oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flere kommuner har stigende indbyggertal

11. maj 2016

83 kommuner har fået flere indbyggere siden 1. april sidste år, hvor det året forinden fra 1. april 2014 til 1. april 2015 kun var 72 kommuner, der havde fået flere indbyggere. Furesø er vokset mest relativt det seneste år med 2,8 pct. svarende til 1.079 personer, mens København er vokset med 1,9 pct. eller 11.297 personer. I den anden ende af skalaen har Lemvig mistet 1,2 pct. af sine indbyggere svarende til 258 personer, mens Morsø har mistet 0,9 pct. eller 187 personer siden 1. april sidste år.

Befolkningens udvikling  1. kvt. 2016

11. maj 2016 - Nr. 217

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. august 2016

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Mere gods gennem havnene

10. maj 2016

I 2015 håndterede de danske havne 95 mio. ton gods. Det er en stigning på 3 pct. i forhold til året før og en fortsættelse af de senere års fremgang i havnenes aktiviteter. 41 mio. passagerer passerede igennem de danske havne i 2015, hvilket fortsætter en svagt stigende tendens over de sidste par år. Siden 2007 er antallet af passagerer dog samlet faldet med 7 mio. passagerer fra 48 mio.

Skibsfart (år)  2015

10. maj 2016 - Nr. 216

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Endnu en måned uden stigning i forbrugerpriserne

10. maj 2016

Der var ingen stigning i det samlede forbrugerprisindeks i april i forhold til samme måned sidste år. I marts var der heller ingen årlig stigning i forbrugerprisindekset. Lavere årlige prisændringer på især personlig pleje og bøger har isoleret set trukket årsstigningen ned i forhold til sidste måned. I både marts og april faldt priserne på varer, som udgøres af bl.a. mad, tøj, møbler, biler, benzin og elektronik, med 2,0 pct. i forhold til samme måned sidste år. I samme periode steg priserne på tjenester, som udgøres af bl.a. husleje, tandlæge, transport- og kulturtjenester, forsikringer samt bankgebyrer, med 1,8 pct. Siden 2013 har det i høj grad været prisfald på varer, der bidrager til at trække prisstigningen ned.

Forbruger- og nettoprisindeks  april 2016

10. maj 2016 - Nr. 214

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
82.000 flere af ikke-vestlig herkomst i Danmark

10. maj 2016

Danmarks Statistiks befolkningsfremskrivning opjusterer antallet af ikke-vestlige indvandrere og deres efterkommere med knap 82.000 personer i 2060 i forhold til fremskrivningen fra sidste år. Det skyldes primært den store indvandring af flygtninge og familiesammenførte sidste år, og at det forventes, at flere vil få asyl og familiesammenføres i de kommende år. Forskellen mellem denne og sidste års fremskrivning er størst for 2023, hvor der er 83.000 flere af ikke-vestlig herkomst ifølge den nye fremskrivning.

Befolkningsfremskrivninger  2016-2060

10. maj 2016 - Nr. 215

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Befolkningsfremskrivninger

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Yderligere information om fremskrivningen samt den anvendte metode og forudsætninger findes i statistikdokumentationen om
befolkningsfremskrivning, på emnesiden Befolkningsfremskrivning samt på www.dreamgruppen.dk. Anvendt lovgrundlag: Lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningsfremskrivning

Del sidens indhold
Flere feriehusovernatninger i marts

9. maj 2016

Korrigeret for normale sæsonudsving steg antallet af overnatninger i udlejede fe-riehuse i marts 2016 med 10 pct. sammenlignet med måneden før. Stigningen skal bl.a. ses i lyset af, at påsken i 2016 udelukkende lå i marts, mens den lå i slutningen af marts og starten af april sidste år, hvilket kan gøre sæsonkorrektionen mere usikker. I marts var der 5 pct. flere danske og 13 pct. flere udenlandske overnatninger end måneden før. I første kvartal 2016 steg det samlede antal overnatninger med 1 pct. sammenlignet med det foregående kvartal. Der var 6 pct. flere danske overnatninger og et næsten uændret antal udenlandske overnatninger i perioden.

