oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Forbrugerpriserne steg lidt i oktober

10. november 2016

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,3 pct. i oktober i forhold til samme måned sidste år. I september var den årlige stigning i forbrugerprisindekset 0,0 pct. I forhold til sidste måned har højere årlige prisændringer på bl.a. fjernvarme, benzin samt møbler og boligudstyr trukket årsstigningen op. I oktober steg priserne på tjenester, som udgøres af bl.a. husleje, tandlæge, transport- og kulturtjenester, forsikringer og bankgebyrer, med 1,4 pct. i forhold til samme måned sidste år. I samme periode faldt priserne på varer, som udgøres af bl.a. mad, tøj, møbler, biler, benzin og elektronik, med 0,9 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2016

10. november 2016 - Nr. 474

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2016

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Firmaernes salg steg svagt i september

9. november 2016

Med en lille stigning i firmaernes samlede salg fra august til september på 0,8 pct. og en stigning i det indenlandske salg på 2,0 pct. var firmaernes salg i september lidt større end i august. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  september 2016

9. november 2016 - Nr. 473

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2016

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Maskiner drev eksporten frem i september

9. november 2016

I september steg eksporten med 1,7 pct., mens importen forblev uændret i forhold til august. Stigningen i eksporten er især båret af en stigning i maskiner undt. transportmidler. Set over de seneste tre måneder har der dog været et fald i eksporten af maskiner på 3,6 pct. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  september 2016

9. november 2016 - Nr. 469

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Tjenestebalancen er tæt på nul

9. november 2016

Ændret 09. november 2016 kl. 10:16

Der er desværre konstateret fejl i tallene i andet afsnit om eksport til Storbritannien. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Eksporten af tjenester faldt i tredje kvartal med 1,0 pct., mens importen steg 1,5 pct. I de tre første kvartaler af 2016 faldt tjenesteeksporten med 11,5 pct. set i forhold til samme periode sidste år. Dette fald er især båret af et fald i eksporten af søtransport. Tjenesteimporten faldt i samme periode med 3,6 pct. Overskuddet på tjenestebalancen var i tredje kvartal 1,7 mia. kr, hvilket er et fald på 2,4 mia. kr. i forhold til kvartalet før. Det viser tallene, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  3. kvt. 2016

9. november 2016 - Nr. 471

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Ejendomssalget boomede i 2015

9. november 2016

Sammenlignet med 2014 steg antallet af ejendomshandler i  2015  med  17,6 pct. på landsplan. Stigningen var størst i Region Midtjylland og Region Hovedstaden, hvor antallet af handler steg med 19 pct. Region Sjælland havde den mindste stigning i antallet af handler. Her steg antallet af ejendomshandler fra 2014 til 2015 med 15,9 pct.

Ejendomssalg (år)  2015

9. november 2016 - Nr. 472

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2017

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (år)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Statistikken dækker kun ejendomme solgt i almindelig fri handel. Beregningsprincipperne er identiske i den månedlige, kvartalsvise og årlige ejendomssalgsstatistik. Almindelig fri handel er salg mellem parter, der ikke er i familie med hinanden, og hvor der ikke er tale om en delvis gave. En ufyldestgjort panthavers videresalg af en ejendom, som er overtaget på tvangsauktion, er almindeligt frit salg; ufyldestgjort vil sige, at der ikke er opnået fuld dækning for tilgodehavender.
Familieoverdragelse er salg mellem ægtefæller eller mellem personer, der er beslægtede eller besvogrede, også selv om salget ikke indeholder en gave. Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Overskud på betalingsbalancen steg i september

9. november 2016

Ændret 09. november 2016 kl. 14:55

Der er desværre konstateret fejl i første afsnit, hvor overskuddet på varer var forkert angivet til 1,9 mia. kr., mens der skulle have stået 2,1 mia. kr. Rettelsen er angivet med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I september var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 11,9 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 4,0 mia. kr. i forhold til august. Stigningen skyldes især en stigning i overskuddet på indkomst på 4,9 mia. kr. Det kan primært henføres til et fald i udgifterne som følge af en ekstraordinært høj udbetaling af udbytte måneden før. Overskuddet på varer faldt med 2,1 mia. kr. i september.

Betalingsbalancen over for udlandet  september 2016

9. november 2016 - Nr. 470

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2016

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Bilsalget kører på autopilot

8. november 2016

Tilgangen af nye personbiler i oktober var på 18.700, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er uændret i forhold til september. Husholdningernes tilgang faldt med 2 pct., mens erhvervenes steg med 2 pct. Tilgangen af nye biler i perioden august-september 2016 var 1 pct. lavere end i maj-juli 2016. Tilgangen til husholdningerne var uændret, mens tilgangen til erhvervene faldt 3 pct. Den overordnede udvikling, som trenden illustrerer, viser, at den stigende tilgang siden medio 2014 i løbet af 2016 er fladet ud på et niveau lidt over 18.000 biler om måneden.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2016

8. november 2016 - Nr. 467

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2016

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Færre tog på feriecenter i september end i august

8. november 2016

Antallet af overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem faldt samlet med 0,8 pct. i september sammenlignet med august, når man korrigerer for normale sæsonudsving. Denne nedgang skyldes et fald på 4,9 pct. hos feriecentrene. Hotellerne lå på niveau med sidste måned. Antallet af overnatninger i september i år var dog højere end i september sidste år.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  september 2016

8. november 2016 - Nr. 466

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2016

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
10.200 personer i Danmark har oprindelse i USA

8. november 2016

Der bor 9.480 indvandrere og 734 efterkommere i Danmark med oprindelse i USA. Antallet af indvandrere med oprindelse i USA er stigende, men varierer fra kvartal til kvartal i takt med studiestart og afslutning. I 1980 var der 5.038 indvandrere med oprindelse i USA. Det betyder, at der i dag er 88 pct. flere personer med oprindelse i USA end for 36 år siden. Antallet af efterkommere var i 1980 ret præcist samme antal som i dag, men har varieret mellem 580 og 740 i de mellemliggende år.

Befolkningens udvikling  3. kvt. 2016

8. november 2016 - Nr. 464

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Både flere danskere og udlændinge i feriehusene

8. november 2016

Ændret 10. marts 2017 kl. 15:00

Der er desværre konstateret fejl i ændringsprocenterne set over tre måneder i første tabel. I alt var angivet til minus 2,0 og skulle være 2,1. Statistikbanken er ikke berørt. Tallene er revideret og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af overnatninger i udlejede feriehuse steg 3,9 pct. i september sammenlignet med august, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Stigningen skyldes både en stigning i de danske overnatninger på 6,5 pct. og en stigning i de udenlandske på 3,0 pct.

Feriehusudlejning  september 2016

8. november 2016 - Nr. 468

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2016

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Amerikanerne kommer for at studere

8. november 2016

I det seneste år indvandrede 3.772 amerikanske statsborgere til Danmark. I samme periode udvandrede 3.360 amerikanske statsborgere. Begge tal har været stigende i flere år. Amerikanske statsborgere indvandrer typisk til Danmark i årets første og tredje kvartal, da mange af dem kommer til Danmark for at studere. Og lige netop i disse to kvartaler starter de fleste uddannelsesinstitutioner op for et nyt semester.

Ind- og udvandringer  3. kvt. 2016

8. november 2016 - Nr. 465

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Ind- og udvandringer

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Vi har ændret i opgørelsesmetoden for ind- og udvandringer fra 1. kvt. 2016. Se mere på www.dst.dk/doku/flytninger-til-og-fra-udlandet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Flytninger til og fra udlandet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Industriproduktionen er fladet ud i 2016

7. november 2016

Industriproduktionen eksklusive medicinalindustri havde en fremgang på 6 pct. i september, mens produktionen faldt 0,5 pct. fra andet til tredje kvartal, når udviklingen er korrigeret for prisændringer og normale sæsonudsving. Hvis der ses bort fra mere tilfældige udsving har produktionen ligget uændret siden nytår. I faktiske tal var der en produktionsstigning på 2,4 pct. fra tredje kvartal 2015 til samme kvartal i år.

Industriens produktion og omsætning  september 2016

7. november 2016 - Nr. 463

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Uændret konkursniveau i oktober

4. november 2016

Der var 193 konkurser i oktober blandt aktive virksomheder mod 196 i september, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 2 pct. færre. I perioden august-oktober var der 3 pct. færre konkurser end i de foregående tre måneder. Trenden ligger fortsat på et relativt fladt niveau på omkring 200 konkurser om måneden i 2016. Der er i august-oktober gået 43 pct. færre fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt i de virksomheder, som er blevet ramt af konkurs, end i de foregående tre måneder. Aktuelt gik der 570 job tabt i oktober, hvilket er 3 pct. færre end i september.

Konkurser  oktober 2016

4. november 2016 - Nr. 462

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2016

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fortsat få tvangsauktioner

4. november 2016

I oktober blev der bekendtgjort 194 tvangsauktioner mod 206 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Niveauet er det laveste siden juni 2008, hvor der blev registreret 171 tvangsauktioner. I perioden august-oktober 2016 var der 603 tvangsauktioner mod 723 i maj-juli 2016, hvilket er et fald på 17 pct. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  oktober 2016

4. november 2016 - Nr. 461

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2016

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Udgifter til folkepension stiger fortsat

3. november 2016

Udgifterne til folkepension steg med 4,7 mia. kr. fra 2014 til 2015. Der var hermed tale om en stigning på 4,0 pct. i løbende priser. Ses der på udviklingen over de sidste fem år, er der tale om en stigning på 20,9 mia. kr. eller 20,5 pct. Stigningen skyldes primært, at der i perioden er kommet ca. 110.000 flere folkepensionister. Udgifterne til efterløn har derimod været faldende. Fra 2014 til 2015 faldt udgifterne med 1,8 mia. kr. eller 10,6 pct. Faldet over de sidste fem år er på 4,8 mia. kr. eller 23,8 pct. i løbende priser. Faldet skal ses i lyset af reformerne af efterlønsordningen.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2015 (november-version)

3. november 2016 - Nr. 459

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Lille stigning i påbegyndt byggeri

3. november 2016

Fra andet til tredje kvartal 2016 steg det samlede påbegyndte etageareal med 2 pct., hvorimod det samlede boligbyggeri (antal boliger) faldt med 18 pct. Den lille stigning i det samlede etageareal skyldes, at påbegyndelsen af erhvervsbygninger og især øvrige bygninger (bygninger til undervisning og hospitaler mv.) overstiger faldet i påbegyndelsen af beboelsesbygninger. Det faldende boligbyggeri skal dog ses i lyset af den store stigning i det fuldførte boligbyggeri, der markerer, at der har været en stor aktivitet inden for boligbyggeriet i 2016. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Byggevirksomheden  3. kvt. 2016

3. november 2016 - Nr. 460

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Boligpriserne og antallet af ejendomshandler faldt

2. november 2016

Prisudviklingen fra juli til august 2016 faldt på landsplan 1,6 pct. for enfamiliehuse og 0,4 pct. for ejerlejligheder. Hvis man sammenholder gennemsnittet for perioden juni-august med de foregående tre måneder marts-maj, så var prisudviklingen for enfamiliehuse 0,6 pct, mens den var 1,3 pct. for ejerlejligheder. Det beregnede antal ejendomshandler i almindelig fri handel indgået i august er 3.348 for enfamiliehuse og 1.644 for ejerlejligheder. Hvis man sammenholder antallet af ejendomshandler for perioden juni-august med samme periode for 2015, så er antallet faldet med 7,4 pct. for enfamiliehuse og 6,1 pct. for ejerlejligheder.

Ejendomssalg (md.)  august 2016

2. november 2016 - Nr. 458

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Produktion af energitræ stiger

1. november 2016

Hugsten i de danske skove er steget med 3 pct. i 2015 sammenlignet med 2014. Stigningen kan henføres til en større produktion af energitræ, som er steget med 11 pct. eller 0,2 mio. m3. 48 pct. af hugsten i 2015 var energitræ mod 45 pct. i 2014. Produktionen af energitræ er firedoblet set over en periode på tolv år. Energitræ bliver hovedsageligt brugt i kraftvarmeværker. Hugsten af gavntræ er derimod faldet med 6 pct. fra 2014 til 2015. Gavntræ finder fx anvendelse i møbelindustrien og til fremstilling af papir.

Hugsten i skove og plantager  2015

1. november 2016 - Nr. 456

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2017

Alle udgivelser i serien: Hugsten i skove og plantager

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Næsten alle skove på 50 ha og derover indgår i tællingen, mens der for mindre skove er tale om en beregning. Hugst er den mængde træ, der i kalenderåret er taget ud af skoven og klargjort til levering. Hugsten er for alle træarter omregnet til kubikmeter fastmasse, som er træindholdet i én rummeter nåletræ uden luft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Hugsten i skove og plantager

Del sidens indhold
Registreringsafgift trak stikket på elbilsalget

1. november 2016

Der var desværre en fejl i beregningen af forbrugerprisen særligt på elbiler, som har medført, at tallene i denne NYT ikke er retvisende. Der henvises til den seneste NYT i serien og til www.statiskstikbanken.dk/bil50 for opdaterede tal for hele perioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Tilgangen af elbiler er faldet meget kraftigt efter fritagelsen for registreringsafgift blev ophævet 1. januar 2016, hvor der samtidig blev indført grøn ejerafgift. Der blev registreret 4.300 nye elbiler i 2015, mens der i 2016 til og med september kun er registreret 682. Lovforslaget om de ændrede afgiftsregler, som blev fremsat i november 2015, resulterede i en meget stor registreringsaktivitet i november og december 2015, især i de private husholdninger.

Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)  elbiler 2003-2016

1. november 2016 - Nr. 457

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. november 2016

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Beløbene viser den samlede sum, som ejerne har betalt for deres nye biler inklusive moms og afgifter mv. Leasingbiler indgår ikke i opgørelsen, da leasingtagerens/brugerens udgift i princippet er en lejeudgift og ikke en investering.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra
Danmarks ØMU-gæld er blandt de laveste i EU

31. oktober 2016

Danmark havde sidste år den syvende laveste offentlige bruttogæld (ØMU-gæld) blandt EU-landene. Den danske ØMU-gæld var på 40,4 pct. af BNP (bruttonationalproduktet). Danmark var sammen med bl.a. Estland, Luxembourg, Bulgarien, Letland, Rumænien, Tjekkiet og Sverige et af kun 11 EU-lande, som havde en ØMU-gæld under 60 pct. Set under ét havde EU-landene en gæld på 85,0 pct. af BNP, mens eurolandene havde en gæld på 90,4 pct. Ifølge ØMU-kriterierne, der er fastlagt i EU-traktaten, er 60 pct. under normale omstændigheder grænsen. I 2015 er såvel EU-landenes som eurolandenes ØMU-gæld under ét faldet for første gang siden finanskrisens start i 2007, hvor ØMU-gælden udgjorde hhv. 58 pct. og 65 pct. af BNP.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2015 (oktober-indberetning)

31. oktober 2016 - Nr. 454

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2017

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Ny statistik viser stigende værditilvækst

31. oktober 2016

Der var i 2015 ca. 208.000 firmaer i de private byerhverv, hvilket er stort set uændret, sammenlignet med 2014. Omsætningen steg fra 3.100 mia. kr. til 3.200 mia. kr., som er en stigning på godt 3 pct. Beskæftigelsen steg med 1 pct. til 1.131.000 fuldtidsansatte (ansatte omregnet til fuld tid), hvilket svarer til ca. halvdelen af alle fuldtidsansatte. Værditilvæksten voksede med godt 5 pct. Det er nogle af hovedresultaterne fra den foreløbige regnskabsstatistik for private byerhverv, der offentliggøres for første gang med denne Nyt fra Danmarks Statistik. Statistikken baserer sig hovedsageligt på digitale regnskabsdata. Der er således tale om foreløbige tal fra en ny datakilde, så sammenligning af ændringer over tid skal ske med forsigtighed.

Regnskabsstatistik for private byerhverv (foreløbige tal)  2015

31. oktober 2016 - Nr. 455

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for private byerhverv (foreløbige tal)

Kontakt

Kalle Emil Holst Hansen, tlf. 21 58 48 87

Kilder og metode

Den foreløbige regnskabsstatistik udarbejdes så vidt muligt med samme metode som Regnskabsstatistik for private byerhverv. De væsentligste forskelle er, at der fejlsøges væsentligt færre enheder og at statistikken i større omfang bygger på administrative kilder. De variable, der indgår i statistikken er alene dem, der med størst sikkerhed kan hentes fra administrative kilder for størstedelen af populationen.  
Da der fejlsøges mindre er usikkerheden på statistikken større end på den endelige opgørelse. Den reducerede fejlsøgning øger bl.a. risikoen for inkonsistens, fx hvis samme virksomhed er registreret forskelligt i de forskellige kilder. 
Statistikken er baseret på foreløbige oplysninger fra SKAT, Årsrapporter indberettet via XBRL til Erhvervsstyrelsen, samt de indberetninger til Regnskabsstatistik for private byerhverv, der er indkommet og fejlsøgt medio oktober 2016, samt oplysninger fra det Erhvervsstatistiske Register om omsætning og beskæftigelse. Det er især adgangen til årsrapporter i XBRL format (digitale regnskabsdata), der muliggør offentliggørelse af en statistik ti måneder efter referenceårets udløb.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Del sidens indhold
Sygefraværet stiger

31. oktober 2016

Sygefraværet har været stigende fra 2013 til 2015. I 2013 var de ansatte i gennemsnit syge 8,1 dage, og sygefraværet er frem til 2015 steget med 0,4 dage pr. fuldtidsansat, hvilket svarer til ca. 2.700 årsværk. Kommunerne har haft den største stigning i perioden på 0,7 dage pr. ansat, mens de ansatte i regionerne kun har oplevet en stigning i sygefraværet på 0,3 dage i gennemsnit pr. fuldtidsansat. Statsansatte og ansatte i virksomheder og organisationer havde i gennemsnit 0,4 flere sygedage i 2015 end i 2013.

Fravær  2015

31. oktober 2016 - Nr. 453

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. november 2017

Alle udgivelser i serien: Fravær

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen, med bl.a. definitioner af fraværsdagsværk og fraværsprocent.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde
Bruttoledigheden falder lidt

31. oktober 2016

I september faldt bruttoledigheden med 1.300 fuldtidspersoner fra 112.500 til 111.200, men bruttoledighedsprocenten lå uændret i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken på 4,2 pct. Faldet i september følger efter mindre stigninger fra juni til august. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  september 2016

31. oktober 2016 - Nr. 452

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Byggeriets konjunkturindikator er stabil

28. oktober 2016

Den sæsonkorrigerede sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er på minus 6 i oktober mod minus 7 i september. Siden november sidste år har indikatoren ligget over tidsseriens middelværdi på minus 11. Det er positive forventninger til beskæftigelsen, især blandt mindre virksomheder, der trækker opad.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  oktober 2016

28. oktober 2016 - Nr. 448

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Fortsat fald i detailhandelens konjunkturindikator

28. oktober 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er 1 i oktober mod 4 i september og 13 i oktober sidste år. Over det seneste halve år spores der en faldende tendens, og månedens konjunkturtal er det laveste siden januar 2015. Der er dog generel optimisme i branchen med hensyn til de kommende tre måneders handel.

Konjunkturbarometer for detailhandel  oktober 2016

28. oktober 2016 - Nr. 450

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Støt fald i serviceerhvervenes konjunkturindikator

28. oktober 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhverv er faldet fra 6 i september til 3 i oktober, og der ses en faldende tendens igennem hele 2016. Positive forventninger til den kommende omsætning dæmper faldet i indikatoren, og her er det de mindre virksomheder, som har de mest positive forventninger.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  oktober 2016

28. oktober 2016 - Nr. 451

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Industriens konjunkturindikator falder lidt

28. oktober 2016

Den sæsonkorrigerede sammensatte konjunkturindikator for industrien er faldet fra minus 8 i september til minus 9 i oktober. Nedgangen skyldes en mindre stigning i færdigvarelagrene. Der er positive forventninger til produktionen i det kommende kvartal, hvilket især gælder for mindre virksomheder.

Konjunkturbarometer for industri  oktober 2016

28. oktober 2016 - Nr. 449

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Mange erhverv bidrager til grøn omstilling

26. oktober 2016

Omsætningen af markedsbaserede grønne varer og tjenester er opgjort til 192 mia. kr. for 2015 med 71 pct. relateret til ressourcebesparelse og 29 pct. til miljøbeskyttelsesformål. Den samlede industri leverede størsteparten af de grønne produkter med en omsætning på 110 mia. kr., hvilket svarer til 57 pct. af den samlede "grønne" omsætning. Ud af maskinindustriens samlede omsætning var 51 pct. grønne varer, herunder vindmøller. Energisektoren stod for den næsthøjeste andel med 26 pct. i kraft af el og varme, som er produceret med fornybare energikilder. Herefter følger brancherne fremstilling af papirvarer og arkitekt og ingeniørvirksomhed med hver 23 pct.

Grønne varer og tjenester  2015

26. oktober 2016 - Nr. 447

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. november 2017

Alle udgivelser i serien: Grønne varer og tjenester

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at give en økonomisk belysning af den markedsmæssige indsats på miljøområdet. Der skelnes mellem aktiviteter til miljøbeskyttelse og aktiviteter, som betyder reduceret brug af knappe ressourcer. Økonomien måles alene i første produktionsled. Tallene baserer sig både på eksisterende statistikker og en særskilt spørgeskemaundersøgelse. Der er en betydelig usikkerhed knyttet til resultaterne. Resultaterne for aktuelt år er foreløbige og vil blive revideret til endelige tal i ved næste offentliggørelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Grønne varer og tjenester

Del sidens indhold
Især kvinder tjekker sundhed digitalt

25. oktober 2016

Digitaliseringen og udbredelsen af internetbrug gør, at stadig flere aktiviteter udføres online. Vi betaler med netbank, hører webradio, læser nyheder, søger kæreste og køber billetter på nettet. Sundhedsrelaterede aktiviteter på internettet er endnu et eksempel på et område i stærk vækst. Tre ud af fem mellem 15-89 år søger helbredsmæssige informationer på internettet i 2016. 37 pct. har booket en lægeaftale online. Det svarer til ca. 1,8 mio. borgere. Det er især kvinderne, som dominerer i sundhedsrelateret internetbrug. 68 pct. af kvinderne har søgt helbredsrelateret information online. Især kvinder i de aldersgrupper, hvor mange har mindreårige børn, er hyppige brugere.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2016, digitale adgange til sundhed

25. oktober 2016 - Nr. 446

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. november 2016

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Syv år med negative nettoinvesteringer i jordbruget

24. oktober 2016

Investeringer i jordbruget er for syvende år i træk lavere end afskrivningen, og endnu lavere end sidste år. Faldet i investeringer er sket samtidig med, at indtjeningen i jordbruget faldt markant i 2015. Indtjeningen er dog stadig på et højere niveau end under den økonomiske krise i 2008-2009. I 2015 faldt investeringerne for andet år i træk efter stigningen i 2013. De samlede investeringer faldt med 0,4 mia. kr. i forhold til 2014 i løbende priser, hvilket er et fald på 5 pct. Målt i faste 2010-priser faldt investeringerne med 7 pct. Dermed ligger investeringer i såvel løbende som faste priser i 2015 under det halve af niveauet i 2008.

Jordbrugets investeringer  2015

24. oktober 2016 - Nr. 445

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. november 2017

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets investeringer

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af investeringer og afskrivninger omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug, der fra 2020 omfatter bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 186.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2024 forhøjet med 0,87 pct. for bygningsinvesteringer og for investeringer i maskiner og inventar, hvorved der også er taget højde for, at investeringsaktiviteten er lavere på små bedrifter. Jordbrug omfatter landbrug og gartneri. I statistikdokumentationen Jordbrugets investeringer er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder ved opgørelserne af investeringer og afskrivninger i jordbruget. Se også mere på emnesiden Jordbrugets investeringer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jordbrugets investeringer

Del sidens indhold
Jordbrugets gæld nedbragt med 9 mia. kr.

24. oktober 2016

Kontantværdien af jordbrugets samlede gæld ultimo 2015 er opgjort til 343 mia. kr. Gælden er dermed faldet med 2,7 pct. i forhold til 2014. Indtjeningen i jordbruget faldt fra 2014 til 2015, men på trods af det lykkedes det jordbruget at nedbringe gælden. I 2015 var bruttoproduktionen på 74,5 mia. kr. mod 82,0 mia. kr. i 2014. Renten er fortsat historisk lav, hvilket gør at jordbruget har lettere ved at håndtere gælden. Store dele af gælden er dog optaget i variabelt forrentede lån, hvilket gør jordbruget følsomt over for rentestigninger.

Jordbrugets renter og gæld  2015

24. oktober 2016 - Nr. 444

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. november 2017

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets renter og gæld

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af renter og gæld er i løbende priser og omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug (landbrug og gartneri). Statistikken omfatter fra 2020 bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 187.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2023 forhøjet med 4,54 pct., hvor der er taget højde for, at gælden pr. hektar er lavere på små bedrifter. Gælden, som er opgjort til kontantværdi ved udgangen af året, inkluderer også gæld vedrørende stuehuse og andre ikke jordbrugsmæssige aktiver.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Forbrugertilliden er uændret

21. oktober 2016

Forbrugertilliden ligger på 1,2 i oktober mod 1,8 i september. Niveauet er således uændret. Indikatoren ligger dog lidt lavere end de seneste seks måneders gennemsnit på 3,1. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  oktober 2016

21. oktober 2016 - Nr. 442

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Beskæftigelsen for lønmodtagere steg i august

21. oktober 2016

Der var 6.000 flere lønmodtagere i august end i juli, hvilket er en væsentlig større stigning end den gennemsnitlige månedlige stigning på 4.100 hidtil i år. Den store stigning fra juli til august skal ses i sammenhæng med, at beskæftigelsesudviklingen fra juni til juli var på et forholdsvis lavt niveau. Lønmodtagerbeskæftigelsen har været støt stigende siden foråret 2013. I august i år var der 119.600 flere personer, der havde et lønmodtagerjob end i april 2013, hvor beskæftigelsen var lavest. I alt havde 2.661.000 personer et lønmodtagerjob i august. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  august 2016

21. oktober 2016 - Nr. 443

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. november 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Inflationen falder i Danmark - og stiger i EU

20. oktober 2016

I september var inflationen i Danmark minus 0,3 pct. Både i EU og i euroområdet var inflationen 0,4 pct. Måneden før var inflationen 0,0 pct. i Danmark, 0,3 pct. i EU og 0,2 pct. i euroområdet. Den lavere inflation i Danmark end i EU skyldes især lavere priser på teletjenester. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, hvilket er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i september 0,0 pct. i Danmark, 0,7 pct. i EU og 0,8 pct. i euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  september 2016

20. oktober 2016 - Nr. 441

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2016

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Niveauet for detailsalget er uændret

20. oktober 2016

Ændret 06. november 2017 kl. 08:06

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailhandlen i september var samlet set 0,3 pct. højere end i august, når tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. I september trak varegrupperne fødevarer og andre dagligvarer op med 0,3 pct., og andre forbrugsvarer trak op med 0,4 pct. Varegruppen beklædning mv. havde en nedgang i salget på 0,2 pct. Der er dermed tale om et uændret niveau.

Detailomsætningsindeks  september 2016

20. oktober 2016 - Nr. 440

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2016

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Dansk ledighed er lavest blandt nordiske EU-lande

19. oktober 2016

I andet kvartal 2016 udgjorde AKU-ledigheden 6,1 pct. af arbejdsstyrken i Danmark. Dermed placerer Danmark sig under både Sverige, der har en ledighed på 7,7 pct. og Finland, der har en ledighed på 10,2 pct. Blandt samtlige EU-medlemslande havde Tjekkiet den laveste ledighed på 4,0 pct., mens Grækenland havde den højeste på 23,3 pct. Det viser de seneste tal fra den fælleseuropæiske arbejdskraftundersøgelse, Labour Force Survey.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  2. kvt. 2016

19. oktober 2016 - Nr. 439

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold