oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Lånerne vender tilbage til folkebibliotekerne

9. september 2020

Åbningen af folkebibliotekerne mandag den 18. maj blev taget godt imod af lånerne. Der blev i alt foretaget 111.000 udlån af 31.100 lånere på genåbningsdagen. Til sammenligning blev der i januar og februar lånt 94.100 materialer fra folkebibliotekerne på en gennemsnitlig mandag. Den travleste dag efter genåbningen var 29. juni, hvor der blev foretaget 124.000 udlån fra folkebibliotekerne, hvilket er det tredje højeste antal daglige udlån i 2020 efter 2. januar og 12. marts.

Individbaserede biblioteksudlån kvt.  2. kvt. 2020

9. september 2020 - Nr. 338

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2020

Alle udgivelser i serien: Individbaserede biblioteksudlån kvt.

Kontakt

Maria Pedersen, tlf. 

Statistik­dokumentation

Biblioteker

Del sidens indhold
Fald i udenrigshandel med varer i juli

8. september 2020

Efter stigninger i maj og juni faldt både eksporten og importen af varer i juli. Eksporten faldt 2,4 pct. i juli, og importen faldt 1,8 pct. Eksporten er faldet 1,1 pct. de seneste tre måneder sammenlignet med de foregående tre måneder. I samme periode er importen steget 0,6 pct. Det viser tallene for Udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  juli 2020

8. september 2020 - Nr. 333

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Fald i overskuddet i juli

8. september 2020

Ændret 16. september 2020 kl. 14:45

De reviderede tal for betalingsbalancens løbende poster er siden offentliggørelsen revideret yderligere med -0,3 mia. kr. for 2018 og -0,5 mia. kr. for 2019. De berørte tal er revideret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I juli var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 12,5 mia. kr., hvilket var 1,2 mia. kr. mindre end i juni (i sæsonkorrigerede tal). Faldet sker på baggrund af et fald i overskuddet på både varer og tjenester, som hver faldt med 0,8 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  juli 2020

8. september 2020 - Nr. 337

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Camping - en solstråle i en mørk tid

8. september 2020

I juli 2020 var der en samlet fremgang i danske overnatninger for alle overnatningsformer på 1,3 mio eller 28 pct i forhold til juli 2019. Hotellerne oplevede en stigning på 24 pct. Samtidig havde feriecentrene en stigning på 42 pct., mens vandrerhjem og lystbådehavne steg med hhv. 43 og 16 pct. Bedst gik det for campingpladserne, hvor de danske overnatninger steg med 729.000 svarede til 27 pct. Når man medtager udenlandske gæster, præsterede campingpladserne som den eneste overnatningstype en samlet fremgang på 358.000 eller 9 pct. i juli, og derved kunne stigningen i de danske overnatninger opveje faldet i de udenlandske overnatninger. Campingens popularitet blandt danskerne har også kunnet mærkes på salget af campingvogne, som er steget med 13 pct. i perioden januar til juli 2020 sammenlignet med samme periode sidste år. Se www.statistikbanken.dk/bil5 og bil6.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  juli 2020

8. september 2020 - Nr. 336

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
1 mio. elbiler i 2030 - hvor langt er der endnu?

8. september 2020

1 mio. elbiler i 2030 blev lanceret som et mål af den forrige regering, og det er et af de centrale elementer i Klimarådets rapport i foråret om, hvordan Danmark kan opnå en reduktion på 70 pct. i den samlede udledning af drivhusgasser i 2030 i forhold til 1990. Bilkommissionen, som offentliggjorde deres rapport i går, har haft til opgave at komme med forslag til, hvilke værktøjer - afgifter, tilskud etc. - der kan bringes i anvendelse for at nå målet. Udgangspunktet er, at der i dag er 21.500 eldrevne personbiler, hvilket svarer til 0,8 pct. af den samlede bestand af personbiler. 16.500 elbiler har en bruger i husholdningerne og 5.000 en bruger i erhvervene. Elbilerne er geografisk set et udpræget Østsjællandsk fænomen, dog plus Samsø og Læsø. I Vendsyssel, Nordvest- Vest- og Sønderjylland, samt Fyn, Lolland-Falster og Vestsjælland udgør elbilerne generelt færre end 0,5 pct. af bestanden af personbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  august 2020

8. september 2020 - Nr. 334

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Staycation sikrede juli-rekord i feriehusene

