oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Hver tredje falder fra på erhvervsuddannelserne

8. december 2015

Af de 49.158 studerende der i 2009 påbegyndte en erhvervsuddannelse har 36 pct. inden for fem år forladt gruppen af erhvervsuddannelser uden at have fuldført en uddannelse. 12 pct. af tilgangsårgangen er stadig i gang, mens 52 pct. har fuldført en erhvervsuddannelse. Fem-års-frafaldet i gruppen af de gymnasiale uddannelser er markant mindre, nemlig 14 pct. Ser man på de videregående uddannelser falder fem-års-frafaldet jo højere uddannelsesniveauet er. Således har gruppen af de korte videregående uddannelser et fem-års-frafald på 31 pct., mens grupperne af mellemlange og bacheloruddannelser har et fem-års-frafald på 21 pct. Dette falder yderligere til 10 pct. i gruppen af kandidatuddannelser og 9 pct. i gruppen af ph.d.-uddannelser.

Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper  2013/2014

8. december 2015 - Nr. 587

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. september 2016

Alle udgivelser i serien: Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Tallene stammer fra overgangsregistret, som er en bearbejdet version af Elevregistret. Overgangsregistret ser på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser. Uddannelsesskift inden for en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. Uddannelsesstatus opgøres i gruppen efter et og fem år i forhold til studiestart i gruppen. Opgøres frafaldet over en længere periode, vil andelen af studerende, der gennemfører eller falder fra derfor ændre sig. I forbindelse med den årlige opdatering af tallene vil der erfaringsmæssigt ske ændringer i tallene tilbage i tiden. Fx kan studerende som har afbrudt en uddannelsesgruppe skifte status fra afbrudt til igangværende, når der indberettes nye tal næste år. Særligt de seneste år må derfor betragtes som foreløbige.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overgangsregistret
Flere økologiske varer over grænsen

7. december 2015

Samhandelen med økologiske varer øges fortsat. Importen steg med 9 pct. til 1.941 mio. kr. Eksporten steg med 12 pct. fra 2013 til 1.721 mio. kr. i 2014 og er fordoblet fra 2010. Det er især frugt og grøntsager, der står for stigningen i det seneste år.

Udenrigshandel med økologiske varer  2014

7. december 2015 - Nr. 584

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med økologiske varer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Udenrigshandel med økologiske varer er baseret på indberetninger fra bedrifter og virksomheder, som er godkendt af Fødevarestyrelsen eller Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø til handel med økologiske varer. Statistikken vedrører fødevarer og foderstoffer, der kan være økologiske. Opgørelsen er gennemført siden 2003. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har bidraget til finansiering af undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med økologiske varer

Del sidens indhold
Udgifter til alderdom stiger markant

7. december 2015

Udgifter til alderdom udgør den største del af de sociale udgifter og steg i 2014 med 4,9 pct. til 233,2 mia. kr. Dette svarer til 35,9 pct. af de samlede sociale udgifter mod 35,1 pct. i 2013. Denne udvikling skyldes primært stigninger i udgifter til folkepension samt overenskomstfastsatte arbejdsmarkedspensioner. De samlede sociale udgifter var i 2014 på 649,9 mia. kr., hvilket er en stigning på 2,7 pct. i forhold til 2013.

Sociale udgifter  2014

7. december 2015 - Nr. 586

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Sociale udgifter

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken Sociale udgifter belyser udgifter forbundet med social beskyttelse. Social beskyttelse omfatter et samfunds sociale ordninger og ydelser, hvis formål er at lette personers eller husholdningers økonomiske byrde i forbindelse med fx sygdom eller arbejdsløshed. Tiltag, der ikke er rettet imod et individ, såsom kampagner, indgår ikke i denne opgørelse. De sociale ydelser kan opdeles i otte hovedformål, der er internationalt bestemt. Hovedformålene fortæller hvad den sociale ydelse har til formål at beskytte imod og sikrer international sammenlignelighed på statistikken for social beskyttelse. Hovedformålene dækker Sygdom og sundhed, Invaliditet, Alderdom, Efterladte, Familier, Arbejdsløshed, Bolig og Øvrige sociale ydelser. Statistikken bruges således også til at sammenligne social beskyttelse internationalt. I udgifterne medtages både kontantydelser og ydelser i naturalier som fx udgifter til sygehusvæsenet og beskæftigelsesforanstaltninger. Statistikken omfatter både offentlige og private udgifter af kollektiv art, som er uden obligatoriske modydelser. Se mere i statistikdokumentationen om Sociale udgifter og på emnesiden om Sociale udgifter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale udgifter
Industriproduktionen stadig høj i oktober

7. december 2015

Industriproduktionen i oktober var 0,5 pct. lavere end i september. I september faldt produktionen 0,7 pct., og tilbagegangen i oktober og september kom efter en stigning på 4,8 pct. i august. Produktionen i august-oktober var 3,0 pct. højere end i maj-juli. Produktionen i oktober var 3,7 pct. højere end i samme måned 2014. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  oktober 2015

7. december 2015 - Nr. 585

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Lidt færre tvangsauktioner

4. december 2015

I november blev der bekendtgjort 286 tvangsauktioner mod 314 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. I tre-månedersperioden september-november, var der 881 tvangsauktioner mod 890 i perioden juni-august. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  november 2015

4. december 2015 - Nr. 581

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Uændrede omkostninger til boligbyggeri

4. december 2015

De samlede omkostninger ved nybyggeri af boliger er uændrede fra andet til tredje kvartal. I samme periode var også byggeomkostningerne for enfamiliehuse uændrede, mens byggeomkostningerne for etageboliger faldt med 0,3 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  3. kvt. 2015

4. december 2015 - Nr. 583

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Små udsving i konkurser og tabte job

4. december 2015

Der var 302 konkurser i november mod 263 i oktober, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til 15 pct. flere. Perioden september-november lå 9 pct. lavere end de foregående tre måneder. Over de seneste tre måneder er i gennemsnit 737 fuldtidsjob gået tabt med de virksomheder, som blev ramt af konkurs i perioden. Det er næsten uændret i forhold til de foregående tre måneder.

Konkurser  november 2015

4. december 2015 - Nr. 582

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Økologisk svineproduktion er en lukrativ niche

3. december 2015

I 2014 blev økologiske slagtesvin afregnet med 1.989 kr. pr. stk., mens konventionelle slagtesvin blev afregnet til under det halve med 937 kr. pr. stk. Efter afholdelse af samtlige omkostninger, inklusive landmandens eget arbejde, blev nettooverskuddet 140 kr. pr. økologisk slagtesvin, mens der var et nettounderskud på 34 kr. pr. konventionelt slagtesvin. Ses der samlet på de foregående tre år, 2011 til 2013, var der også bedre økonomi i økologien, da nettooverskuddet var 54 kr. mod 25 kr. pr. svin i den konventionelle produktion.

Økonomien i landbrugets produktionsgrene  2014

3. december 2015 - Nr. 580

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. december 2016

Alle udgivelser i serien: Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Martin Brandt Jepsen, tlf. 24 99 89 11

Kilder og metode

Udgangspunktet er bedrifter, hvor arbejdsindsatsen mindst svarer til 1 årsværk (= 1.665 timer). I det enkelte regnskab er indsatsfaktorer, bruttoudbytte og omkostninger fordelt på produktionsgrene på grundlag af dels regnskabets oplysninger om areal og dyrehold og dels særligt udarbejdede nøgletal.Begreber: Nettooverskud: Overskud, når alle produktionsfaktorer er aflønnet.Lønningsevne kr. pr. time: (Nettooverskud + omkostning til arbejdskraft) / arbejdstimer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i landbrugets produktionsgrene

Del sidens indhold
Færre beskæftigede har bijob

3. december 2015

Ændret 03. december 2015 kl. 09:44

Der manglede desværre et tal i tabellen ved offentliggørelsen. Det er blevet sat ind og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Antallet af beskæftigede i alderen 15 til 64 år, der har bijob, er faldet fra 230.000 til 198.000 fra tredje kvartal 2010 til tredje kvartal 2015. Opgøres udviklingen i forhold til, hvor stor en andel af samtlige beskæftigede, der har bijob, er der i denne periode sket et fald fra 9 pct. til 7 pct. Der var 2.669.000 beskæftigede i tredje kvartal 2010 og 2.689.000 i tredje kvartal 2015. Tallene stammer fra den interviewbaserede arbejdskraftundersøgelse (AKU).

Arbejdskraftundersøgelsen (tema)  3. kvt. 2015

3. december 2015 - Nr. 579

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (tema)

Kontakt

Wendy Takacs Jensen, tlf. 51 79 47 14

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper i alle europæiske lande. Der er siden 2010 blevet spurgt ind til sort arbejde i Arbejdskraftundersøgelsen én gang årligt. Metoden til at afgrænse sort arbejde er i overensstemmelse med Nationalregnskabets metode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Lille prisfald på ejendomsmarkedet

2. december 2015

Fra august til september faldt priserne på både enfamiliehuse og ejerlejligheder. Enfamiliehuse faldt 0,1 pct., og ejerlejligheder faldt 0,2 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden juli-september med de foregående tre måneder april-juni, var der uændrede priser på enfamiliehuse, mens ejerlejligheder steg med 2,2 pct. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Ejendomssalg (md.)  september 2015

2. december 2015 - Nr. 577

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Indkomsterne steg mere end skatterne

2. december 2015

Indkomstskatteprovenuet steg i 2014 med 2,1 pct., mens de skattepligtige indkomster steg med 2,4 pct. i forhold til året før. Stigningerne skyldes bl.a. den økonomiske udvikling i 2014 med en vækst opgjort i løbende priser på 2,1 pct. og stigende beskæftigelse. Det forøgede indkomstskatteprovenu skal derudover ses i lyset af skattereformen fra 2009, der i 2014 medførte en fortsat nedsættelse af udskrivningsprocenten for sundhedsbidraget, som blev mere end modsvaret af en forøgelse af udskrivningsprocenten for bundskatten. De skattepligtige indkomster var 1.053,9 mia. kr., og indkomstskatterne udgjorde 353,2 mia. kr.

Indkomstskat for personer  2014

2. december 2015 - Nr. 578

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. december 2016

Alle udgivelser i serien: Indkomstskat for personer

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på optællinger fra Skattestyrelsens slutligningssystem, og herfra kommer de begreber og værdier, som indgår i statistikken. For indkomståret 2023 og 2024 bygger oplysningerne på data fra oktober 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomstskat for personer

Del sidens indhold
Industriens salg af varer faldt i tredje kvartal

1. december 2015

Industriens salg af egne varer inklusive råstofindvinding faldt 2,2 pct. i tredje kvartal 2015. Dette skyldes en nedgang i salget inden for varegrupperne maskiner og transportmidler og olie, naturgas, ikke-spiselige råstoffer mv. For sidstnævnte varegruppe faldt salget af egne varer - efter en stigning i andet kvartal - med 12,7 pct. i tredje kvartal. Salget er opgjort i løbende priser og er derfor påvirket af, at priserne på råolie faldt fra andet til tredje kvartal. Medmindre andet er angivet, er tallene korrigeret for normale sæsonudsving.

Industriens salg af varer (kvt.)  3. kvt. 2015

1. december 2015 - Nr. 575

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens salg af varer (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Tallene er i løbende priser, dvs. de ikke er korrigeret for prisudvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens salg af varer (kvt.)

Del sidens indhold
Danmark i top-3 med grønne varer og tjenester

1. december 2015

Danmark er blandt de EU-lande, hvor omsætningen fra grønne varer og tjenester fylder mest i økonomien. Beregnet som omsætning i forhold til landenes bruttonationalprodukt (BNP), beløb de markedsorienterede grønne produkter sig i Danmark til 9,1 pct., kun overgået af Finland (11,1 pct.) og Østrig (10,9 pct.). Det skal understreges, at resultaterne er indsamlet på et ikke fuldt harmoniseret grundlag, men tallene kan ses som en indikator på forskel i omfang landene imellem. Grønne varer og tjenester bidrager til at mindske negativ påvirkning af klimaet, fx reducere forbruget af knappe naturressourcer eller reducere udledningen af skadelige stoffer.

Grønne varer og tjenester (tema)  2014

1. december 2015 - Nr. 576

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Grønne varer og tjenester (tema)

Kontakt

Ole Olsen, tlf. 29 77 14 98

Statistik­dokumentation

Grønne varer og tjenester

Del sidens indhold
Bytteforholdet blev forringet i tredje kvartal

30. november 2015

Jordbrugets bytteforhold er forringet i tredje kvartal i forhold til samme kvartal sidste år. Bytteforholdet er også forringet fra andet til tredje kvartal 2015. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen. Priserne på jordbrugets salgsprodukter faldt med 4,9 pct. i forhold til samme kvartal sidste år, mens det samlede prisindeks for forbrug og investeringer kun faldt med 0,6 pct. Det samlede fald i salgspriserne skyldes især animalske salgsprodukter, der udgør 72 pct. af det samlede salg. Her var det særligt priserne på svin og mælk der trak ned.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  3. kvt. 2015

30. november 2015 - Nr. 572

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Hvert andet æg er et buræg

30. november 2015

Hvert andet æg leveret til pakkerierne er et buræg. Økologiske æg og skrabeæg udgør hver ca. en femtedel, mens kun et ud af tyve æg kommer fra fritgående høns. Andelen af økologiske æg er inden for ti år (2004-2014) steget fra 13 pct. til at udgøre 20 pct., mens andelen af buræg er faldet fra 56 pct. til 54 pct. I samme periode er den totale produktion af æg steget 9 pct.

Animalsk produktion (kvt.)  3. kvt. 2015

30. november 2015 - Nr. 574

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Svag eksport dæmper økonomien

30. november 2015

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt 0,1 pct. i tredje kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. Det viser foreløbige beregninger. Afmatningen skyldes især tilbagegang i vareeksporten og industrien. I årets første tre kvartaler samlet steg BNP med 1,4 pct. i forhold til samme periode sidste år. Dette skyldes især fremgang i husholdningernes forbrug og servicebrancher primært rettet mod erhverv. I starten af året kom dansk økonomi tilbage på før-krise-niveauet, når der ses bort fra den faldende indvinding af olie og gas i Nordsøen, se mere nedenfor i temaafsnittet. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  3. kvt. 2015

30. november 2015 - Nr. 571

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2015

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Lille fald i bruttoledigheden

30. november 2015

Fra september til oktober viser opgørelsen af bruttoledigheden et fald på 1.100 fuldtidspersoner, eller 0,1 procentpoint. Dermed var der 120.400 bruttoledige i oktober, svarende til en ledighedsprocent på 4,5 pct. Opgørelsen for oktober vurderes dog at være undervurderet med knap 200 bruttoledige, jf. afsnittet Særlige forhold ved denne udgivelse. I juli, august og september lå ledighedsprocenten på 4,6 pct. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  oktober 2015

30. november 2015 - Nr. 570

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Underskud på varehandlen med Østeuropa

30. november 2015

Efter jerntæppets fald i 1989 var der i 1990'erne overskud på samhandlen med de østeuropæiske økonomier. Danmarks handel med Østeuropa er siden 1990 steget betydeligt. Importen fra Østeuropa er vokset mere end eksporten, og derfor har vi i dag underskud på handelsbalancen over for Østeuropa. Danmarks udenrigsøkonomi 2014, der udkommer i dag, beskriver samhandlen med Østeuropa siden 1990 i et særskilt temakapitel.

Danmarks udenrigsøkonomi  2014

30. november 2015 - Nr. 573

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Danmarks udenrigsøkonomi

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Del sidens indhold
Industriens konjunkturindikator langsomt stigende

27. november 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er faldet til minus 7 i november fra minus 5 i oktober. Trods faldet spores stadig en stigende tendens siden december 2014. Indikatoren er båret oppe af produktionsforventningerne, mens ordrebeholdning og færdigvarelagre trækker ned.

Konjunkturbarometer for industri  november 2015

27. november 2015 - Nr. 566

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Bilhandlen dæmper detailhandlens forventninger

27. november 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er på 11 i november, mod 13 i oktober. Det er en anelse højere end i november sidste år, hvor tallet lå på 8. Det samlede fald skyldes især et stort sæsonbestemt fald i bilhandlens indikator. Generelt spores der ikke sæsonmønster i data, hvorfor de ikke korrigeres herfor.

Konjunkturbarometer for detailhandel  november 2015

27. november 2015 - Nr. 568

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Fortsat stigende forventninger i byggeriet

27. november 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er minus 9 i november mod minus 12 i oktober. Både vurderingen af den forventede beskæftigelse og ordrebeholdningen er steget lidt i forhold til måneden før. Det er de to komponenter, der indgår i indikatoren. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  november 2015

27. november 2015 - Nr. 565

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Højeste lønstigninger til ansatte i regionerne

27. november 2015

I årets tredje kvartal havde de ansatte i regionerne den højeste lønstigning på 2,5 pct. på årsbasis. Efter dem fulgte de ansatte i kommunerne, hvis gennemsnitstimeløn steg med 1,9 pct. i forhold til tredje kvartal 2014. I virksomheder og organisationer steg lønnen i samme periode med 1,5 pct. De ansatte i staten havde fortsat den laveste lønudvikling i tredje kvartal på 0,8 pct. I forhold til årets andet kvartal er lønudviklingen på årsbasis samlet set især tiltaget i regionerne med 0,7 procentpoint og med 0,4 procentpoint for de statsansatte. I kommunerne er lønstigningen i perioden øget en smule med 0,1 procentpoint. I virksomheder og organisationer er lønstigningen på årsbasis uændret i forhold til det foregående kvartal.

Lønindeks  3. kvt. 2015

27. november 2015 - Nr. 569

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Fortsat høje forventninger i serviceerhvervene

27. november 2015

Den sammensatte konjunkturindikator er stadig på et højt positivt niveau, selv om den er faldet til 9 i november fra rekordhøje 12 i oktober. Blandt brancherne ligger turismen stadig mest positivt. Transportbranchen ligger også positivt og har den største fremgang i forhold til samme måned sidste år.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  november 2015

27. november 2015 - Nr. 567

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Høj kriminalitet blandt ikke-vestlige efterkommere

26. november 2015

Mandlige ikke-vestlige efterkommere havde i 2014 et straffelovsindeks på 252. Det svarer til, at deres kriminalitetsniveau er 152 pct. højere end hele den mandlige befolkning. De tilsvarende indeks for ikke-vestlige indvandrere er 114, og for mænd med dansk oprindelse er det 98. Med et indeks på 43 for vestlige indvandrere og 94 for deres efterkommere havde disse to grupper de laveste kriminalitetsniveauer på straffelovsområdet i 2014.

Indvandrere i Danmark  2015

26. november 2015 - Nr. 564

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2016

Alle udgivelser i serien: Indvandrere i Danmark

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Statistik­dokumentation

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)

Del sidens indhold
Forventning om mindre areal med vinterafgrøder

25. november 2015

Arealet for vinterafgrøderne til høst forventes at udgøre 989.000 hektar (9.890 km2) i 2016, hvilket er 7 pct. mindre end de arealer med vintersæd, som blev høstet i år. Arealet udgør omtrent 40 pct. af det dyrkede landbrugsareal og næsten en fjerdedel af Danmarks samlede areal.

Arealer med vinterafgrøder til høst  2016

25. november 2015 - Nr. 563

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Arealer med vinterafgrøder til høst

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Kilder og metode

2016-prognosen er udarbejdet af DAKOFO og Sammenslutningen af Danske Sortsejere ud fra data fra NaturErhverv over certificeret mængde udsæd i tons. Mængden sammenholdes med historiske relationer mellem udsæd og dyrket areal. Desuden indgår en vurdering af salget på det danske marked, hvor meget landmændene nåede at så, eksporten og såtidspunkterne. Vurderingerne er foretaget på baggrund af ekspertskøn samt indberetninger fra såsædsselskaberne og grovvareselskaberne. Tidligere prognoser er udarbejdet af Danmarks Statistik, ligeledes baseret på data fra NaturErhverv samt skøn fra Seges mht. vinterraps.
Formålet med opgørelsen er at bidrage med oplysninger til skøn for høsten til næste år, da vinterafgrøder generelt har højere udbytter pr. hektar end forårsafgrøder. Tidlig opgørelse af arealer med vinterafgrøder er pligtig ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd
Rekordhøst for andet år i træk

25. november 2015

Landmændene høstede 10 mio. tons korn i 2015. Det er 3 pct. mere end sidste år og den største høst siden 2009. Stigningen fra 2014 til 2015 skyldes især en større produktion af vårbyg. Vårbyg er den næststørste afgrøde efter vinterhvede både med hensyn til produktion og areal.

Høsten af korn, raps og bælgsæd  2015

25. november 2015 - Nr. 562

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2016

Alle udgivelser i serien: Høsten af korn, raps og bælgsæd

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Den foreløbige opgørelse af høsten er baseret på indberetninger fra ca. 3/4 af den samlede stikprøve på 2.800 bedrifter. Høstarealerne er baseret på Styrelsen for Grøn Arealforvaltning og Vandmiljøs opgørelse ved ansøgning om arealstøtte (grundbetaling). Produktionen er opgjort med standardvandprocenter: Korn, markærter og bælgsæd 15 pct. og raps 9 pct. Normal høst forstås som gennemsnittet af de foregående 10 års udbytte eller produktion. 
Høstopgørelserne er grundlaget for beregning af værdien af landbrugets produktion og forbrug og er en forpligtelse ifølge EU-forordning 543/2009.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Høsten af korn, raps og bælgsæd

Del sidens indhold
Deleøkonomi: Hver tiende køber privat overnatning

25. november 2015

8,7 pct. af befolkningen har inden for det seneste år købt privat-til-privat overnatning i udlandet via internettet. Det kan være gennem portaler, der formidler leje og bytte af boliger mellem private som fx Airbnb eller HomeAway, eller gennem sociale medier og private hjemmesider. Det er især personer mellem 35 og 54 år, som benytter sig af de nye muligheder for privat boligleje. Og det er specielt ved rejser til udlandet, at danskerne køber privat indkvartering - der er kun halvt så mange, der har købt privat-til-privat overnatning i Danmark.

It-anvendelse i befolkningen (tema)  2015 deleøkonomi 

25. november 2015 - Nr. 560

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2015

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen (tema)

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Kilder og metode

Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra ca. 5.500 gennemførte interview i marts-maj i året, blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning i alderen 16-89 år. Stikprøven er dannet ved simpel tilfældig udvælgelse fra cpr-registret.

Internetbrugere er defineret som de personer, der har svaret ja til at bruge internet i de seneste tre måneder, i det seneste år eller for mere end et år siden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Flere rejste ud med rutefly, færre med charter

25. november 2015

I tredje kvartal 2015 valgte 183.000 eller 6 pct. flere passagerer end i andet kvartal at rejse med et rutefly, når de skulle rejse udenrigs fra de danske lufthavne. Til sammenligning rejste 7.000 eller 2 pct. færre passagerer i samme periode med charterfly, når de skulle flyve udenrigs. Den nationale rutetrafik steg med 9.000 passagerer eller 2 pct. i tredje kvartal i forhold til andet kvartal. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Luftfart  3. kvt. 2015

25. november 2015 - Nr. 561

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Luftfart

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Chartertrafik dækker erhvervsmæssig ikke-regelmæssig offentlig lufttrafik og er altså ikke sammenfaldende med charter- eller pakkerejser, selv om de kan foregå med chartrede fly. Statistikken er baseret på data, som lufthavnene har indberettet til Statens Lufthavnsvæsen på månedsbasis.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Industriens lagre faldt, engroshandlens lagre steg

24. november 2015

Værdien af industriens lagre faldt med 0,6 mia. kr. fra andet til tredje kvartal. I samme kvartal sidste år steg industriens lagre med 0,7 mia. kr. Engroshandlens lagre steg med 2,9 mia. kr., hvilket er på niveau med tallene for samme kvartal sidste år, hvor lagrene steg med 3,1 mia. kr. Ovennævnte tal er ikke korrigeret for sæsonudsving og prisudvikling, hvorfor en del af ændringerne i tallene er udtryk for normale sæsonmæssige udsving og prisændringer. Dette fremgår bl.a. af udviklingen i engroshandlens lagre, hvor der hvert år i tredje kvartal er en betydelig stigning i lagrene.

Industriens og engroshandlens lagre (kvt.)  3. kvt. 2015

24. november 2015 - Nr. 559

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens og engroshandlens lagre (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Del sidens indhold
Arbejdsomkostninger på 320 kr. pr. time

24. november 2015

Omkostningerne i virksomheder og organisationer var i gennemsnit 320 kr. for hver time, de ansatte arbejdede i 2014. Arbejdsomkostningerne var højest inden for branchen finansiering og forsikring og lavest inden for undervisning og sundhed mv. Arbejdsomkostningerne inden for finansiering og forsikring var i gennemsnit 472 kr. pr. arbejdet time. Det er 70 pct. højere end inden for undervisning og sundhed mv., hvor timeomkostningerne i gennemsnit var på 278 kr. Arbejdsomkostningerne består af fortjeneste pr. præsteret time og øvrige arbejdsomkostninger og er et udtryk for de samlede omkostninger, som en arbejdsgiver har ved at have en medarbejder ansat pr. time, medarbejderen er på arbejde.

Arbejdsomkostninger for virksomheder og organisationer  2014

24. november 2015 - Nr. 558

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. september 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger for virksomheder og organisationer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Statistik­dokumentation

Arbejdsomkostninger for virksomheder og organisationer

Del sidens indhold
Størst hugst af træ i Jylland

23. november 2015

Den største del af den danske hugst i 2014 finder sted i de jyske skove med 70 pct. af den samlede hugst mod 66 pct. i 2013, og har set over årene gennemgående været stigende. Den meget store andel i 2005 skyldes en orkan, som ramte Jylland særligt hårdt, se Nyt fra Danmarks Statistik nr. 376 fra 2006.

Hugsten i skove og plantager  2014

23. november 2015 - Nr. 557

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. november 2016

Alle udgivelser i serien: Hugsten i skove og plantager

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Næsten alle skove på 50 ha og derover indgår i tællingen, mens der for mindre skove er tale om en beregning. Hugst er den mængde træ, der i kalenderåret er taget ud af skoven og klargjort til levering. Hugsten er for alle træarter omregnet til kubikmeter fastmasse, som er træindholdet i én rummeter nåletræ uden luft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Hugsten i skove og plantager

Del sidens indhold
3.200 flere lønmodtagere i september

23. november 2015

Der var 3.200 flere lønmodtagere i september end i august. Det svarer til en stigning på 0,1 pct. De seneste 12 måneder er antallet af personer med lønmodtagerjob steget med i alt 36.100 eller 1,4 pct. I september havde 2.615.500 personer et lønmodtagerjob. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2015

23. november 2015 - Nr. 556

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Svagt stigende forbrugertillid

20. november 2015

Forbrugertilliden er i november 5,6 mod 3,0 i oktober. Niveauet er dermed svagt stigende, men ligger stadig lavere end gennemsnittet for de seneste seks måneder på 7,0. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  november 2015

20. november 2015 - Nr. 552

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Positive investeringsforventninger i industrien

20. november 2015

Industrien forventer, at investeringerne i 2015 vil stige med 9 pct. og i 2016 med 4 pct. i forhold til året før. Investeringsstrukturen viser, at rationalisering af driften er den primære årsag til nye investeringer tæt fulgt af erstatning af nedslidt materiel eller udstyr. Det fremgår af en undersøgelse af industriens investeringsforventninger, som blev gennemført i oktober.

Industriens investeringsforventninger  oktober 2015

20. november 2015 - Nr. 555

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
Fortsat stigning i detailsalget

20. november 2015

Ændret 06. november 2017 kl. 09:22

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailsalget var i oktober 0,5 pct. højere end i september. Dermed fortsætter en stigende tendens i detailsalget, der i oktober var på det højeste niveau siden maj 2011. Detailsalget var i perioden august-oktober 1,2 pct. højere end i maj-juli. Salget i oktober var 2,0 pct. højere end i samme måned i 2014. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  oktober 2015

20. november 2015 - Nr. 553

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2015

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Danskernes formue fortsætter med at stige

20. november 2015

I 2014 fortsatte de danske husholdningers finansielle nettoformue med at stige, hvilket den har gjort siden 2008. Stigningen skyldes, at den finansielle formue steg med 293 mia. kr., samtidigt med at nettolåneoptag (dvs. låneoptag minus afdrag på eksisterende lån) kun steg med 10 mia. kr. - hvilket er den mindste stigning siden statistikkens start i 1995. Den finansielle nettoformue steg i 2014 med 283 mia. kr., svarende til 11 pct. eller 50.000 kr. pr. dansker. Dermed var danskernes finansielle nettoformue i gennemsnit på 496.000 kr. ved udgangen af 2014. Stigningen i den finansielle nettoformue afspejler, at husholdningernes pensionsformuer steg, både som følge af stigende indbetalinger og som følge af kursreguleringer på de placerede midler. Den finansielle nettoformue består bl.a. af pensionsopsparing, aktier samt obligationer, fratrukket lån m.m.

Finansielle konti  2014 november-version

20. november 2015 - Nr. 554

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Finansielle konti

Kontakt

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

Sektorregnskaberne belyser den økonomiske udvikling i økonomiens sektorer. Økonomien opdeles i seks hovedsektorer: Ikke-finansielle selskaber, Finansielle selskaber, Offentlig forvaltning og service, Husholdninger, Non-profit institutioner rettet mod husholdninger (NPISH) og Udland. Blandt de mest centrale størrelser i sektorregnskaberne er opsparing, fordringserhvervelse, netto og faste bruttoinvesteringer og specielt for husholdningerne den disponible indkomst og forbruget. Finansielle konti udgør et konsistent kontosystem, hvor overgangen fra primostatus til ultimostatus belyses ved finansielle transaktioner (finansiel konto), andre mængdemæssige ændringer og omvurderinger. Husholdningssektoren opgøres i nationalregnskabet som enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner. Derudover er selvstændig erhvervsdrivende inkluderet, men det er kun de selvstændiges finansielle aktiver, der indgår.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Lavere inflation i Danmark - stigende i EU

19. november 2015

I oktober var inflationen i Danmark 0,2 pct. I EU var inflationen 0,0 pct., mens den i euroområdet var 0,1 pct. Måneden før var inflationen 0,3 pct. i Danmark, mens den var minus 0,1 pct. i både EU og euroområdet. Det er især prisen på fjernvarme, der holder prisudviklingen nede i Danmark, mens det i EU særligt er prisen på benzin. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, der er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i oktober 1,0 pct. i Danmark, 0,8 pct. i EU og 1,0 pct. i euroområdet. Dermed ligger inflationen i Danmark fortsat over inflationen i EU.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  oktober 2015

19. november 2015 - Nr. 549

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2015

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Økonomisk fremgang på 1,3 pct. i 2014

19. november 2015

Der er desværre konstateret fejl udelukkende i teksten i femte afsnit, hvor stigningsprocent for beskæftigelsen for 2012 og 2013 er blevet rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Nye beregninger viser, at bruttonationalproduktet (BNP) steg med 1,3 pct. i 2014 efter korrektion for prisudviklingen. Den samlede efterspørgsel steg med 1,9 pct. Navnlig eksporten af tjenester og de faste bruttoinvesteringer voksede med hhv. 7,0 pct. og 3,4 pct., hvorimod både det offentlige forbrug og husholdningernes forbrug steg markant mindre med hhv. 0,2 pct. og 0,6 pct.

Nationalregnskab (år)  2014 november-version

19. november 2015 - Nr. 550

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2016

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold