oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Overnatninger i oktober slår rekord

9. december 2021

Oktober måned med efterårsferien bød på rekordmange overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem. Der var i alt 2,7 mio. overnatninger, hvilket er en stigning på 59 pct. i forhold til oktober sidste år. Dette er samtidig en stigning på 14 pct. i forhold til den hidtidige rekord for oktober, der blev sat i 2019. Det var især danskerne, der valgte at holde efterårsferie i Danmark. De danske overnatninger på hoteller steg med 54 pct., mens feriecentre og campingpladser havde hhv. 16 og 8 pct. flere danske overnatninger end i oktober 2020. Antallet af overnatninger på vandrerhjemmene steg med 85 pct. Oktober havde også rekord for feriehusene se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:415.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  oktober 2021

9. december 2021 - Nr. 443

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Materialeomkostninger til byggeri stiger i 3. kvt.

8. december 2021

En usædvanlig stigning i omkostningerne til materialer betød, trods et fald i arbejdsomkostningerne, at de samlede omkostninger ved at bygge en ny bolig steg med 1,3 pct. i tredje kvartal 2021, sammenlignet med kvartalet før. Også i omkostningerne ved opførelsen af både enfamiliehuse og etagebyggeri, som det samlede indeks er baseret på, så man en tilsvarende udvikling i tredje kvartal. Her steg omkostningerne til materialer med 2,1 pct. for enfamiliehuse og 1,8 pct. for etagebyggeri i tredje kvartal, mens arbejdsomkostningerne faldt med 0,6 pct. for enfamiliehuse og 0,7 pct. for etagebyggeri.

Byggeomkostningsindeks for boliger  3. kvt. 2021

8. december 2021 - Nr. 441

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
69 pct. flere ledige stillinger end før COVID-19

8. december 2021

I tredje kvartal 2021 steg antallet af ledige stillinger i den private sektor med 6.200 til 59.500, når der er korrigeret for sæsonudsving. Den kraftige stigning er dermed fortsat, og i tredje kvartal var der på trods af det store fald i andet kvartal 2020 således 69 pct. flere ledige stillinger end før COVID-19. Andelen af ledige stillinger udgjorde i tredje kvartal 3,3 pct. af samtlige stillinger.

Ledige stillinger  3. kvt. 2021

8. december 2021 - Nr. 440

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Hjemmearbejde nærmer sig niveauet før Covid-19

8. december 2021

Andelen af beskæftigede, der arbejdede hjemme faldt i tredje kvartal 2021 med 5 procentpoint. Det skyldtes, at det hyppige hjemmearbejde faldt kraftigt samtidig med at antallet af beskæftigede, der af og til arbejdede hjemme, kun steg lidt. Fra andet til tredje kvartal 2021 faldt andelen af hyppigt hjemmearbejde 6 procentpoint i private virksomheder og organisationer og 11 procentpoint i offentlige virksomheder og organisationer. Forekomsten af hyppigt hjemmearbejde ligger dog fortsat over 2019-niveauet, dvs. før Covid-19. Det viser ikke-sæsonkorrigerede tal fra Arbejdskraftsundersøgelsen (AKU).

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2021

8. december 2021 - Nr. 438

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Antallet af kontanthjælpsmodtagere er faldet til 100.000

8. december 2021

I tredje kvartal faldt antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 3.700 til et niveau på 100.300 i september. Det er det laveste niveau siden statistikkens start i januar 2007. Antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser toppede i august 2015 med 175.100, hvorefter det med få afbrud er faldet frem til og med september i år. Det seneste afbrud skyldtes COVID-19 i foråret 2020, hvor antallet steg med 6.500 fra februar til maj, hvorefter antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser er faldet. Tallene i artiklen, er alle korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  3. kvt. 2021

8. december 2021 - Nr. 439

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Industriens produktion steg i oktober

7. december 2021

Industriens samlede produktionsindeks steg 2,6 pct. i oktober primært drevet af medicinalindustrien. Produktionen svinger en del på månedsbasis, men set over perioden august-oktober så steg produktionen 2,3 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Der er dog udsigt til, at produktionen kan falde de kommende måneder ifølge industriens konjunkturindikator, som falder i november (se Nyt fra Danmarks Statistik 2021:422). Her melder virksomhederne om faldende produktionsforventninger og stigende færdigvarelagre. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  oktober 2021

7. december 2021 - Nr. 436

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
6 mio. færre koncertgæster i 2020

7. december 2021

Det samlede antal koncertgæster i Danmark var 2,8 mio. i 2020, hvilket svarede til et fald på knap 70 pct. i forhold til 2019. Det markante fald i antallet af koncertgæster kan tilskrives COVID-19, som begrænsede koncertarrangørernes mulighed for at afholde koncerter foran et større publikum. Fra 2018 til 2019 steg antallet af koncertgæster med knap 14 pct. fra 7,6 mio. til 8,7 mio.

Livemusik  2020

7. december 2021 - Nr. 437

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. august 2022

Alle udgivelser i serien: Livemusik

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Antallet af koncerter, samt antallet af publikummer, der overværer koncerterne, estimeres ud fra data registreret hos KODA i form af faktureringer af ind- og udbetalinger af musikrettigheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Livemusik
Færre konkurser i november, men stigende trend

6. december 2021

Der var 196 erklærede/kundgjorte konkurser i november blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 15,7 pct. færre end i oktober, men trenden er stigende. Konkurserne medførte 1.232 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 52,5 pct. flere end i oktober. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden september-november var 44,4 pct. højere end i juni-august, mens jobtabet var 112,1 pct. højere. Ca. en fjerdel af de tabte job i november stammer fra en enkelt større konkurs. Afviklingen af iværksætterselskaberne fra 15. oktober har ikke sat sig nævneværdige spor i form af tvangsopløsninger og konkurser.

Konkurser  november 2021

6. december 2021 - Nr. 434

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Tvangsauktioner stort set uændret i november

6. december 2021

Med 106 tvangsauktioner i november mod 104 måneden før er antallet af tvangsauktioner stort set uændret, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed ser det ud til, at 2021 bliver året med det laveste antal tvangsauktioner siden 2007, inden finanskrisens begyndelse. Således har der indtil videre gennemsnitligt været 120 tvangsauktioner om måneden i 2021, mens der i 2007 i gennemsnit var 116 tvangsauktioner om måneden.

Tvangsauktioner  november 2021

6. december 2021 - Nr. 435

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
De offentlige virksomheders produktion faldt

3. december 2021

Produktionen i de offentligt ejede virksomheder faldt i 2020 med 9,3 mia. kr. til i alt 138,2 mia. kr. En af årsagerne var frasalg af virksomheder, som således ikke længere indgår som en del af den offentlige sektor. Derudover blev især transportsektoren ramt af COVID-19-nedlukningerne, hvilket medførte fald i indtægterne.

Den offentlige sektors finanser  2020

3. december 2021 - Nr. 432

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2022

Alle udgivelser i serien: Den offentlige sektors finanser

Kontakt

Martin Brun Fuglsang, tlf. 24 76 16 62

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Statistikken for den offentlige sektor produceres i sammenhæng med statistikken for offentlig forvaltning og service, som bl.a. offentliggøres i november måned hvert år. Tallene for de to seneste år betragtes derfor som foreløbige.Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt de offentlige virksomheder, der igen er opdelt i offentlige selskabslignende virksomheder og offentlige selskaber.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Den offentlige sektors finanser

Del sidens indhold
To ud af fem mikrovirksomheder sælger online

3. december 2021

Generelt er større virksomheder længere fremme med digitalisering og e-salg end små virksomhed. En ny undersøgelse af bl.a. digitaliseringen hos virksomheder med 5-9 ansatte, såkaldte mikrovirksomheder, viser, at en større andel af mikrovirksomhederne har omsætning fra e-salg sammenlignet med små virksomheder med 10-49 ansatte. Andelen af små virksomheder, der omsætter deres produkter via e-salgskanaler, er 36 pct. En andel, der ligger lige under andelen af mikrovirksomheder, der bruger e-salg (38 pct). E-salg er mest udbredt blandt store virksomheder med 250+ ansatte, hvor to ud af tre store virksomheder sælger deres produkter online. Blandt mellemstore virksomhed med 100-249 ansatte er det hver anden.

It-anvendelse i virksomheder (tema)  2021 digitalisering i mikrovirksomheder

3. december 2021 - Nr. 433

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. januar 2023

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder (tema)

Kontakt

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

It i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca.4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Små virksomheders aktiviteter

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Stabile miljøbeskyttelsesudgifter i industrien

2. december 2021

Industriens direkte miljøbeskyttelsesudgifter var på 3,4 mia. kr. i 2020, hvilket er 4 pct. højere end i 2018 og 16 pct. højere end i 2014. Ud af disse udgifter var den største andel til spilde- og regnvandshåndtering. I 2020 udgjorde denne post således en tredjedel af miljøbeskyttelsesudgifterne, mens udgifter til affaldshåndtering og genindvinding udgjorde lidt over en fjerdedel. Udgifter inden for luftkvalitet og klima samt reduceret energi- og varmeforbrug repræsenterede tilsammen ca. 30 pct. Dette mønster har været stort set uændret siden 2014. De direkte miljøbeskyttelsesudgifter er over tid øget omtrent parallelt med produktionen. Målt i forhold til udgifter til forbrug i produktionen, udgjorde de direkte miljøbeskyttelsesudgifter ca. 0,7 pct.

Industriens miljøbeskyttelsesudgifter  2020

2. december 2021 - Nr. 431

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2023

Alle udgivelser i serien: Industriens miljøbeskyttelsesudgifter

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at belyse de direkte miljøbeskyttelsesudgifter for brancher inden for råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed og forsyning. Statistikken er et krav i EU-forordninger inden for henholdsvis regnskabsstatistik og miljøøkonomiske regnskaber. Resultaterne er baseret på en dataindsamling blandt ca. 1.000 virksomheder med generelt mere end 50 ansatte, suppleret med en imputering for mindre virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens miljøbeskyttelsesudgifter

Del sidens indhold
Danskerne elsker at læse krimier

1. december 2021

Krimi er danskerne foretrukne skønlitterære genre. Blandt personer, der svarede, at de havde læst skønlitteratur i løbet af de seneste tre måneder i tredje kvartal 2021, havde hver anden læst krimi, viser Danmarks Statistiks kulturvaneundersøgelse. Særligt kvinder holder af den neglebidende genre. Blandt de kvindelige læsere havde 55 pct. læst krimi, og blandt de mandlige læsere havde 45 pct. læst genren. Ud af hele befolkningen havde 66 pct. læst skønlitterære bøger i løbet af de seneste tre måneder i tredje kvartal 2021, og lidt over hver tredje dansker havde læst krimi i perioden.

Kulturvaner  3. kvt. 2021 læsevaner

1. december 2021 - Nr. 430

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Lønnen i den private sektor stiger mest

30. november 2021

Ændret 24. februar 2022 kl. 10:00

Der er desværre konstateret fejl i beregningen af lønudviklingen i tredje kvartal 2021 for den private sektor, som var angivet til 2,4 pct., der også påvirker den samlede lønudvikling, som var angivet til 2,0 pct. De rettede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Lønstigningen i tredje kvartal er størst i den private sektor, hvor lønnen stiger 3,1 pct. Alle sektorer oplever stigninger, men lønmodtagere i staten har den laveste stigning på 0,5 pct. i forhold til samme kvartal året før. På tværs af brancher og sektorer steg lønnen 2,5 pct.

Lønindeks  3. kvt. 2021

30. november 2021 - Nr. 429

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2023

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Fremgang i BNP på 0,9 pct. i tredje kvartal

30. november 2021

En pæn fremgang i privatforbruget bidrog betydeligt til den opgjorte fremgang i bruttonationalproduktet (BNP) på 0,9 pct. under den fortsatte genåbning i tredje kvartal, når der er korrigeret for prisudvikling og sæsonbevægelser. BNP er nu 2,1 pct. højere end i fjerde kvartal 2019 før coronakrisen, hvilket tegner et billede af en robust genopretning af dansk økonomi - også set i internationalt perspektiv. Samtidig med den stigende økonomiske aktivitet steg beskæftigelsen med 1,6 pct. i tredje kvartal. Væksten i BNP ligger noget under de 2,0 pct. som BNP-indikatoren pegede på. Det viser, at det er ekstra svært at opgøre BNP og i særlig grad BNP-indikatoren under COVID-19-pandemien. Det skyldes i høj grad, at kilder og metoder er behæftet med større usikkerhed end normalt. Det er derfor vanskeligere end vanligt at opstille et robust helhedsbillede af økonomien. Af samme grund vurderes præcisionen at være mindre end ønsket. Siden offentliggørelsen af BNP-indikatoren er der inddraget nye datakilder især til opstilling af en forsyningsbalance for dansk økonomi i tredje kvartal. Det har bl.a. medvirket til ændrede skøn for produktion og forbrug i produktion særligt for de tjenesteydende erhverv. Se mere nedenfor under Særlige forhold.

Nationalregnskab  3. kvt. 2021

30. november 2021 - Nr. 426

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2021

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Ledigheden på det laveste niveau siden 2008

30. november 2021

Fra september til oktober faldt ledigheden med 6.300 til 87.900 personer, svarende til en ledighedsprocent på 3,1 pct. Dermed ligger ledigheden på det laveste niveau siden december 2008, når der er omregnet til fuldtidspersoner og taget højde for almindelige sæsonbevægelser.

Arbejdsløsheden (md.)  oktober 2021

30. november 2021 - Nr. 427

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Boligpriserne stiger også i årets tredje kvartal

30. november 2021

På landsplan er boligpriserne steget fra andet til tredje kvartal 2021, både når man kigger på de faktiske og på de sæsonkorrigerede tal. For sommerhuse er der tale om en prisstigning på 1,0 pct., 0,9 pct. for enfamiliehuse og 1,3 pct. for ejerlejligheder, når der er korrigeret for sæsonudsving. Boligpriserne har generelt været stigende siden 2012, omend prisudviklingen på ejerlejligheder stagnerede i 2018-2019, men er steget igen under COVID-19. Både priserne på ejerlejligheder og enfamiliehuse har i nogle år ligget over det høje niveau i 2006 og 2007 fra før finanskrisen, mens priserne på sommerhuse først under COVID-19 er kommet over 2006-niveauet.

Ejendomssalg (md.)  september 2021

30. november 2021 - Nr. 428

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Rekordhøj stigning i indkomst under COVID-19

29. november 2021

Under udbruddet af COVID-19 i foråret 2020, steg den gennemsnitlige indkomst før skat fra 339.600 kr. i 2019 (2020-priser) til 353.700 kr. sidste år. Det svarer til en indkomstfremgang på 4,2 pct., korrigeret for prisudviklingen. Til sammenligning ligger de årlige vækstrater i perioden 2010-2019 i et spænd mellem et decideret fald på 1,5 pct. i 2011 og en stigning på 2,9 pct. i 2019. Stigningen i 2020 er markant, set i lyset af at især forårsperioden i 2020 var præget af COVID-19-pandemien med deraf følgende nedlukninger af dele af det danske erhvervsliv, der resulterede i hjemsendelse af lønmodtagere og i en stigning i ledigheden.

Indkomster for personer  2020

29. november 2021 - Nr. 423

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. september 2022

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Rekordmange butikker forventer stigende priser

29. november 2021

Mens hver femte virksomhed i detailhandlen melder om stigende salgspriser de seneste tre måneder, er det nu to ud af fem, der forventer, at salgspriserne vil stige yderligere i løbet af de næste tre måneder. Det er især detailhandel ekskl. bilhandel i alt, hvor det er nu er 49 pct. mod 15 pct. i oktober, der forventer stigende salgspriser. Det er det højeste niveau, der er målt siden statistikken startede i 2011. Den tidligere rekord var på 27 pct. i januar 2012. Denne udvikling kommer efter de seneste tal fra forbrugerprisindekset, som viser den største stigning i over ti år.

Konjunkturbarometer for erhvervene  november 2021

29. november 2021 - Nr. 422

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Fald i vikarbureauernes omsætning i 2020

29. november 2021

Vikarbureauer omsatte for 16,6 mia. kr. i 2020, hvilket er et fald i omsætningen på 7 pct. sammenlignet med 2019. Det største område inden for vikarydelser var produktion og bygge/anlæg, som udgjorde 44 pct. af branchens samlede omsætning. Næststørst var vikarydelser inden for sygepleje og sundhed, som udgjorde 28 pct. af omsætningen. Vikarydelser inden for rekruttering og anden arbejdsformidling havde den største relative nedgang, idet andelen faldt fra 10 pct. i 2019 til 7 pct. i 2020.

Serviceydelser for serviceerhverv  2020

29. november 2021 - Nr. 425

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2022

Alle udgivelser i serien: Serviceydelser for serviceerhverv

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Serviceydelser for serviceerhverv er en årlig spørgeskemaundersøgelse, der fra tællingsåret 2023 udgør totaltælling for virksomheder med mindst 20 ansatte inden for en række serviceerhverv. Tidligere har der været tale om en stikprøvebaseret tælling, der blev opregnet til hele populationen i Regnskabsstatistikken for private byerhverv. Virksomhederne bliver bedt om at angive en fordeling af omsætningen på de enkelte serviceydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceydelser for serviceerhverv

Del sidens indhold
8.000 færre relativt fattige i 2020 end i 2019

29. november 2021

Antallet af relativt fattige faldt fra 250.200 i 2019 til 241.700 i 2020. De relativt fattige består af personer i lavindkomstfamilier. De har en indkomst på under 50 pct. af median indkomsten. Udeboende studerende og formuende tælles ikke med som relativt fattige. Faldet i relativ fattigdom sker til trods for udbetalingen af tre ugers indefrosne feriepenge i 2020 og var med til at øge medianindkomsten og dermed grænsen for lavindkomst. Effekten modvirkes lidt af det skattfrie engangstilskud på 1.000 kr., der blev udbetalt til en gruppe af personer på overførslesindkomst i 2020. Samlet havde 7.800 færre personer været at finde i gruppen af relativt fattige i 2020, hvis det ikke var for disse to COVID-19-relaterede engangsudbetalinger. Faldet i antallet af relativt fattige ville således have været på 16.300 personer.

Indkomster for personer  2020 indkomstfordeling

29. november 2021 - Nr. 424

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. september 2022

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Uddannelse finansieres primært af det offentlige

26. november 2021

Andelen af det danske uddannelsessystem, der er finansieret af det offentlige udgjorde 92,3 pct. i 2019. Finansieringen sker via overførsler til både offentlige og private uddannelsesinstitutioner samt udgifter til statens uddannelsesstøtte (SU). Staten stod for 55,2 pct. af den samlede finansiering mens kommuner og regioner stod for 37,0 pct. Den resterende del af finansieringen stammer fra hhv. husholdninger, private virksomheder og fonde samt internationale kilder. Husholdningerne bidrog med 2,8 pct., som primært dækker egenbetaling til fx private grundskoler, efterskoler samt private uddannelser. 3,5 pct. stammer fra private virksomheder og fonde, mens 1,4 pct. stammer fra internationale kilder. De internationale kilder, herunder EU, bidrager til finansieringen af forskning og udvikling (FoU). Den samlede finansiering af det danske uddannelsessystem udgjorde i alt 148,6 mia. kr.

Udgifter til uddannelse  2019

26. november 2021 - Nr. 421

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2022

Alle udgivelser i serien: Udgifter til uddannelse

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken giver en sammenhængende beskrivelse af finansiering og udgifter til uddannelse. Derfor medtages offentlige, private virksomheder og husholdningernes udgifter til uddannelse. De offentlige kilder består af Statsregnskabet, kommunale og regionale regnskaber samt data vedr. SU fra Uddannelses- og Forskningsministeriet. Oplysninger om husholdninger, private virksomheder og private uddannelsesinstitutioner kommer fra Undervisningsministeriets regnskabsportal, fondsstatistikken og årsrapporter. Få kilder for seneste år er endnu ikke tilgængelige og er derfor estimeret på baggrund af det foregående år. Det medførere en usikkerhed for seneste år der især har betydning for posten Forskning og Udvikling. Dele af statistikken er stadig under udvikling, hvilket betyder, at der kan blive foretaget revisioner tilbage til 2016.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udgifter til uddannelse (UOE Finance)

Del sidens indhold
Høsten var lidt under gennemsnittet

25. november 2021

Høsten 2021 faldt noget efter de to gode år i 2019 og 2020. Den samlede kornproduktion ramte 8,8 mio. tons mod 9,6 mio. tons i 2020. Det er desuden 6 pct. mindre end normalhøsten på 9,2 mio. tons, og den laveste produktion siden høsten 2010 på 8,7 mio. tons, bortset fra tørkeåret 2018. Ved 'normalhøst' forstås gennemsnittet af 2011-2020.

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2021

25. november 2021 - Nr. 420

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2022

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
Husholdningerne brugte en del mere vand i 2020

25. november 2021

Husholdningerne brugte 249 mio. m³ vand i 2020, hvilket er 15 mio. m³ mere end i 2019. Dette svarer til en stigning i forbruget på 6,4 pct. Husholdningernes samlede vandforbrug er samtidigt det højest registrerede siden vandregnskabets start i 2010. Årsagen til denne stigning er formentlig COVID-19, som fra marts 2020 betød at mange mennesker opholdt sig mere hjemme, pga. nedlukning og andre restriktioner, øget hjemmearbejde og hjemmeskole. Husholdningernes samlede udgifter til vand steg fra 6,8 mia. kr. i 2019 til 7,1 mia. kr. i 2020, hvilket svarer til en stigning på 4,0 pct.

Vandregnskab  2020

25. november 2021 - Nr. 419

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2022

Alle udgivelser i serien: Vandregnskab

Kontakt

Michael B. Rasmussen, tlf. 51 46 23 15

Kilder og metode

Vandregnskabet bygger på data indsamlet af Miljøstyrelsen, De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), Dansk Vand- og Spildevandsforening (DANVA) samt en række virksomhedsoplysninger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Vand og spildevand

Del sidens indhold
Detailsalget steg i oktober efter flere månders fald

25. november 2021

Fra september til oktober 2021 steg detailsalget med 1,7 pct. korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Stigningen sker efter fald i juli, august og september og er med til at fastholde det høje niveau, som detailhandelen nåede op på efter genåbningen i foråret. Stigningen i den samlede detailomsætning i oktober afspejles af stigninger i alle tre varegrupper. Beklædning steg 3,2 pct. i oktober, andre forbrugsvarer steg 1,9 pct. mens fødevarer og andre dagligvarer steg 1,1 pct.

Detailomsætningsindeks  oktober 2021

25. november 2021 - Nr. 418

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2021

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Fortsat færre ældre bor i pleje- og ældreboliger

24. november 2021

Siden 2010 er antallet af ældre på 75 år og derover, som bor i pleje- og ældreboliger, faldet fra 58.000 til 51.700 i 2021, svarende til et fald på 11 pct. I samme periode er antallet af ældre i aldersgruppen steget med 41 pct. Andelen af den ældre befolkning, som bor i pleje- og ældreboliger, er således faldet i perioden. 15 pct. af befolkningen på 75 år og derover boede i 2010 i en pleje- eller ældrebolig mod 9 pct. i 2021. Andelen er især faldet i aldersgruppen 90 år og derover. Her boede 42 pct. af alle ældre på 90 år og derover i en pleje- eller ældrebolig i 2010. I 2021 er andelen faldet til 32 pct.

Pleje- og ældreboliger  2021

24. november 2021 - Nr. 416

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2022

Alle udgivelser i serien: Pleje- og ældreboliger

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Karsten Werner Nielsen, tlf. 30 45 69 04

Kilder og metode

Oplysningerne er indsamlet på elektroniske blanketter fra kommunerne og indgår i Danmarks Statistiks sociale ressourceopgørelse - en hel uge i april. Antal beboere i visiterede boliger opgøres af den kommune, der visiterer, uanset om boligen drives af egen kommune eller anden kommune. Der er rettet henvendelse til de kommuner, hvor der er store udsving i forhold til forrige år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ressourcer

Del sidens indhold
Rekordmange overnatninger i efterårsferien

24. november 2021

Oktober måned med efterårsferien satte i 2021 ny rekord for antallet af overnatninger i udlejede feriehuse med 2,9 mio. overnatninger. Det er en stigning på 11 pct. i forhold til den hidtidige rekord for oktober, der blev sat sidste år. Rekorden blev skabt ved 2,3 mio. tyske overnatninger, hvilket er en stigning på 14 pct. i forhold til sidste år. Ser man på de danske overnatninger, så var der 558.800 overnatninger i oktober, hvilket er en nedgang på 8 pct. i forhold til sidste år.

Feriehusudlejning  oktober 2021

24. november 2021 - Nr. 415

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Lånerne vendte tilbage til bibliotekerne i 3. kvt.

24. november 2021

Fysiske og digitale udlån fra biblioterne er samlet set steget med 1,7 mio. udlån fra andet til tredje kvartal 2021 - en stigning på 29 pct. Stigningen skyldes vækst i de fysiske udlån, der voksede med 50 pct. fra 3,8 mio. til 5,7 mio. Til gengæld er de digitale udlån fra eReolen faldet med 9 pct. De fysiske biblioteker genåbnede i april 2021, se Nyt fra Danmarks Statistik 2021:298, hvilket kan forklare væksten i det fysiske udlån. Siden pandemiens start i første kvartal 2020 er udlån fra eReolen steget 17 pct., mens fysiske udlån er faldet med 2 pct.

Individbaserede biblioteksudlån kvt.  3. kvt. 2021

24. november 2021 - Nr. 417

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Individbaserede biblioteksudlån kvt.

Kontakt

Maria Pedersen, tlf. 

Statistik­dokumentation

Biblioteker

Del sidens indhold
Stor kommunal forskel på grundskyld

23. november 2021

Den gennemsnitlige grundskyld for boligejere i 2021 varierer meget mellem kommunerne. De kommuner med den højeste gennemsnitlige grundskyld er Rudersdal med 34.716 kr., Hørsholm med 31.181 kr. og Lyngby-Taarbæk med 26.725 kr. I den anden ende ligger Morsø med 3.098 kr., Vesthimmerland med 3.122 kr. og Vejen med 3.445 kr., som er de kommuner med den laveste gennemsnitlige grundskyld. Gennemsnittet for hele landet er 10.417 kr. pr. ejerbolig i 2021, hvilket er en stigning på 2,4 pct. i forhold til 2020.

Ejendomsbeskatningen  2021 og 2022

23. november 2021 - Nr. 414

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2022

Alle udgivelser i serien: Ejendomsbeskatningen

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Oplysningerne for 2024 og 2025 er baseret på udtræk fra Skatteforvaltningens ejendomsdatasystem, mens oplysningerne for ejendomsskattepromillerne for 2026 er baseret på tal fra Skatteministeriet, der bygger på kommunernes indberetninger til Indenrigsministeriet efter vedtagelsen af de kommunale budgetter i efteråret 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomsskatter

Del sidens indhold
Forbrugertilliden igen i et kraftigt fald

22. november 2021

Forbrugertilliden for november måned ligger på minus 2,0 imod 3,3 i oktober. Indikatoren er således igen faldet kraftigt siden sidste måned. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er fortsat positiv og ligger på 3,1. Alle fem indikatorer, der bruges til beregning af forbrugertilliden, er faldet siden sidste måned, men det er indikatorerne for forbrugerens vurdering af Danmarks nuværende økonomiske situation, samt deres forventninger til Danmarks økonomiske situation om et år, der er faldet mest. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  november 2021

22. november 2021 - Nr. 411

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2021

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
13.000 flere lønmodtagere i september

22. november 2021

I september steg antallet af lønmodtagere med 13.000 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,4 pct. sammenlignet med august. I september var der dermed 2.882.000 lønmodtagere, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser. Det er 81.000 flere end umiddelbart inden den første nedlukning pga. COVID-19 i foråret 2020. I sektoren virksomheder og organisationer er lønmodtagerbeskæftigelsen steget med 51.000 personer siden februar 2020, og i sektoren offentlig forvaltning og service er antallet af lønmodtagere steget med 29.000 i samme periode.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2021

22. november 2021 - Nr. 412

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Inflationen stiger markant i Danmark og EU

22. november 2021

Inflationen i Danmark steg i oktober 2021 til 3,2 pct. fra 2,4 pct. i september 2021. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande (uden Storbritannien) fra 3,6 pct. til 4,4 pct. Det er den højeste inflation i EU siden juli 2008, hvor inflationen ligeledes var 4,4 pct. I euroområdet steg inflationen til 4,1 pct. fra 3,4 pct. i september. I Danmark er det i høj grad prisændringer på elektricitet og brændstof, der holder årsstigningen oppe i oktober. I 24 ud af 27 EU-lande er det enten el, gas og andet brændsel eller drift af transportmidler, herunder brændstof, der trækker mest op i inflationen i oktober. Kerneinflationen (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) i Danmark er uændret på 1,4 pct. i oktober i forhold til måneden før. I samme periode i EU-27 (uden Storbritannien) steg kerneinflationen til 2,4 pct. fra 2,2 pct., og i euroområdet steg den til 2,1 pct. fra 1,9 pct. Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  oktober 2021

22. november 2021 - Nr. 413

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2021

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Knap 13 pct. af alt mælk er økologisk

19. november 2021

Der blev produceret 1.459,0 mio. kg mælk i tredje kvartal 2021 på bedrifterne. De 1.439,5 mio. kg blev indvejet på mejerierne, og heraf var 185,3 mio. kg økologisk, hvilket er 3,2 pct. mere end samme kvartal sidste år, mens produktionen af konventionel mælk var næsten uændret. Den økologiske mælkeproduktion udgør 12,9 pct. af den totale mælkeproduktion.

Animalsk produktion (kvt.)  3. kvt. 2021

19. november 2021 - Nr. 409

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Stigning i fondenes støtte til sundhed og miljø

19. november 2021

Danske fonde og fondslignende foreninger gav i 2020 tilsagn om uddelinger for i alt 19,6 mia. kr., hvilket er på samme niveau som i 2019. Der er dog sket mindre forskydninger i fordelingen af midlerne fra 2019 til 2020. Bevillingerne til sundhedsformål udgjorde 1,5 mia. kr. i 2020. Det svarer til en stigning på 0,5 mia. kr. i forhold til 2019. Stigningen i bevillingerne til sundhedsformål skyldes primært støtte til COVID-19-testcentre. Bevillinger til natur- og miljøformål steg med 0,4 mia. kr. og udgjorde 1,3 mia. kr. i 2020. De øgede bevillinger til natur og miljø gik især til indsatser imod klimaforandringer. Kulturelle formål havde den største nedgang i bevillingerne - fra 3,0 mia. kr. i 2019 til 2,5 mia. kr. i 2020.

Fondes aktiviteter  2020

19. november 2021 - Nr. 410

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2022

Alle udgivelser i serien: Fondes aktiviteter

Kontakt

Sara Tvile Marker, tlf. 23 74 28 36

Kilder og metode

Tallene er baseret på en spørgeskemaundersøgelse blandt danske fonde og foreninger. Bevillinger er de midler der er givet tilsagn om i året. Disse kan blive udbetalt i bevillingsåret, eller i efterfølgende år. Udbetalinger er de midler der er udbetalt fra fonden i året, uanset om de er bevilliget i året eller i tidliere år. 
Fonde med virksomhedsformerne  Erhvervsdrivende fond, samt Fonde og andre selvejende institutioner. Alle fonde med disse virksomhedsformer indgår i populationen, såfremt de tilhører den private sektor. Stikprøven udvælges og opregnes i forhold til fondens anvendelse af fradragsretten under fondsbeskatningsloven. Hertil suppleres med en gruppe af enheder - fx patientforeninger - der agerer som fonde. Disse indgår i statistikken sammen med de almene fonde.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fondes aktiviteter

Del sidens indhold