8. september 2020

Der var i alt 4,8 mio. overnatninger i udlejede feriehuse i juli 2020, hvilket er en stigning på 354.800 overnatninger eller 8 pct. i forhold til juli 2019 og dermed rekord for flest feriehusovernatninger i juli måned. Rekorden skyldes ekstra mange danske gæster, der stod for 3,0 mio. overnatninger i juli - omtrent en fordobling af danske overnatninger i forhold til 2019. Dermed mere end opvejede danskerne, at de tyske overnatningser faldt med 619.800 overnatninger eller 27 pct. Samlet set i årets første syv måneder har COVID-19 og lukningen af de danske grænser kostet 2,0 mio. overnatninger, hvilket svarer til en tilbagegang på 17 pct.

Feriehusudlejning  juli 2020

8. september 2020 - Nr. 335

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Medicinalindustrien trak produktionen ned i juli

7. september 2020

Det samlede produktionsindeks for industrien faldt i juli med 5,6 pct. primært grundet et stort fald i medicinalindustrien. Ses der bort fra denne branche, så steg produktionen i juli med 1,1 pct. for indeksets øvrige brancher. Set over perioden maj - juli i forhold til februar - april, så er det samlede produktionsindeks faldet med 5,7 pct., og ses der bort fra medicinalindustrien er produktionen faldet med 5,4 pct. Dermed ser det ud til, at medicinalindustrien, som ellers har klaret sig godt under pandemien, nu er blevet påvirket af følgerne af COVID-19, mens industriens øvrige brancher i mindre grad er påvirket i juli. Det ser dog stadig ud til, at industrien i Danmark har klaret sig bedre end det øvrige Europa og USA (læs mere nedenfor). Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  juli 2020

7. september 2020 - Nr. 332

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
COVID-19 giver kraftigt fald i antal ledige stillinger

7. september 2020

I andet kvartal 2020 var der 24.600 ledige stillinger i den private sektor, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er 10.900 færre ledige stillinger end kvartalet før og svarer til et fald på 0,6 procentpoint til en andel af ledige stillinger på 1,4 pct. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger. I samme periode steg AKU-ledigheden med 0,5 procentpoint til 5,5 pct. ledige ud af arbejdsstyrken ifølge Arbejdskraftundersøgelsen (AKU). Sammenhængen mellem andelen af ledige stillinger og AKU-ledigheden er illustreret i nedenstående Beveridge-kurve. Nyere data baseret på andre kilder om ledige stillinger kan findes på Danmarks Statistiks hjemmeside for eksperimentel statistik.

Ledige stillinger  2. kvt. 2020

7. september 2020 - Nr. 331

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2020

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Byggeomkostningerne steg i andet kvartal

4. september 2020

Med en stigning på 0,5 pct. var omkostningerne ved at bygge en bolig en smule højere i andet kvartal 2020 sammenlignet med kvartalet før. Stigningen i de samlede byggeomkostninger i andet kvartal 2020 skyldes en stigning i arbejdsomkostningerne på 2,2 pct., mens udviklingen i omkostningerne til materialer trak i den anden retning med et fald på 0,2 pct. For de to boligtyper, der ligger bag det samlede indeks, var omkostningerne også steget - for enfamiliehuse steg de samlede omkostninger med 0,6 pct., mens stigningen i omkostningerne forbundet med opførelsen af etageboliger var en smule mere afdæmpet med en stigning på 0,4 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  2. kvt. 2020

4. september 2020 - Nr. 330

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2020

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Lidt flere konkurser i august, men færre tabte job

4. september 2020

Der var 185 erklærede/kundgjorte konkurser i august blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 4 pct. flere end i juli. Konkurserne medførte 578 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 55 pct. færre end i juli. Antallet af konkurser i perioden juni-august var uændret i forhold til marts-maj, og jobtabet var 37 pct. mindre. Jobtabet i perioden marts-august er steget fra 2019 til 2020, og stigningen er næsten udelukkende sket i Region Hovedstaden og i branchegrupperne hoteller og restauranter mv. samt erhvervsservice.

Konkurser  august 2020

4. september 2020 - Nr. 327

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Få tvangsauktioner trods stigning i august

4. september 2020

Med 217 tvangsauktioner i august mod 195 måneden før, er antallet af tvangsauktioner steget med 11 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. På trods af stigningen i august er niveauet for tvangsauktioner stadig lavt, når man ser på årets første otte måneder generelt. Således har der i 2020 og frem til nu i gennemsnit været 188 tvangsauktioner om måneden. Til sammenligning blev der gennemsnitligt blev bekendtgjort 187 tvangsauktioner om måneden i 2019, hvilket var det laveste siden 2008, hvor der gennemsnitlig var 237 om måneden.

Tvangsauktioner  august 2020

4. september 2020 - Nr. 328

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2020

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Stabil produktion af mælk i Danmark

4. september 2020

Der blev produceret 1.457 mio. kg mælk i andet kvartal 2020. Heraf var 184 mio. kg økologisk, hvilket er 1,5 pct. mere end andet kvartal 2019. Alligevel faldt den samlede produktion minimalt med 0,1 pct. På fem år er den indvejede mængde mælk på mejerierne steget med 6,6 pct., mens antallet af malkekøer er faldet 1,2 pct., se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:284 (Kvægbestanden 30. juni 2020).

Animalsk produktion (kvt.)  2. kvt. 2020

4. september 2020 - Nr. 329

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. november 2020

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Flertallet af virksomheder brugte avanceret it

3. september 2020

54 pct. af virksomheder med mindst ti ansatte brugte én eller flere af de avancerede teknologier, som indgik i årets undersøgelse om It-anvendelse i virksomheder. Knap en fjerdedel af virksomhederne havde selv foretaget big data analyse fra kilder som fx digitale sensorer eller sociale medier. 23 pct. af virksomhederne anvendte Internet of Things (IoT), som omfatter overvågning eller fjernstyring af enheder via internettet fra fx smartphones. Satellittjenester er brug af data fra satellitter (fx GPS), og hver femte virksomhed anvendte denne teknologi. Robotter og 3D print var de mindst udbredte avancerede it-teknologier, der indgik i undersøgelsen. 13 pct. af virksomhederne anvendte robotter og 8 pct. anvendte 3D print. Til sammenligning var anvendelsen af satellittjenester, robotter og 3D print på samme niveau som i sidste års undersøgelse. Undersøgelsen om It-anvendelse i virksomheder har ikke før spurgt til brug af egne big data analyser og IoT.

It-anvendelse i virksomheder  2020

3. september 2020 - Nr. 326

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. september 2021

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder

Kontakt

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Kilder og metode

It-anvendelse i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca. 4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke-finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
COVID-19 flyttede kulturen ind i de små hjem

1. september 2020

Nedlukningerne af kulturinstitutionerne betød, at markant færre i befolkningen brugte kulturtilbud uden for hjemmet. De kulturaktiviteter, der oplevede de relativt største fald, var biografbesøg, koncerter og scenekunst, besøg på museer samt fysisk besøg på biblioteket. Deltagelse i de nævnte aktiviteter er blevet væsentligt mindre, når man sammenholder andet kvartal 2020 med andet kvartal 2019. Størst relativ stigning ses i brugen af bibliotekets digitale tjenester samt i forbruget af skøn- og faglitteratur. Tallene viser, at flere læste eller lyttede til bøger i andet kvartal 2020 sammenlignet med samme periode året før.

Kulturvaner (tillæg)  2. kvt. 2020 kulturforbrug og COVID-19

1. september 2020 - Nr. 325

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (tillæg)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen, som gennemføres hvert kvartal. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024, men undersøgelsen har været gennemført siden 1964. Der spørges hvert kvartal ca. 15.000 personer blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen over 16 år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Andet kvartal fik et historisk fald i BNP

31. august 2020

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 6,9 pct. i andet kvartal 2020, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. Det viser den første beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for andet kvartal. Kvartalsvæksten i BNP er dermed 0,5 procentpoint højere end BNP-indikatorens  bud på -7,4 pct. Det er det klart største fald siden opgørelsen af det kvartalsvise nationalregnskab begyndte i starten af 90'erne. Det er noget større end finanskrisens tidligere rekordfald på 2,4 pct. i fjerde kvartal 2008 og trækker BNP ned på niveau med starten af 2016. Trods det rekordstore fald, er Danmark dog mindre berørt end de fleste andre EU lande. Beskæftigelsen faldt med 3,1 pct. i andet kvartal, hvilket er på niveau med beskæftigelsesindikatorens bud, mens de præsterede timer faldt med 7,2 pct. Opgørelsen er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19 pandemien.

Nationalregnskab  2. kvt. 2020

31. august 2020 - Nr. 321

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2020

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Bruttoledigheden falder igen fra juni til juli

31. august 2020

Fra juni til juli faldt bruttoledigheden med 5.500 til 148.100. Samtidig faldt ledighedsprocenten med 0,2 procentpoint til 5,2 pct. af arbejdsstyrken. De seneste to månedsfald fra maj til juni og nu igen fra juni til juli kommer efter tre måneder med markante stigninger i bruttoledigheden som følge af COVID-19 nedlukningen i midten af marts (se afsnittet 'Særlige forhold ved denne offentliggørelse'). Fra februar til maj steg bruttoledigheden således med hele 53.900, hvilket svarer til en stigning på 1,9 procentpoint til 5,6 pct. af arbejdsstyrken i maj. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigerede med mindre andet er nævnt. Til at belyse den nyeste udvikling i ledigheden henvises til Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering www.jobindsats.dk/jobindsats/publikationer.aspx, hvor daglige opgørelser af nytilkomne ledighedsregistrerede vises. Disse opgørelser er, modsat denne statistik, ikke omregnet til fuldtid, men derimod baseret på samtlige tilmeld-te ledige uafhængigt af, om disse personer modtager dagpenge, kontanthjælp eller slet ingen ydelse.

Arbejdsløsheden (md.)  juli 2020

31. august 2020 - Nr. 320

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Aftagende lønudvikling i det private under Covid-19

31. august 2020

Lønudviklingen i virksomheder og organisationer (det private) var i årets andet kvartal på 2,0 pct. i forhold til samme kvartal sidste år. Lønudviklingen tager dermed et markant dyk i forhold til tidligere kvartaler, hvor den årlige stigning i gennemsnitstimelønnen har ligget på omkring 2,5 pct. Da lønindekset er baseret på lønoplysninger for den midterste måned i kvartalet, dvs. maj måned i andet kvartal, er dette den første måling af lønudvikling efter Covid-19 nedlukningen i marts. De ekstraordinære arbejdsmarkedsforhold som følge af Covid-19 betyder, at denne opgørelse er behæftet med større usikkerhed end normalt. Se afsnittet om Særlige forhold.

Lønindeks  2. kvt. 2020

31. august 2020 - Nr. 323

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2020

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Enfamiliehuse står stærkest under covid-19

31. august 2020

På landsplan var den årlige prisstigning på enfamiliehuse i juni på 2,4 pct., mens priserne på ejerlejligheder steg 0,7 pct., når prisudviklingen måles i forhold til samme måned året før. Efter fire måneder i træk hvor årsstigningen i ejerlejlighedspriserne er steget mere end årsstigningen i huspriserne, er dette billede vendt i juni. Måles der på prisudviklingen under covid-19, står enfamiliehuse stærkest. Enfamiliehuse er steget 0,8 pct., hvor ejerlejligheder er faldet 0,5 pct., når prisudviklingen fra februar (før Covid-19 nedlukningen) til juni måles, hvor der ikke korrigeres for sæsonudsving (kun kvartalstal sæsonkorrigeres).

Ejendomssalg (md.)  juni 2020

31. august 2020 - Nr. 322

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. september 2020

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Stigning i passagertallet på de danske jernbaner

31. august 2020

I 2019 var der 290 mio. passagerer på det danske skinnenet. I forhold til året før var det en fremgang på 6,2 pct. Fremgangen kan især tilskrives udvidelsen af Metroen, hvor passagertallet steg med 22,0 pct. og Letbanen i Aarhus, som sammen med andre baner havde en stigning på 12,3 pct. (læs mere neden for). Den almindelige togdrift og S-tog havde stort set uændret passagertal. Derudover åbnede den nye bane fra København til Ringsted via Køge for at sikre hurtigere tog mellem landsdelene samt forberede den nye Femern forbindelse til Tyskland. De danske jernbaner blev 2. januar 2019 ramt af den alvorligste togulykke i 30 år, da et lyntog blev ramt af en løsrevet transporttrailer på Storebæltsbroen, hvor 8 passagerer mistede livet og yderligere 18 blev kvæstet. Ulykken betød, at der i en kort periode blev stoppet for kørsel for særlige typer af godstransport over Storebælt, som dog ikke havde stor betydning for den samlede transport over året.

Jernbanetransport (år)  2019

31. august 2020 - Nr. 324

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2021

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (år)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km. Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jernbanetransport
Serviceerhvervenes forventninger er øgede

28. august 2020

Serviceerhvervenes sammensatte konjunkturindikator stiger igen lidt i august, men ligger stadigvæk lavt. Bygge og anlæg stiger også og er tættere på niveauet fra før COVID-19. Til gengæld falder industri og detailhandel lidt, i begge tilfælde på grund af faldende forventninger til produktion og omsætning. Det betyder samlet set, at erhvervstillidsindikatoren stiger svagt fra 80,7 i juli til 84, 3 i august, og dermed langsomt fortsætter sin stigning fra laveste niveau i maj på 50,5.

Konjunkturbarometer for erhvervene  august 2020

28. august 2020 - Nr. 317

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. september 2020

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Der gives oftere støtte til handicapbil i Nordjylland

28. august 2020

Borgere med handicap kan ansøge om støtte til køb af handicapbil hos kommunen. I 2019 havde Region Nordjylland den markant største andel af bevillinger til støtte til køb af handicapbil, hvilket også gjorde sig gældende i 2017 og 2018. I 2019 blev 234 ansøgninger ud af det samlede antal ansøgninger på 321 afgjort med en bevilling, hvilket svarer til 73 pct. af ansøgningerne i regionen. Nordjyllands andel af bevillinger lå hermed 15 procentpoint over Region Syddanmark, der havde den næst største andel i 2019. Omvendt havde Region Sjælland, med 48 pct. bevillinger, den laveste andel. Her blev 232 ud af 480 ansøgninger i regionen afgjort med en bevilling til køb af handicapbil. De øvrige regioner placerer sig jævnt, hvor 55 pct. af ansøgningerne blev afgjort med bevilling i Region Hovedstaden, 57 pct. i Region Midtjylland og 58 pct. i Region Syddanmark.

Støtte til handicapbil  2019

28. august 2020 - Nr. 319

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. august 2021

Alle udgivelser i serien: Støtte til handicapbil

Kontakt

Johanna Jallberg, tlf. 20 16 01 71

Kilder og metode

Indberetning om støtte til køb af handicapbiler modtages fra 98 kommuner. Statistikken om støtte til køb af handicapbil opgør pr. kommune antallet af ansøgninger fordelt på afslag og bevillinger, sagsbehandlingstid og størrelsen på bevilget støttebeløb.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Støtte til handicapbil
Lønomkostningerne er steget mest i finansbranchen

28. august 2020

I 2019 var fortjenesten pr. præsteret time 330 kr. i gennemsnit, hvilket var 106 kr. - svarende til 47 pct. - mere end 15 år tidligere. Begrebet udtrykker arbejdsgiverens lønomkostning pr. arbejdet time, dvs. lønomkostningen sat i forhold til den præsterede arbejdstid. Den præsterede arbejdstid er den aftalte arbejdstid og overtid fratrukket fravær og ferie. I 2019 var fortjenesten pr. præsteret time højest i branchen finansiering og forsikring og lavest i hoteller og restauranter. I 2019 var fortjenesten 472 kr. pr. præsteret time i finansiering og forsikring, hvilket var 63 pct. højere, end den var i 2004, hvor den var 290 kr. Til sammenligning var fortjenesten pr. præsteret time i hoteller og restauranter 224 kr. i 2019 og 178 kr. i 2004, svarende til en stigning på 26 pct. I finansiering og forsikring var stigningen i lønomkostninger pr. arbejdet time fra 2004 til 2019 således omkring to og en halv gange større, end i hoteller og restauranter.

Lønstruktur  2019

28. august 2020 - Nr. 318

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Lønstruktur

Kontakt

Bao Chau Do, tlf. 30 62 50 74

Sam Blanch, tlf. 23 63 60 44

Kilder og metode

Begrebet løngab angiver forskellen mellem mænds og kvinders løn set i forhold til mænds løn, ud fra den standardberegnede timefortjeneste. Begrebet månedsløn har den tekniske betegnelse standard¬beregnet månedsfortjeneste. Lønbegrebet udledes af den standardberegnede timefortjeneste ved at opregne til månedsfortjeneste på baggrund af en 37 timers arbejdsuge. Den standardberegnede månedsfortjeneste beregnes ved at gange den standardberegnede timefortjeneste med 160,33. Den standardberegnede timefortjeneste inkluderer grundløn, kvalifikations- og individuelle tillæg, pension, feriebetalinger og særlig feriegodtgørelse, personalegoder, genetillæg og uregelmæssige betalinger såsom engangstillæg og bonus. I datagrundlaget i denne artikel indgår unge lønmodtagere under 18 år eller elever ikke. Arbejdsfunktioner i statistikbanken er baseret på Disco-08 klassifikationen, der kan findes på www.dst.dk/disco-08. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønstruktur

Del sidens indhold
Fire ud af ti lytter til podcasts

27. august 2020

Siden Danmarks Statistik første gang spurgte ind til forbruget af podcasts i 2008, har der været en markant stigning i andelen af befolkningen, der lytter til podcasts. I 2008 havde 6 pct. af befolkningen lyttet til podcasts inden for de seneste tre måneder, en andel der nu er steget til 40 pct. Det svarer til lidt flere end 1,7 mio. podcastlyttere i alderen 16-74 år. Resultaterne fra undersøgelsen It-anvendelse i befolkningen 2020 viser desuden, at der nu er lige mange mandlige og kvindelige podcastlyttere. Kvinderne har dermed indhentet mændene i brugen af podcasts. I 2008 var der dobbelt så mange mænd (8 pct.) som kvinder (4 pct.), der lyttede til podcasts.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2020 podcastbrug 

27. august 2020 - Nr. 316

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. september 2020

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Detailsalget faldt i juli, men fastholder højt niveau

26. august 2020

Fra juni til juli faldt omsætningen i detailbranchen med 1,0 pct., når man korrigerer for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Efter stigende omsætning i maj og juni er forbrugernes købetrang altså kølet en smule ned. Detailomsætningen i juli var dog fortsat relativt høj, hvilket sammenholdt med høj omsætning i maj og juni betyder, at detailsalget i perioden maj-juli var 8,9 pct. højere end i perioden februar-april. I denne artikel ser vi nærmere på udviklingen i internethandlen som følge af COVID-19.

Detailomsætningsindeks  juli 2020

26. august 2020 - Nr. 315

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. september 2020

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
COVID-19 flytter motion og træning til dagligstuen

25. august 2020

Nedlukningen under COVID-19 betød et skift i befolkningens motionsvaner. I stedet for foreninger og motionscentre, som var lukket pga. COVID19, dyrkede flere borgere i andet kvartal 2020 motion på egen hånd og uden betalt medlemskab. Andelen, der benyttede sig af foreninger, klubber eller motionscentre, faldt med en tredjedel sammenlignet med samme periode sidste år. Andelen, der dyrkede motion på egen hånd, steg samtidigt fra 51 til 63 pct. Tallene vidner om, at mange har flyttet deres træningsaktiviteter fra de nedlukkede klublokaler eller motionscentre og hjem til dagligstuen eller ud i det fri.

Kulturvaner  2. kvt. 2020

25. august 2020 - Nr. 314

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. december 2020

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Inflationen stiger fortsat i Danmark og EU

24. august 2020

Inflationen i Danmark steg fra 0,2 pct. i juni til 0,4 pct. i juli. I EU steg inflationen fra 0,8 pct. i juni til 0,9 pct. i juli, mens den i euroområdet steg fra 0,3 pct. til 0,4 pct. I Danmark er det i høj grad prisændringer på tobak og elektricitet, der trækker inflationen op i forhold til måneden før, mens det i EU i høj grad er tøj. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) steg til 1,0 pct. i juli 2020 mod 0,8 pct. i juni 2020. Kerneinflationen steg ligeledes i EU (fra 1,7 til 1,8 pct.) og i euroområdet (fra 1,1 pct. til 1,3 pct.). Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  juli 2020

24. august 2020 - Nr. 313

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2020

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden falder

21. august 2020

Forbrugertilliden for august måned ligger på minus 5,5 og er dermed faldet i forhold til juli måned, hvor den lå på minus 2,9. Forbrugertilliden er omtrent det samme som gennemsnittet for de seneste seks måneder, som ligger på minus 5,3. Den faldende forbrugertillid skyldes hovedsageligt faldet i forbrugernes forventning til Danmarks økonomiske situation om et år sammenlignet med i dag, samt deres vurdering af Danmarks økonomiske situation i dag sammenlignet med for et år siden. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  august 2020

21. august 2020 - Nr. 311

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2020

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Antallet af lønmodtagere steg i juni

21. august 2020

Efter tre måneder med fald i lønmodtagerbeskæftigelsen steg antallet af lønmodtagere med 11.000 personer i juni. Det svarer til en stigning på 0,4 pct. i forhold til måneden før. I juni var der 2.730.000 personer med lønmodtagerjob. Det er 74.000 færre lønmodtagere sammenlignet med februar, som var sidste måned før nedlukningen. De ekstraordinære arbejdsmarkedsforhold som følge af COVID-19 betyder, at denne opgørelse er behæftet med særlig stor usikkerhed. Se afsnittet om Særlige forhold. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juni 2020

21. august 2020 - Nr. 312

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Kraftigt fald i beskæftigelsen i andet kvartal 2020

19. august 2020

Efter COVID-19 nedlukningen i midten af marts er beskæftigelsen faldet med 61.000 personer fra første til andet kvartal 2020 og var dermed 47.000 lavere end i andet kvartal sidste år. Der var ifølge Arbejdskraftundersøgelsen (AKU) 2.727.000 beskæftigede personer i andet kvartal 2020, når der korrigeres for sæsonudsving. Beskæftigelsen er dermed faldet til det niveau, den lå på i første kvartal 2018. Påvirkningen af AKU-tallene fra COVID-19 nedlukningen og de tiltag, der er iværksat for at imødegå konsekvenserne af nedlukningen, er beskrevet i afsnittet om "Særlige forhold ved denne offentliggørelse".

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  2. kvt. 2020

19. august 2020 - Nr. 310

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. november 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Producent- og importpriser falder på årsbasis

17. august 2020

Det samlede producentprisindeks for varer er i juli 2020 faldet med 2,1 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet er 0,5 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset faldt med 1,6 pct., men er ikke på niveau med faldene i årsudviklingerne fra marts, april og maj 2020, som var på hhv. 3,9, 5,4 og 5,6 pct. Det er hovedsageligt fald i energiforsyning og råstofindvinding på hhv. 25,4 og 20,1 pct., der fortsat driver den negative udvikling. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 3,1 pct. Det er 0,3 procentpoint større end sidste måned, hvor indekset faldt med 2,8 pct. For importprisindekset drives den negative udvikling hovedsageligt af et fald på 2,4 pct. i industri, der udgør den dominerende del af indekset. Faldet i råstofudvinding og energiforsyning, på hhv. 24,3 pct. og 76,0 pct. trækker indekset yderligere ned.

Producent- og importprisindeks for varer  juli 2020

17. august 2020 - Nr. 309

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. september 2020

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Historisk stort fald i BNP

14. august 2020

BNP-indikatoren peger på et fald i det sæsonkorrigerede reale BNP på hele 7,4 pct. i andet kvartal sammenlignet med første kvartal. Det vil være det klart største fald siden opgørelsen af det kvartalsvise nationalregnskab begyndte i starten af 90'erne. Det er noget større end finanskrisens tidligere rekordfald på 2,4 pct. i fjerde kvartal 2008 og trækker BNP ned på niveau med starten af 2016. Trods det rekordstore fald, er Danmark dog mindre berørt end EU som helhed - se anden figur. Beskæftigelsesindikatoren peger på et fald i beskæftigelsen på 3,1 pct., hvilket også svarer til det største målte fald i nationalregnskabets historie. Generelt set falder beskæftigelsen de samme steder som produktionen. Usikkerheden på BNP-indikatoren er større end sædvanlig. Se mere nedenfor under Særlige forhold.

BNP-indikator  2. kvt. 2020

14. august 2020 - Nr. 307

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. november 2020

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Jordbrugets bytteforhold forringet af COVID-19

14. august 2020

Jordbrugets bytteforhold blev i andet kvartal 2020 forringet med 6,5 pct. i forhold til første kvartal 2020. Særligt lavere priser på svin og kvæg trækker bytteforholdet ned. Prisfaldene henføres især til nedlukninger pga. COVID-19, hvilket har medført mindre efterspørgsel efter svine- og oksekød, blandt andet pga. mindre omsætning i restaurationsbranchen. Landmændenes salgspriser på de animalske salgsprodukter faldt 9,2 pct. i andet kvartal 2020 i forhold til første kvartal 2020, mens de vegetabilske salgsprodukter steg med 2,3 pct. Jordbrugets salgsprodukter faldt samlet hermed 6,6 pct., mens priserne på forbrug og investeringer i produktionen var næsten uændrede.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  2. kvt. 2020

14. august 2020 - Nr. 308

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. november 2020

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold