod for ca. en tredjedel.

Rettelse:

Side 82 Arealanvendelse

Om publikationen

Titel: Statistisk Tiårsoversigt

Emne: Borgere

ISBN pdf: 978-87-501-2451-1

Udgivet: 26. september 2024 kl. 08:00

Antal sider: 209

Kontakt

Sofia Meyling Honoré
Telefon: 29 79 08 37
Mail: shn@dst.dk

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998
1997
1996
1995
1994
1993
1992
1991
1990
1989
1988
1987
1986
1985
1984
1983
1982
1981
1980
1979
1978
1977
1976
1975
1974
1973
1972
1971
1970
1968
1967
1966
1965
1964
Folketingsvalget 31. oktober og 1. november 2022

Foto: Martin Sylvest

Download og læs publikationen

9. juli 2024

Publikationen om folketingsvalget den 1. november 2022 indeholder detaljerede valgresultater ikke blot fra Danmark, men også fra Færøerne og Grønland. Ud over selve valgresultaterne beskriver publikationen også relevante love i forhold til valg, og fremgangsmåden for tildeling af mandater samt udvælgelsen af kandidater gennemgås også.

Den 1. oktober 2008 overtog Danmarks Statistik opgaven med valgopgørelse i forbindelse med folketingsvalg, folkeafstemninger og Europa-Parlamentsvalg fra det daværende Velfærdsministerium, i dag kaldet Social- og Indenrigsministeriet.

 

Med publikationen om folketingsvalget den 1. november 2022 er det nu fjerde gang, at Danmarks Statistik har udarbejdet valgstatistik i forbindelse med folketingsvalg siden overtagelsen af valgopgørelsen. Publikationen er opbygget på samme måde som publikationen for det seneste folketingsvalg.

 

Se mere om folketingsvalg på www.dst.dk/valg

 

Se også Danmarks Statistiks ældre publikationer om valg til folketinget:

- Folketingsvalg i perioden 1849-2007
- Folketingsvalg 2011
- Folketingsvalg 2015

Om publikationen

Titel: Folketingsvalget

Emne: Borgere

ISBN: 978-87-501-2449-8

Udgivet: 9. juli 2024 kl. 08:00

Antal sider: 287

Kontakt

Dorthe Larsen
Telefon: 23 49 83 26
Mail: dla@dst.dk

Andre udgivelser i denne serie

Alle
31. oktober og 1. november 2022
5. juni 2019
18. juni 2015
den 15. september 2011
Kultur  2022/2023

Download og læs publikationen

14. juni 2024

Publikationen Kultur 2022/2023 kaster lys på produktion og forbrug af kultur i Danmark på tværs af områder som museer, zoologiske haver, teatre og biografer, musik, fredede bygninger, idræt og frivilligt arbejde m.fl. Årets temakapitel bygger på data fra statistikken Kunstnere i Danmark. Statistikken opgør antallet af kunstnere inden for Musik, Forfattere og ord, Billedkunst og formgivere, Film og TV og Skuespil og scenekunst. Der er i alt 28.000 kunstnere i Danmark, hvor den største gruppe findes inden for Musik. Statistikken belyser også de demografiske forskelle mellem de forskellige kunstområder, samt i hvor høj grad kunstneres indkomst kommer fra deres kunstneriske arbejde.

Ud over kunstnere i Danmark belyser publikationen kulturaktiviteter bredt. Befolkningens kulturforbrug inden for næsten alle kulturområder er steget i forhold til året før, men niveauet inden for nogle kulturområder er lavere end før COVID-19. Det fremgår blandt andet at:

I sæsonen 2022/2023 var der 2,5 mio. publikummer i teatrene, hvilket er en lille stigning sammenlignet med 2021/2022-sæsonen, men 10 pct. lavere end 2018/2019-sæsonen.

I sæsonen 2022/2023 var der 2 mio. tilskuere på lægterne i den danske Superliga, hvilket var 19 pct. højere end sæsonen 2021/2022, og også højere end sæsonen 2018/2019 før COVID-19.

Museerne havde i 2023 tilsammen 17,4 mio. besøgende i løbet af året, hvilket er det højeste niveau i de år, som Danmarks Statistik har udgivet museumsstatistik.

 

Hvis du har yderligere spørgsmål til publikationen, er du velkommen til at kontakte Cecilie Bryld Fjællegaard på cbf@dst.dk.

Om publikationen

Titel: Kultur 

Emne: Kultur og fritid

ISBN pdf: 978-87-501-2448-1

Udgivet: 14. juni 2024 kl. 08:00

Antal sider: 77

Kontakt

Claus Werner Andersen
Telefon: 91 37 64 04
Mail: cwa@dst.dk

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2022/2023
2021/2022
2020/2021
2019
2018
2017
2016
2015
Årsrapport 2023

Årsrapporten redegør i kort form for årets mål, resultater og regnskab.

Rapporten består af påtegning, beretning, regnskab samt bilag.

 

I beretningen vurderes den samlede målopfyldelse af Danmarks Statistiks Resultatplan 2023. Der foretages uddybende analyser af centrale mål.

Regnskabet består bl.a. af resultatopgørelse, balance, opfølgning på likviditetsordning og lønsumsloft samt bevillingsregnskab.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002

Hent som pdf

Årsrapport 2023

Kolofon


                            Årsrapport

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2446-7


                            Udgivet: 9. april 2024 kl. 08:00

Antal sider: 24


                            Kontaktinfo:

Katrine Houbak Hertel

                            Telefon: 23 71 13 08
Nøgletal for statistikproduktion og gennemslag 2023

Nøgletal for statistikproduktion og gennemslag samler en række indikatorer, som belyser Danmarks Statistiks formidlede statistikproduktion

Den beskriver blandt andet, hvor mange udgivelser vi har offentliggjort i løbet af året, hvor mange brugere der besøgte dst.dk, og hvor mange omtaler organisationen fik i den danske presse m.m.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021

Hent som pdf

Nøgletal for statistikproduktion og gennemslag 2023

Kolofon


                            Nøgletal for statistikproduktion og gennemslag

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2445-0


                            Udgivet: 29. februar 2024 kl. 08:00

Antal sider: 8


                            Kontaktinfo:

Lars Knudsen

                            Telefon: 22 80 03 18
Statistikprogram 2024

Statistikprogrammet giver en kort beskrivelse af de statistikker, vi producerer. Hver beskrivelse oplyser om statistikkens formål og indhold samt eventuelle udviklingsaktiviteter i 2024.

Statistikprogrammet er en selvstændig del af Danmarks Statistiks arbejdsplan, som er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse 12. december 2023.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003

Hent som pdf

Statistikprogram 2024

Kolofon


                            Statistikprogram

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2444-3


                            Udgivet: 18. januar 2024 kl. 08:00

Antal sider: 65


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Arbejdsplan 2024

Arbejdsplanen er tæt knyttet til Danmarks Statistiks Strategi 2025 og giver et overblik over de væsentligste initiativer, vi gennemfører i 2024 for at understøtte strategien.

Arbejdsplanen er godkendt af Danmarks Statistiks bestyrelse 12. december 2023.

En samlet oversigt over de statistikker, vi udarbejder i løbet af året, findes i Statistikprogram 2024, som er en selvstændig del af arbejdsplanen.

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001

Hent som pdf

Arbejdsplan 2024

Kolofon


                            Arbejdsplan

Om Danmarks Statistik

ISBN: 978-87-501-2441-2


                            
                            Udgivet: 18. januar 2024 kl. 08:00

Antal sider: 18


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Resultatplan 2024

Der indgås årligt en resultatplan mellem Digitaliserings og ligestillingsministeriet og Danmarks Statistik med udgangspunkt i Danmarks Statistiks faglige og politiske uafhængighed.

I Resultatplan 2024 er fastsat en række mål, Danmarks Statistik skal opnå i 2024.

Resultatplanen indeholder afsnit om:

udvikling og perspektiv

ordentlighed og bæredygtighed 

sikker drift

påtegning

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2026
2025
2024
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015

Hent som pdf

Resultatplan 2024

Kolofon


                            Resultatplan

Om Danmarks Statistik

ISBN pdf: 978-87-501-2443-6


                            Udgivet: 12. januar 2024 kl. 08:00

Antal sider: 10


                            Kontaktinfo:

Simon Haas Svith

                            Telefon: 21 69 59 05
Kriminalitet 2022

Download og læs publikationen

14. december 2023

Publikationen rummer detaljerede oplysninger om alle dele af kriminalitetsstatistikken for 2022 - fra anmeldelser til strafferetlige afgørelser.

Kriminalitet er en årlig udgivelse med kriminalitetsstatistik, der i skiftende udformninger er udkommet siden 1832.

kriminalitetsstatistikken omfatter overtrædelser af straffelov, færdselslov og andre særlove.

I forbindelse med omlægningen af Kriminalitet 2018 er en del af tabellerne i de forrige publikationer enten udgået eller fået nyt tabelnummer. I nedenstående link kan der findes en oversættelse mellem de tidligere tabeller og de nye. Herunder også hvor tallene kan genfindes på www.statistikbanken.dk. Se link: Nye tabeller vs. gamle tabeller

Stigning i anmeldte overtrædelser af straffeloven i 2022

Efter en faldende tendens i anmeldte overtrædelser af straffeloven siden 2012, var det i 2022 steget med næsten 17 pct. Det var især tyverier, seksualforbrydelser og voldsforbrydelser, som trak op.

I 2022 blev der anmeldt omkring 338.200 overtrædelser af straffeloven mod næsten 289.500 i 2021 – en stigning på knap 17 pct. Hermed blev den faldende tendens, der har været gældende siden 2012, brudt.

Antallet af anmeldelser af seksualforbrydelser og voldsforbrydelser steg med hhv. 14 og 16 pct. fra 2021 til 2022. Stigningen vedr. seksualforbrydelser skyldes særligt flere anmeldelser om børnepornografi og vedr. voldsforbrydelser skyldes det flere anmeldelser om simpel vold, som fx omfatter slag, spark og skub.

Stigning i anmeldte ejendomsforbrydelser 

Over 80 pct. af de anmeldte straffelovsovertrædelser er ejendomsforbrydelser, som omfatter bl.a. indbrud, tyveri, bedrageri og hærværk. I 2022 steg antallet af anmeldte ejendomsforbrydelser med 15 pct. i forhold til 2021. Størstedelen af stigningen skyldtes flere anmeldelser af bedrageri, lommetyveri, cykeltyveri og butikstyveri. I 2022 steg anmeldte indbrud med 4 pct. i forhold til 2021, anmeldte brugstyverier steg med 19 pct. og anmeldte tyverier, herunder butikstyverier, med 21 pct.

Antallet af anmeldte ejendomsforbrydelser har generelt været faldende siden 2012, men i 2022 steg det. Dog ligger det samlede antal stadig betydeligt under 2012-niveau.

Om publikationen

Titel: Kriminalitet

Emne: Sociale forhold

ISBN pdf: 978-87-501-2439-9

Udgivet: 14. december 2023 kl. 08:00

Antal sider: 128

Kontakt

Iben Pedersen
Telefon: 23 60 37 11
Mail: ipe@dst.dk

Andre udgivelser i denne serie

Alle
2023
2022
2021
2020
2019
2018
2017
2016
2015
2014
2013
2012
2011
2010
2009
2008
2007
2006
2005
2004
2003
2002
2001
2000
1999
1998