oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Antallet af overnatninger faldt i marts

8. maj 2017

Antallet af overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem faldt 2,7 pct. i marts sammenlignet med februar, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Overnatninger på feriecentre faldt med 6,6 pct., mens overnatninger på hotel faldt med 1,8 pct., og overnatninger på vandrerhjem faldt med 1,5 pct.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  marts 2017

8. maj 2017 - Nr. 192

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Industriproduktionen steg 3,3 pct. i marts

5. maj 2017

Den samlede industriproduktion gik 3,3 pct. frem fra februar til marts. Denne stigning skete efter en produktionsfremgang på 0,5 pct. i februar og en nedgang på 4,9 pct. i januar. Industriproduktionen var i 1. kvartal 2017 1,3 pct. lavere end i 4. kvartal 2016. Alle tal er korrigeret for prisudvikling og normale sæsonudsving. I faktiske tal gik den samlede industriproduktion frem med 14,1 pct. fra marts 2016 til marts 2017.

Industriens produktion og omsætning  marts 2017

5. maj 2017 - Nr. 191

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Lidt færre tvangsauktioner i april måned

4. maj 2017

I april blev der bekendtgjort 240 tvangsauktioner mod 262 måneden før, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til et fald på 8 pct. I tre-måneders perioden februar - april 2017 var der 735 tvangsauktioner mod 755 i november 2016 - januar 2017. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  april 2017

4. maj 2017 - Nr. 189

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Færre konkurser og tabte job i april

4. maj 2017

Der var 155 konkurser i april blandt aktive virksomheder mod 165 i marts, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 6 pct. færre. Der var 9 pct. færre konkurser i perioden februar-april end i november-januar. Der er i gennemsnit gået i alt 946 fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt hver måned i februar-april i de virksomheder, som blev ramt af konkurs. Det er 11 pct. færre end i de foregående tre måneder. Aktuelt gik der 844 job tabt i april, hvilket er 21 pct. færre end i marts.

Konkurser  april 2017

4. maj 2017 - Nr. 188

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Stadig meget nybyggeri på trods af fald

4. maj 2017

Fra fjerde kvartal 2016 til første kvartal 2017 faldt det samlede påbegyndte etageareal med 16 pct., og det samlede påbegyndte boligbyggeri (antal boliger) faldt med 33 pct. Det store fald skal ses i lyset af, at antallet af påbegyndelser var usædvanligt højt i fjerde kvartal 2016, især for boligbyggeriet. Samtidig ligger påbegyndelserne i første kvartal 2017 - trods nedgangen - fortsat meget højt, ligeledes især for boligbyggeriet. Der er altså stadig tale om en høj byggeaktivitet, sammenlignet med de tre seneste år. Fx lå boligbyggeriet i fjerde kvartal 2016 184 pct. over gennemsnittet for de seneste 3 års førstegangsindberetninger af fjerde kvartal og 70 pct. over de seneste 3 års førstegangsindberetninger af første kvartal i 2017. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Byggevirksomheden  1. kvt. 2017

4. maj 2017 - Nr. 190

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. februar 2018

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Fortsat fremgang i priserne på ejerlejligheder

3. maj 2017

Ændret 03. maj 2017 kl. 16:29

Der er desværre konstateret fejl i antallet af ejendomshandler i februar 2017. Antallet af ejendomshandler i perioden december-februar er ændret fra 9 196 enfamiliehuse  til 10 090 enfamiliehuse samt fra 4 331 ejerlejligheder til 4 573 ejerlejligheder. Antallet samt den procentvise udvikling i både tremånedersperioden december-februar og over tolv måneder er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra januar til februar 2017 steg priserne 1,9 pct. for enfamiliehuse og  0,8 pct. for ejerlejligheder. Hvis man sammenholder gennemsnittet for perioden december-februar med de foregående tre måneder, september-november, så faldt priserne for enfamiliehuse med 0,5 pct., mens ejerlejligheder steg med 2,4 pct.

Ejendomssalg (md.)  februar 2017

3. maj 2017 - Nr. 187

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Forældreindkomst vigtig for børns uddannelse

2. maj 2017

Jo højere indkomst- og uddannelsesniveau blandt forældrene, desto større sandsynlighed er der for, at børnene tager en videregående uddannelse. I 2016 var 33 pct. af de 25-årige med forældre, hvor indkomsten var under 300.000 kr. enten i gang med en videregående uddannelse eller havde afsluttet den. Dette er en stigning på 11 procentpoint i forhold til 2006. Til sammenligning er andelen af de 25-årige, hvor forældrenes indkomst var mere end 900.000 kr. mere end dobbelt så stor, idet 76 pct. enten var i gang med eller havde gennemført deres videregående uddannelse. I 2006 var det tilsvarende tal 68 pct. I 2016 var spændet mellem 25-årige med igangværende eller gennemført videregående uddannelse fra højeste og laveste indkomstgruppe 43 procentpoint, hvilket er et fald fra 45 procentpoint i 2006.

Fuldførte videregående uddannelser  2015/2016

2. maj 2017 - Nr. 185

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Fuldførte videregående uddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på uddannelsesinstitutionernes indberetning til Elevregisteret. Uddannelser og kurser taget i udlandet indgår ikke i Elevregisteret og indgår derfor ikke i denne opgørelse. Gruppen af personer med ukendt uddannelsesniveau består hovedsagligt af indvandrere. I nogle tilfælde har en studerende taget flere uddannelser på flere niveauer. Kun den seneste uddannelse er talt med i denne opgørelse. Elevregistret
er et forløbsregister, hvor man kan følge den enkelte studerende gennem dennes uddannelseskarriere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Lav A-indkomst i ø-kommunerne

2. maj 2017

A-indkomsten er i 2016 mindst i de tre ø-kommuner Langeland, Ærø og Læsø med henholdsvis 221.000, 222.000 og 223.000 kr. I den modsatte ende finder vi kommunerne Rudersdal, Hørsholm og Gentofte med en gennemsnitlig A-indkomst på henholdsvis 389.000, 393.000 og 399.000 kr. Den store forskel opstår primært som konsekvens af, at den gennemsnitlige lønindkomst på 500.000 kr. i de tre nordsjællandske kommuner, er dobbelt så stor, som i de tre ø-kommuner.

Indkomststatistik (A-indkomst)  2016

2. maj 2017 - Nr. 186

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Indkomststatistik (A-indkomst)

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Foruden A-indkomst findes også tabeller med tal for de samlede indkomster for personer og familier samt mål for indkomstulighed. Populationen i opgørelserne er personer med bopæl i Danmark primo og ultimo året i alderen over 14 år. A-indkomst dækker kun over løn og skattepligtige overførsler. Opgørelsen inkluderer fx ikke indkomst fra selvstændig virksomhed, afkast af aktier eller skattefrie ydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomststatistik
Færre unge modtager førtidspension

2. maj 2017

Ændret 03. maj 2017 kl. 10:28

Efter offentliggørelsen er der konstateret fejl i beløbet for den maksimale ældrecheck. Beløbet er ændret fra 16.900 kr. til 16.600 kr. Det korrigerede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Siden 2013 er antallet af førtidspensionister i aldersgruppen 18-39 år faldet betydeligt - fra 33.000 i januar 2013 til 27.000 i januar 2017. Antallet af førtidspensionister i aldersgruppen 50-64 år er faldet mere beskedent - fra 111.000 i januar 2013 til 110.000 i januar 2017. Fra januar 2013 til januar 2017 er det samlede antal førtidspensionister faldet fra 243.000 til 211.000. Af de 211.000 førtidspensionister lever 54 pct. som enlige.

Folke- og førtidspension  2017

2. maj 2017 - Nr. 184

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Folke- og førtidspension

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om sociale pensioner er baseret på Danmarks Statistiks pensionsregister. Oplysningerne kommer fra de it-systemer, der administrerer udbetaling af social pension.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Folke- og førtidspension (md.)

Del sidens indhold
Forbrugerne sparer stadig mere op

28. april 2017

En gennemsnitlig husstand opsparede 28 pct. af sit samlede rådighedsbeløb i 2015, og det er den største andel set i løbet af de seneste fem år. Husstandene havde en gennemsnitlig nettoopsparing på lidt over 124.100 kr. mod 66.900 kr. i 2011. I perioden 2011-2015 steg rådighedsbeløbet fra 386.200 kr. til 441.800 kr., mens forbruget har ligget jævnt omkring 310.000 kr. pr. husstand Stigningen i husstandenes rådighedsbeløb er således hovedsageligt anvendt til opsparing.

Forbrugsundersøgelsen  2014-2015

28. april 2017 - Nr. 183

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

For at lette fortolkningen er forbruget nedskaleret til 1.000 kr., hvilket gør det muligt tydeligere at sammenligne forbrugsmønstre på tværs af husstandstyper. Forbrugsundersøgelsen 2024 er baseret på en stik¬prøve på 2.651 private husstande, og de indsamlede oplysninger er omregnet til pris- og mængdeniveauet i 2024. Yderligere oplysninger om datakilder, metode og beregningsprincipper kan findes i statistikdokumentationen om Forbrugsundersøgelsen samt på emnesiden Forbrugsundersøgelsen. Her kan man også se usikkerhedsberegninger for undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Ledigheden stiger lidt i marts

28. april 2017

I marts steg bruttoledigheden med 800 fuldtidspersoner fra 115.500 til 116.300, men ledighedsprocenten lå uændret på 4,3 pct. i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. Det kan bemærkes, at en del af denne måneds stigende bruttoledighed kan forklares med, at stadig flere personer på integrationsydelse bliver visiteret som jobparate. Ledighedstal omtalt i teksten er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  marts 2017

28. april 2017 - Nr. 180

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Danmark har den sjette laveste gæld i EU

28. april 2017

Danmark havde sidste år den sjette laveste offentlige bruttogæld (ØMU-gæld) blandt EU-landene, set i forhold til BNP (bruttonationalproduktet). Den danske ØMU-gæld var på 37,8 pct. af BNP. Danmark var sammen med bl.a. Estland, Luxembourg, Bulgarien, Tjekkiet, Rumænien og Sverige blandt de kun 12 EU-lande, som havde en ØMU-gæld under 60 pct. Ifølge ØMU-kriterierne, der er fastlagt i EU-traktaten, er 60 pct. under normale omstændigheder grænsen.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2016 (april-indberetning)

28. april 2017 - Nr. 182

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Danskerne har fået længere til arbejde

28. april 2017

I 2008 havde pendlere i gennemsnit 19,1 km fra bopæl til arbejde, og i 2015 var afstanden steget med 1,8 km til en gennemsnitlig pendlingsafstand på 20,9 km. Fra 2008 til 2015 er det pendlere med bopæl i Jammerbugt Kommune, der med 4,6 km længere til arbejde står for den største stigning i den gennemsnitlige pendlingsafstand. I november 2015 havde pendlerne fra Jammerbugt Kommune i gennemsnit 28,9 km til arbejde. Bortset fra ø-kommunerne Samsø og Bornholm, hvor den gennemsnitlige pendlingsafstand faldt med henholdsvis 0,6 og 0,5 km fra 2008 til 2015, så er pendlingsafstanden steget for pendlere med bopæl i alle øvrige kommuner.

Pendling  november 2015

28. april 2017 - Nr. 181

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Pendling

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Statistikgrundlaget er fra Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervspendling

Del sidens indhold
Byggeriets konjunkturindikator ligger jævnt

27. april 2017

Den sæsonkorrigerede sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er faldet fra minus 4 i marts til minus 6 i april, hvilket den også var på i april sidste år. Dermed ligger byggeriets konjunkturindikator jævnt både i forhold til sidste måned og sidste år.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  april 2017

27. april 2017 - Nr. 176

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Industriens konjunkturindikator går i plus

27. april 2017

Den sæsonkorrigerede sammensatte konjunkturindikator for industrien er steget fra minus 1 i marts til plus 1 i april. Dermed fortsætter den opadgående tendens, som især skyldes en gunstig udvikling i vurderingen af ordrebeholdningen.

Konjunkturbarometer for industri  april 2017

27. april 2017 - Nr. 179

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Detailhandlen har positive forventninger

27. april 2017

Den faldende tendens i den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen kan være brudt. Indikatoren er på 9 i april 2017 mod nul i sidste måned og 6 i april sidste år. De kommende måneders udvikling vil vise, om det er tilfældet.

Konjunkturbarometer for detailhandel  april 2017

27. april 2017 - Nr. 177

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Stabile forventninger i serviceerhvervene

27. april 2017

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhverv er steget en anelse fra nettotallet 6 i marts til 7 i april. I april sidste år var tallet 6, så både i forhold til sidste år og i forhold til sidste måned er indikatoren stabil. Sidst i denne nyt er der fokus på branchegruppen rådgivning, forskning o.a. vidensservice, som melder om udbredt mangel på arbejdskraft.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  april 2017

27. april 2017 - Nr. 178

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Hver tiende ung er ikke i job eller under uddannelse

26. april 2017

10,5 pct. af de unge mellem 16 og 24 år var i november 2015 hverken i beskæftigelse eller i uddannelse, og denne andel varierer markant mellem landets kommuner. Andelen af unge uden for beskæftigelse og uddannelse betegnes som NEET-indikatoren efter den internationalt anvendte forkortelse af 'Not in Employment, Education or Training'. I november 2015 var det særligt kommuner på Vest-og Sydsjælland samt Lolland og Samsø, som havde en høj NEET-indikator, mens kommuner med lave indikatorer især var koncentreret omkring hovedstadsområdet. Følges de unge over tid, viser det sig, at godt halvdelen af NEET-gruppen fra 2008 syv år senere var i uddannelse eller beskæftigelse, mens lidt under halvdelen var ledige eller uden for arbejdsstyrken.

Arbejdsmarkedsregnskab, tema  november 2015

26. april 2017 - Nr. 175

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. marts 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsmarkedsregnskab, tema

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Kilder og metode

Opgørelserne er foretaget ultimo november på baggrund af Arbejdsmarkedsregnskabet
(AMR). Metoden er beskrevet i metodenotatet. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdsmarkedsregnskab (AMR)
Hver anden familie har et smart-tv

26. april 2017

I dag ejer over halvdelen af familier et smart-tv - et tv med adgang til internettet - mens det for få år siden kun var en tredjedel af familierne, der havde et smart-tv. 3D-tv er derimod ikke steget de seneste år. 3D-teknologi er stadig kun at finde i hvert femte hjem. Stationære pc'er er i løbet af de seneste år blevet udskiftet med en bærbar. I dag findes pc'en stadig i næsten alle hjem.

Elektronik i hjemmet  2017

26. april 2017 - Nr. 174

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Elektronik i hjemmet

Kontakt

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Vi gennemfører undersøgelsen i april via telefoninterviews og internetbesvarelser (www.dst.dk/interview) med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. Resultaterne for de enkelte år har en stikprøveusikkerhed på 3 procentpoint, mens der er en usikkerhed på 5 procentpoint, når der sammenlignes mellem to år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elektronik i hjemmet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Detailhandlen stiger for tredje måned i træk

25. april 2017

Ændret 06. november 2017 kl. 08:06

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra februar til marts steg detailsalget samlet med 0,3 pct. - bl.a. som følge af et øget salg af beklædning og andre forbrugsvarer. Stigningen i marts kommer efter en stigning i januar med 0,3 pct. og i februar med 0,1 pct. Detailsalget er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Der er indikation af, at den positive udvikling vil forsætte i april.

Detailomsætningsindeks  marts 2017

25. april 2017 - Nr. 172

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Flere besøger statslige museer

25. april 2017

Samlet set steg besøgstallet på de statslige museer fra 2015 til 2016 fra 2,1 mio. til 2,5 mio. Stigningen skyldes dog primært, at Kronborg og Christiansborg museer fra og med 2016 er overgået til Nationalmuseet, og dermed tæller med i statistikken for statslige museer. Ser man alene på de besøgssteder, der hørte under statslige museer både i 2015 og 2016 er besøgstallet faldet med 10 pct. Faldet kan hænge sammen med, at der efter 10 år med gratis entré for voksne på nogle af de mest besøgte statslige museer blev genindført betaling i sommeren 2016. De besøgssteder som genindførte entrébetaling oplevede et fald i besøgstallet på 26 pct., mens de besøgssteder, som ikke havde ændret betaling, oplevede en fremgang i besøgstallet på 35 pct. Det skal understreges, at mange andre forhold end entrébetaling kan påvirke besøgstallet på de enkelte museer. Samlet set besøgte 15 mio. mennesker de danske museer i 2016. Der er sket en justering af statistikkens metode, og det er derfor kun muligt at sammenligne besøgstallet med tidligere år for de statslige og statsanerkendte museer.

Museer  2016

25. april 2017 - Nr. 173

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2018

Alle udgivelser i serien: Museer

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Museumsstatistikken omfatter alle statsanerkendte museer (godkendt af Kulturarvsstyrelsen jf. museumsloven) og statsejede museer. Derudover indeholder opgørelsen en række museer, der er ejet af en museumsforening eller i privateje. De zoologiske anlæg, botaniske haver og akvarier indberetter tilsvarende årlige oplysninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Museer

Del sidens indhold
Mandlige ph.d.er tjener mere end de kvindelige

24. april 2017

Allerede fra begyndelsen af karrieren tjener mandlige ph.d.er ofte mere end de kvindelige. I alt var 8.900 kvindelige ph.d.er i beskæftigelse i 2015. Deres medianindkomst, baseret på erhvervsindkomsten, lå på 545.000 kr., mens de 12.900 mandlige ph.d.er i beskæftigelse havde en medianindkomst, der var næsten 50.000 kr. højere, nemlig 593.000 kr. Ph.d.er adskiller sig således på dette område ikke fra tendensen i andre analyser af indkomstforskelle mellem kønnene. En lang række forhold har betydning herfor. Se mere på www.dst.dk/emner/person- og familieindkomster. Forskellen mellem kønnene er mindst for de relativt nyuddannede, men i visse brancher er der dog allerede i de første år markante forskelle. Således har de relativt nyuddannede mandlige ph.d.er i sundhedsvæsenet en indtægt, der er mere end 10 pct. højere end de kvindelige ph.d.ers inden for samme branche.

Ph.d.-uddannedes indkomster  2015

24. april 2017 - Nr. 171

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Ph.d.-uddannedes indkomster

Kontakt

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Statistik­dokumentation

Forskeruddannelse

Del sidens indhold
Uændret inflation i Danmark - fald i EU

24. april 2017

I marts var inflationen i Danmark 0,9 pct. og dermed uændret i forhold til måneden før. I både EU og euroområdet faldt inflationen. I EU var inflationen 1,6 pct. i marts mod 2,0 pct. i februar, mens inflationen i euroområdet var 1,5 pct. i marts mod 2,0 pct. i februar. Forskellen mellem inflationen i EU og Danmark er faldet fra 1,1 pct. point sidste måned til 0,7 pct. point i denne måned. Dette skyldes især, at prisfald på grøntsager trækker markant mere ned i inflationen i EU end i Danmark.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  marts 2017

24. april 2017 - Nr. 170

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. maj 2017

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Industrien forventer at investere mindre i år

21. april 2017

Industrien forventer, at investeringerne i 2017 vil være 6 pct. lavere end i 2016. Det fremgår af investeringsundersøgelsen, som blev gennemført i marts måned. Faldet skal ses på baggrund af, at investeringerne i 2016 vurderes at være steget med 13 pct. i forhold til 2015. Derfor er et efterfølgende dæmpet investeringsår ikke nødvendigvis et dårligt tegn.

Industriens investeringsforventninger  marts 2017

21. april 2017 - Nr. 169

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. november 2017

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
Historisk få arbejdsstandsninger i 2016

21. april 2017

Hvis man måler konfliktomfanget i antal arbejdsstandsninger, har 2016 været det mindst konfliktramte år på det danske arbejdsmarked siden 1996, som er det første år med sammenlignelige tal. Et mere retvisende mål for konfliktomfanget er dog antallet af tabte arbejdsdage i alt, og målt således er det stadig 2015, som er det hidtil mindst konfliktramte år på det danske arbejdsmarked.

Arbejdsstandsninger  2016

21. april 2017 - Nr. 168

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. april 2018

Alle udgivelser i serien: Arbejdsstandsninger

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Arbejdsstandsninger

Del sidens indhold
Antallet af lønmodtagere er det højeste i otte år

21. april 2017

Der var 700 flere lønmodtagere i februar end måneden før. Stigningen er lavere end den gennemsnitlige månedlige stigning over de foregående 12 måneder, som var på 3.800 lønmodtagere. Til trods for den svage udvikling i den seneste måned, er antallet af lønmodtagere nu på det højeste niveau i otte år. 2.677.700 personer havde et lønmodtagerjob i februar. Det er 44.200 færre, end da lønmodtagerbeskæftigelsen toppede i 2008. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  februar 2017

21. april 2017 - Nr. 167

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Færrest indbrud i ubeboede bebyggelser i 22 år

20. april 2017

I årets første kvartal blev der anmeldt 2.695 indbrud i ubeboede bebyggelser, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er 10 pct. færre end sidste kvartal, hvor der blev anmeldt 2.996. Det er også det laveste antal, siden Danmarks Statistik kom med de første sæsonkorrigerede anmeldelsestal i 1995. I 92 pct. af de anmeldte indbrud i ubeboede bebyggelser, drejer det sig om fritidshuse, garager og udhuse, kælder- og loftsrum og kolonihavehuse. De sidste 8 pct. vedrører indbrud i skurvogne, campingvogne, prøvehuse, lystbåde og is- og pølsevogne.

Kriminalitet (kvt.)  1. kvt. 2017

20. april 2017 - Nr. 164

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. juli 2017

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Takster for pasning i daginstitution og SFO stiger

20. april 2017

Fra 2016 til 2017 steg taksterne i alle offentlige pasningsordninger, men i forskelligt tempoer: For dagpleje og for fritidshjemmene steg taksten med under 1 pct., mens de øvrige takster steg kraftigere med skolefritidsordningerne, SFO, i spidsen med 3,4 pct. Det generelle prisniveau steg med 0,9 pct. (målt ved forbrugerprisindekset fra januar begge år), så der har været tale om en reel stigning i taksterne for daginstitutionerne og SFO, mens der har været et meget begrænset reelt fald for dagplejen og fritidshjemmene.

Takster for børnepasning  2017

20. april 2017 - Nr. 165

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Takster for børnepasning

Kontakt

Annemarie Schriver, tlf. 40 18 43 54

Kilder og metode

Takster for forældrebetaling er indberettet af kommunerne til Økonomi- og Indenrigsministeriet. Takster i privatinstitutioner indgår ikke i statistikken, da disse takster ikke besluttes af kommunalbestyrelserne. Taksterne dækker en heltidsplads og er opgjort brutto, dvs. før fradrag for hel eller delvis friplads og søskenderabat. De offentliggjorte takster er ekskl. en eventuel særskilt betaling for frokost. Danmarks Statistik beregner årstaksterne ud fra oplysninger om den månedlige takst samt antal betalingsfri måneder. Gennemsnitstaksten for hele landet beregnes på grundlag af kommunernes takster, hvor antallet af børn i pasningsordningerne indgår som vægt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Hovedstadsområdet brugte mest på børn og unge

20. april 2017

I 2016 brugte kommunerne på landsplan 29 pct. af deres udgifter på børn- og ungeområdet. Fordelt på regioner havde Hovedstadens kommuner den højeste udgiftsandel på 30 pct., mens kommunerne i Syddanmark og Nordjylland med 27 pct. havde den mindste udgiftsandel til børn- og ungeområdet. Forskelle mellem kommuner kan bl.a. skyldes geografiske forhold, befolkningssammensætning og forskellige andele af børn i institutioner.

Kommuner og regioners regnskaber  2016

20. april 2017 - Nr. 166

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. april 2018

Alle udgivelser i serien: Kommuner og regioners regnskaber

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over kommunernes og regionernes regnskaber udarbejdes på grundlag af detaljerede regnskabs oplysninger for de enkelte kommuner og regioner. Flere oplysninger findes på emnesiden og i statistikdokumentationen. Se også nøgletal på kommunekort.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner

Del sidens indhold
Forbrugertilliden stiger fortsat en smule

20. april 2017

Forbrugertilliden steg til 7,4 i april, sammenlignet med 6,2 i marts. Indikatoren har været positiv siden januar 2017 med beskeden stigende tendens. Niveauet ligger dermed lidt højere end de seneste seks måneders gennemsnit på 3,9. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  april 2017

20. april 2017 - Nr. 163

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Andelen af langtidsledige ligger lavt i Danmark

19. april 2017

I fjerde kvartal 2016 var andelen af langtidsledige i Danmark, ud af den totale gruppe af ledige, blandt de laveste i EU. Ud af de ledige 15-64-årige i Danmark var det således 23,6 pct., der var langtidsledige. Til sammenligning var gennemsnittet for EU-medlemslandene 46,6 pct. Blandt EU-medlemslandene har kun Sverige en lavere andel af langtidsledige end Danmark med 20,3 pct., mens Grækenland er det EU-medlemsland med den største andel af langtidsledige på 71,6 pct. Langtidsledige personer er personer, der har været ledige i 12 måneder eller længere.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  4. kvt. 2016

19. april 2017 - Nr. 162

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. august 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Svag stigning i antallet af flytninger over Øresund

18. april 2017

For såvel flytteretningen Østdanmark til Skåne som modsat ses der en lille stigning på ca. 100 personer i hver retning set i forhold til 2015. Det sker efter en årrække med en vis afmatning i flytteaktiviteten over Øresund, som i østgående retning toppede umiddelbart inden finanskrisens indtræden. Boligprisstigningerne i 00'erne blev ledsaget af et stærkt stigende antal personer, som valgte at flytte fra Østdanmark til Skåne, hvor boligpriserne ikke udviste den samme stigende tendens. Boligpriserne er nu atter på vej opad i Hovedstadsområdet, og man kunne derfor forvente, at den samme massive udflytning til Skåne ville gentage sig. Dette er dog endnu ikke indtruffet, om end man i 2016 synes at ane en lille tendens hertil.

Flyttestatistik for Øresundsregionen  2016

18. april 2017 - Nr. 160

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. april 2018

Alle udgivelser i serien: Flyttestatistik for Øresundsregionen

Kontakt

Lonnie Graversgaard Jensen, tlf. 30 35 72 92

Malene Baureis Hansen, tlf. 

Kilder og metode

Denne flyttestatistik udgør en del af Ørestat. Den foreliggende statistik udarbejdes i et samarbejde mellem Danmarks Statistik og Statistiska centralbyrån (SCB) i Sverige. Statistikken bygger på oplysninger hentet fra SCB, der fra og med 1998 har registreret oplysninger om de flyttede personer mellem Sverige og Danmark. I opgørelsen indgår de personer, der er registreret som ind- eller udvandret i det aktuelle år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Priserne på danske og importerede varer stiger

18. april 2017

Siden marts 2016 er priserne på danskproducerede varer steget med 4,3 pct., mens priserne på importerede varer er steget med 2,2 pct. I tre-måneders perioden januar-marts 2017 er priserne på danskproducerede varer ligeledes steget med 0,4 pct. i forhold til de foregående tre måneder oktober-december 2016. I samme periode er priserne på importerede varer steget med 1,6 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  marts 2017

18. april 2017 - Nr. 161

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Færre enlige modtager børnetilskud

18. april 2017

I fjerde kvartal 2016 modtog 131.000 enlige forsørgere ordinært børnetilskud og/eller ekstra børnetilskud. For hver ydelse udgør det et fald på 1.600 familier i forhold til sidste år. Lidt færre end 131.000 enlige forsørgere fik tilsammen udbetalt 181 mio. kr. i ekstra børnetilskud, mens lidt flere end 131.000 enlige forsørgere samlet modtog 254 mio. kr. i ordinært børnetilskud. Ud over børne- og ungeydelsen kan familier med børn under 18 år få udbetalt børnetilskud, når en række betingelser er opfyldt. Enlige forsørgere kan få udbetalt ordinært børnetilskud, ekstra børnetilskud og særligt børnetilskud.

Børnefamilieydelser og børnetilskud  2016

18. april 2017 - Nr. 159

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Børnefamilieydelser og børnetilskud

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om børnefamilieydelser og børnetilskud er baseret på Danmarks Statistiks bør-netilskudsstatistikregister. Oplysningerne hertil er modtaget fra de it-systemer, der admini¬strerer udbetaling af bør¬neydelser hos Udbetaling Danmark og ATP. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnefamilieydelse og børnetilskud

Del sidens indhold
Der forskes relativt mindre i kultur

12. april 2017

Udgifterne til forskning og udvikling (FoU) på kulturområdet er steget 15 pct. siden 2010, hvilket er noget mindre end stigningen i de samlede udgifter til offentlig FoU, der er steget med 24 pct. i samme periode. Også årsværkene til FoU på kulturområdet har haft en mindre stigning, nemlig 5 pct., sammenholdt med de samlede offentlige FoU-årsværk, som er steget med 15 pct. fra 2010 til 2015. Den offentlige sektor brugte 2.201 årsværk eller 2 mia. kr. på FoU inden for kulturområdet i 2015. Det udgør 9,2 pct. af de samlede offentlige udgifter til FoU.

Kulturrelateret forskning og udvikling  2015

12. april 2017 - Nr. 158

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kulturrelateret forskning og udvikling

Kontakt

Informationsservice og Bibliotek, tlf. 

Kilder og metode

Talmaterialet er baseret på det materiale, som er indsamlet og bearbejdet til at belyse forsknings- og udviklingsaktiviteten i den offentlige sektor. Denne undersøgelse er gennemført efter EU's og OECD's retningslinjer for forskningsstatistik som beskrevet i Frascati-manualen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Del sidens indhold
Byggebeskæftigelsen stiger fortsat

12. april 2017

Byggebeskæftigelsen var på 165.000 personer i første kvartal 2017 mod 162.700 i fjerde kvartal 2016, når der tages højde for normale sæsonudsving. Der er dermed tale om en en stigning på 1,4 pct. hvilket bringer byggebeskæftigelsen op på det højeste niveau siden 2009. Det høje niveau kan ses i forlængelse af en stigende tendens siden 2013.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  1. kvt. 2017

12. april 2017 - Nr. 156

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. juli 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Firmaernes salg tilbage på trenden i februar

12. april 2017

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 2,5 pct. fra januar til februar, mens det fra perioden september-november til december-februar steg 3,6 pct. Dermed er salget tilbage på trenden efter at have ligget usædvanlig højt i december og januar. Det indenlandske salg faldt 0,5 pct. fra januar til februar og fulgte dermed det samlede salg. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  februar 2017

12. april 2017 - Nr. 157

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
30-39-årige har mindst lægekontakt i Nordsjælland

11. april 2017

Efter offentliggørelsen er der konstateret fejl i tallet for kontakter med læger. Tallet er omtalt i andet afsnit og i den første tabel. Rettelser er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

De 30-39-årige havde i gennemsnit 6,1 kontakter med almen læge i 2016. Den højeste andel findes i Sydsjælland, Sønderjylland og Midtjylland, mens den laveste andel findes i Nordsjælland. Fx var det gennemsnitlige antal kontakter i Gentofte 5,0, mens det var 7,3 i Struer i 2016. For hele landet havde kvinder i gennemsnit 8,7 kontakter pr. år, mens mænd havde 3,7 kontakter pr. år. Samme tendens ses for alle aldersgrupper over ni år, men er særligt tydelig i denne aldersgruppe, hvor kvinderne er i den fødedygtige alder.

Lægebesøg mv.  2016

11. april 2017 - Nr. 154

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. april 2018

Alle udgivelser i serien: Lægebesøg mv.

Kontakt

Jonas Kirchheiner-Rasmussen, tlf. 61 50 23 80

Camilla Østerballe Nielsen, tlf. 20 28 52 49

Kilder og metode

Statistikken omfatter alene praksissektoren, hvilket betyder, at hverken skolelæge, børne- og ungdomstandpleje, skadestuebesøg eller hospitalsindlæggelser indgår. Medicintilskud og rejsesygeforsikring indgår heller ikke. Kun ydelser, hvor det offentlige dækker udgiften helt eller delvis, indgår. En eventuel egenbetaling indgår ikke. En kontakt er et besøg hos lægen eller en telefonkonsultation, en e-mailkonsultation eller et hjemmebesøg mv. Andre ydelser, fx laboratorieundersøgelser samt tillægsydelser givet i forbindelse med en konsultation, regnes derimod ikke som en kontakt. Det skal bemærkes for tandlægebesøg, at det er det første besøg (med undersøgelse), der er registreret som en kontakt, mens øvrige besøg i samme behandlingsforløb ikke registreres som kontakter. I 2013 reduceredes tilskuddet til tandrensning og kontrol af diagnostisk fund hos tandlæger. Kilder er Sygesikringsdata fra Danske Regioner og andre registre fra Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lægebesøg

Del sidens indhold