Feriehusudlejning  marts 2016

9. maj 2016 - Nr. 212

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Flere overnatninger i første kvartal

9. maj 2016

Korrigeret for normale sæsonudsving steg antallet af overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem samlet med 2 pct. i første kvartal 2016 sammenlignet med fjerde kvartal 2015. Overnatninger på hoteller steg med 1 pct. i perioden, mens feriecentre og vandrerhjem stod for en fremgang på hhv. 2 og 12 pct. sammenlignet med sidste kvartal i 2015.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  marts 2016

9. maj 2016 - Nr. 211

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Overskuddet ligger 10 mia. kr. lavere i år

9. maj 2016

Overskuddet på betalingsbalancens løbende poster for første kvartal 2016 faldt 10,0 mia. kr. i forhold til første kvartal 2015. I marts var der dog et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 11,0 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er en stigning på 2,1 mia. kr. i forhold til februar. Stigningen er forårsaget af en stigning i overskuddet på varer på 3,4 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  marts 2016

9. maj 2016 - Nr. 210

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Eksport af søtransport er betydelig lavere

9. maj 2016

Eksporten af tjenester faldt 3,6 pct. fra fjerde kvartal 2015 til første kvartal 2016, mens importen faldt 4,5 pct. Fra første kvartal 2015 til første kvartal 2016 faldt eksporten af tjenester 11,0 pct. primært som følge af, at eksporten af søtransport faldt med 22,3 pct. Overskuddet på tjenestebalancen var i første kvartal på 9,7 mia. kr., hvilket er en stigning på 0,5 mia. kr. i forhold til kvartalet før. Det viser tallene, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  1. kvt. 2016

9. maj 2016 - Nr. 213

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. august 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Overskuddet på handelsbalancen stiger

9. maj 2016

Fra februar til marts måned steg eksporten 1,8 pct., mens importen faldt 2,3 pct. Dette gav et øget overskud på handelsbalancen, som steg fra 3,8 mia. kr. i februar til 5,6 mia. kr. i marts. Stigningen på eksporten er bl.a. båret af en stigning på eksport af kemikalier og kemiske produkter. Faldet i importen skyldes bl.a. et fald af importen på maskiner. I forhold til februar steg eksporten til Tyskland i marts med 14,6 pct. især som følge af øget salg af vindmølledele. Set over de seneste tre måneder er eksporten til Tyskland dog faldet 3,9 pct. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  marts 2016

9. maj 2016 - Nr. 209

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Industriproduktionen kommer pænt ud af 1. kvartal

6. maj 2016

Den samlede industriproduktion faldt med 2,2 pct. fra februar til marts. Maskinindustrien trækker markant ned i marts. Produktionen i industri eksklusive fremstilling af motorer, vindmøller og pumper faldt således kun 0,9 pct. i marts. Faldet fra februar til marts skal ses i lyset af, at første kvartal 2016 ligger 4,9 pct. højere end fjerde kvartal 2015. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I ikke-sæsonkorrigerede tal var industriproduktionen i første kvartal 2016 3,9 pct. højere end i første kvartal 2015.

Industriens produktion og omsætning  marts 2016

6. maj 2016 - Nr. 208

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Flere konkurser og flere tabte job

4. maj 2016

Ændret 04. maj 2016 kl. 14:25

Der er desværre konstateret fejl i antallet af aktive virksomheder, sæsonkorrigerede i anden tabel. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Der var 234 konkurser i april blandt aktive virksomheder mod 182 i marts, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til 29 pct. flere. I perioden februar-april var der 3 pct. flere konkurser end i de foregående tre måneder. Over de seneste tre måneder er der i gennemsnit gået 1.059 fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt hver måned i de virksomheder, som er blevet ramt af konkurs. Det er 34 pct. flere end i de foregående tre måneder. De aktive virksomheder stod for 96 pct. af omsætningen i de konkursramte virksomheder i april.

Konkurser  april 2016

4. maj 2016 - Nr. 206

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Forbrugerkreditten faldt en smule

4. maj 2016

I første kvartal faldt husholdningernes forbrugerkredit ydet af andre kreditselskaber end banker og realkreditinstitutioner med 0,7 pct. og var ved udgangen af første kvartal 2016 på 18,5 mia. kr. Faldet skyldes færre træk på købekort, som faldt med 1,9 pct. til 7,7 mia. kr., og blankolån (lån optaget uden sikkerhed), der faldt med 0,8 pct. til 6,7 mia. kr. Kredit mod sikkerhed fortsatte derimod den opadgående tendens og steg med 1,6 pct. til 4,1 mia. kr. Bankernes samlede udlån til husholdninger udgjorde til sammenligning 405,5 mia. kr. ved udgangen af 2015, hvoraf udlån til forbrug udgjorde 21 pct. eller 86,3 mia. kr.

Forbrugerkredit  1. kvt. 2016

4. maj 2016 - Nr. 207

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. august 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerkredit

Kontakt

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

Forbrugerkredit omfatter kredit ydet af firmaer, som ikke modtager indlån, fx finansierings-selskaber. Betegnelsen udbydere af forbrugerkredit dækker i denne statistik:
Egentlige finansieringsselskaber og kontoringe, der finansierer køb af varer hos flere forskellige forhandlere og i flere forskellige butikker eller butikskæder.
Forhandlere og butikker, som alene tilbyder deres egne kunder finansiering.
For købekorts vedkommende er fx kreditkort udstedt af indkøbscentre, butikskæder, benzinselskaber samt visse internationale kreditkort med i opgørelsen. Hævekort udstedt af pengeinstitutter er ikke med i opgørelsen.
Selskaber i pengeinstitutsektoren, som ikke modtager indlån, er også omfattet af opgørelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Prisstigning på boliger i februar

4. maj 2016

Fra januar 2016 til februar 2016 steg priserne på både ejerlejligheder og enfamiliehuse. Ejerlejligheder steg 1,1 pct., og enfamiliehuse steg 0,8 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden december 2015 - februar 2016 med de foregående tre måneder september-november 2015, steg ejerlejligheder med 2,4 pct. og enfamiliehuse med 0,3 pct. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Ejendomssalg (md.)  februar 2016

4. maj 2016 - Nr. 204

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Uændret niveau for tvangsauktioner

4. maj 2016

Ændret 04. maj 2016 kl. 09:44

Der er desværre konstateret fejl i teksten i første afsnit. Ændringen i forhold til måneden før var fejlagtigt beskrevet som et 'fald' på 3 pct. Dette er rettet til en 'stigning' på 3 pct. Ændringen er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

I april blev der bekendtgjort 260 tvangsauktioner mod 253 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving, hvilket svarer til en stigning på 3 pct. I tre-månedersperioden februar-april 2016 var der 766 tvangsauktioner mod 820 i perioden november 2015 - januar 2016. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  april 2016

4. maj 2016 - Nr. 205

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Påbegyndelsen af beboelsesbyggeri stiger

3. maj 2016

Det samlede påbegyndte byggeri steg med 3 pct. i første kvartal 2016 i forhold til fjerde kvartal 2015. Udviklingen skyldes udelukkende en stor stigning på 18 pct. i det påbegyndte etageareal i beboelsesbygninger, mens der er fald i det påbegyndte areal til både erhvervsbygninger (11 pct.) og øvrige bygninger (9 pct.). For det samlede påbegyndte boligbyggeri er der en stigning på 8 pct., der alene beror på en stor stigning på 24 pct. i påbegyndte etageboliger. For enfamiliehuse og øvrige boliger er der derimod tale om mindre fald. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Byggevirksomheden  1. kvt. 2016

3. maj 2016 - Nr. 203

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. august 2016

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Smartphone erstatter familiens kamera

3. maj 2016

I dag er fire ud af fem familier, hvor mindst et familiemedlem er mellem 16 og 74 år, ejer af en eller flere smartphones, mens det kun var tilfældet for tre ud af fem i 2013. I takt med at smartphonen kommer mere og mere frem, er ejerskabet af digitalkameraer og mp3-afspillere o.l. gået tilbage. Smartphonen suppleres ofte af en tablet. I dag har næsten to ud af tre familier en tablet, mens det for få år siden kun var en ud af tre. Pc'en findes stadig i næsten alle hjem, men den gamle stationære pc'er er i løbet af de seneste år blevet udskiftet med en bærbar.

Elektronik i hjemmet  2016

3. maj 2016 - Nr. 202

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. april 2017

Alle udgivelser i serien: Elektronik i hjemmet

Kontakt

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Vi gennemfører undersøgelsen i april via telefoninterviews og internetbesvarelser (www.dst.dk/interview) med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. Resultaterne for de enkelte år har en stikprøveusikkerhed på 3 procentpoint, mens der er en usikkerhed på 5 procentpoint, når der sammenlignes mellem to år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elektronik i hjemmet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Flere akademikere, færre erhvervsrettede

2. maj 2016

Ændret 06. juni 2016 kl. 08:59

Der er desværre konstateret fejl i data, som betyder en ændring på 1-2 procentpoint i nogle af tallene. Alle reviderede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Der er sket et skift fra erhvervsrettede mod akademiske uddannelser de sidste 10 år. Andelen af 25-årige, der har fuldført en videregående uddannelse, er nu på 29 pct. Det er en stigning på 10 procentpoint set i forhold til 2005. Stigningen er især sket på de akademiske uddannelser (bachelor og kandidat), idet der ses en stigning til 16 pct. i 2015 fra 9 pct. i 2005 af de 25-årige. Samtidigt er der sket fald i fuldførelsen på de erhvervsrettede uddannelser (erhvervsuddannelser og erhvervsakademiuddannelser). I 2015 havde 27 pct. af de 25-årige gennemført en erhvervsrettet uddannelse mod 34 pct. i 2005.

Fuldførte videregående uddannelser  2014/2015

2. maj 2016 - Nr. 201

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Fuldførte videregående uddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på uddannelsesinstitutionernes indberetning til Elevregisteret. Uddannelser og kurser taget i udlandet indgår ikke i Elevregisteret og indgår derfor ikke i denne opgørelse. Gruppen af personer med ukendt uddannelsesniveau består hovedsagligt af indvandrere. I nogle tilfælde har en studerende taget flere uddannelser på flere niveauer. Kun den seneste uddannelse er talt med i denne opgørelse. Elevregistret
er et forløbsregister, hvor man kan følge den enkelte studerende gennem dennes uddannelseskarriere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Vestegnen er ikke kommet sig efter finanskrisen

2. maj 2016

Andelen af personer med en årlig A-indkomst på over 300.000 kr. (i 2015 priser) er siden 2008 faldet med 2 procentpoint, og ligger nu på 37 pct. En medvirkende årsag er pensioneringen af de store efterkrigsårgange. Det største fald i andelen af personer med A-indkomst på over 300.000 kr. forekommer i vestegnskommunerne Høje-Taastrup (39 pct. med A-indkomst over 300.000), Greve (44 pct.), Ishøj (33 pct.) og Vallensbæk (46 pct.), der samlet har oplevet et fald på 4 pct. Faldet skyldes bl.a. et fald i andelen af lønmodtagere for de fire kommuner på mellem 6,6 og 7,3 procentpoint. Faldet i andelen af lønmodtagere er især sket i perioden 2008 til 2012. Kun fire kommuner har undgået et fald i andelen af personer med mindst 300.000 kr. i A-indkomst. I Rebild og Brønderslev er den uændret og ligger på henholdsvis 41 og 35 pct., mens den på Bornholm og Læsø er steget med henholdsvis 1 og 2 procentpoint, således at andelen i 2015 udgør henholdsvis 28 og 22 pct. Også disse fire kommuner har oplevet et mindre fald i andelen af lønmodtagere.

Indkomststatistik (A-indkomst)  2015

2. maj 2016 - Nr. 200

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Indkomststatistik (A-indkomst)

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Foruden A-indkomst findes også tabeller med tal for de samlede indkomster for personer og familier samt mål for indkomstulighed. Populationen i opgørelserne er personer med bopæl i Danmark primo og ultimo året i alderen over 14 år. A-indkomst dækker kun over løn og skattepligtige overførsler. Opgørelsen inkluderer fx ikke indkomst fra selvstændig virksomhed, afkast af aktier eller skattefrie ydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomststatistik
Sociale skel på fuldførelse af ungdomsuddannelser

29. april 2016

Ændret 06. juni 2016 kl. 08:59

Der er desværre konstateret fejl i data, som betyder en ændring på 1-2 procentpoint i nogle af tallene. Alle reviderede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Jo højere socialt niveau blandt forældrene, desto større andel af 25-årige opnår en fuldført ungdomsuddannelse. Sammenhængen gælder, uanset om man ser på forældres uddannelsesniveau, beskæftigelse eller indkomst. I 2015 havde 91 pct. af de 25-årige, hvis forældre havde en indkomst på mere end 900.000 kr., fuldført en ungdomsuddannelse. Til sammenligning gjaldt det kun for 53 pct. af de 25-årige, hvis forældre havde en indkomst på under 300.ooo kr. Af de 25-årige med forældre med en lang videregående uddannelse havde 90 pct. fuldført en ungdomsuddannelse. Det gjaldt 56 pct., når forældrene har grundskole som højeste uddannelse.

Fuldførte ungdomsuddannelser  2014/2015

29. april 2016 - Nr. 199

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. april 2017

Alle udgivelser i serien: Fuldførte ungdomsuddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Elevregistret er et forløbsregister, hvor den enkelte studerende kan følges gennem uddannelseskarrieren.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Bruttoledigheden falder fortsat

29. april 2016

Fra februar til marts faldt bruttoledigheden med 2.200 fuldtidspersoner til 112.800 i marts. Det svarer til en bruttoledighedsprocent på 4,2 pct., hvilket er et fald på 0,1 procentpoint i forhold til februar. Det forholdsvis store fald i ledigheden skal tages med et vist forbehold, da den sæsonkorrigerede ledighed for februar er blevet opjusteret med 400 fuldtidspersoner siden sidste måneds offentliggørelse. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  marts 2016

29. april 2016 - Nr. 198

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Lille opbremsning i byggeriets fremgang

28. april 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er minus 5 i april mod minus 3 i marts. Der ses dermed en lille opbremsning i byggeriet efter en række måneder med fremgang. Niveauet er løftet en del siden april sidste år, hvor den sammensatte konjunkturindikator var på minus 16. Byggeriet har oplevet en positiv trend siden starten af 2015.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  april 2016

28. april 2016 - Nr. 193

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Industriens konjunkturindikator stagnerer

28. april 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er på minus 6 i april, hvilket er uændret i forhold til marts. Der er dog bevægelser bag det sammensatte tal. Vurderingen af ordrebeholdningen er gået op med 7 procentpoint. Fremgangen er imidlertid modsvaret af udviklingen i færdigvarelagrene.

Konjunkturbarometer for industri  april 2016

28. april 2016 - Nr. 194

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
God efterspørgsel i serviceerhvervene

28. april 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhverv er stort set uændret på 7 i april mod 8 i marts. Månedens konjunkturbarometer viser også, at kun 29 pct. af virksomhederne, vægtet efter beskæftigelse, oplever mangel på efterspørgsel som produktionsbegrænsende faktor. Det er det laveste tal siden juli 2011.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  april 2016

28. april 2016 - Nr. 196

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Danmarks offentlige gæld er blandt de laveste i EU

28. april 2016

Danmark havde sidste år den 6. laveste offentlige bruttogæld (ØMU-gæld) blandt EU-landene. Den danske ØMU-gæld var på 40,2 pct. af BNP (bruttonationalproduktet). Danmark var sammen med bl.a. Estland, Luxembourg, Bulgarien, Letland og Rumænien et af kun 11 EU-lande, som havde en ØMU-gæld under 60 pct. Set under ét havde EU-landene en gæld på 85,2 pct. af BNP, mens eurolandene havde en gæld på 90,7 pct. Ifølge ØMU-kriterierne, der er fastlagt i EU-traktaten, er 60 pct. under normale omstændigheder grænsen. I 2015 er såvel EU-landenes som eurolandenes ØMU-gæld under ét faldet for første gang siden finanskrisens start i 2007, hvor ØMU-gælden udgjorde henholdsvis 58 pct. og 65 pct. af BNP.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2015 (april-indberetning)

28. april 2016 - Nr. 197

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Detailhandlens konjunkturindikator falder lidt

28. april 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er 6 i april mod 9 i marts og 18 i april sidste år. Indikatoren ligger dog stadig inden for intervallet 2 til 19, som den har bevæget sig i de seneste tre år. Udviklingen i den faktiske omsætning vurderes som den laveste i to år.

Konjunkturbarometer for detailhandel  april 2016

28. april 2016 - Nr. 195

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Lidt færre på offentlig forsørgelse

25. april 2016

Hvis man ser bort fra antallet af SU-modtagere, var antallet af øvrige offentligt forsørgede i alderen 16-64 år faldet med 13.200 fra 2014 til 2015. Dermed var der i gennemsnit 763.700 øvrige offentligt forsørgede 16-64-årige i 2015. Medregner man SU-modtagerne, var der i stedet tale om et mere beskedent fald på 7.900 fra 2014 til 2015, hvilket betyder, at der i 2015 i alt var 1.088.300 offentligt forsørgede i alderen 16 til 64 år. Tallene i denne offentliggørelse er omregnet til fuldtidsmodtagere.

Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)  2015

25. april 2016 - Nr. 192

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. april 2017

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Kilder og metode

Denne opgørelse bygger på datagrundlaget for den årlige statistik over Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen fra Danmarks Statistik. Statistikken over offentligt forsørgede dækker alle forsørgelsesydelser for personer der er født 16 år, men endnu ikke har nået deres folkepensionsalder. Fuldtidsmodtagere er beregnet ud fra det samlede antal deltagere på ydelserne og varigheden af den periode, hvor de hver især har modtaget ydelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Fortsat flere lønmodtagere

21. april 2016

Der er desværre konstateret fejl i afsnittet "Størst stigning i antal lønmodtagere i erhvervsservice, industri og byggeri". Det korrigerede tal er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Der var 4.700 flere lønmodtagere i februar end i januar, hvilket svarer til en stigning på 0,2 pct. Lønmodtagerbeskæftigelsen har været støt stigende siden foråret 2013, og i februar i år var der 94.800 flere personer, der havde et lønmodtagerjob end i april 2013, hvor beskæftigelsen var lavest. 2.635.500 personer havde et lønmodtagerjob i februar. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  februar 2016

21. april 2016 - Nr. 190

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Lille stigning i forbrugertilliden

21. april 2016

Forbrugertilliden er i april 5,5 mod 3,6 i marts. Niveauet er således uændret og ligger på niveau med de seneste seks måneders gennemsnit på 4,9. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation. Udviklingen i forbrugernes forventninger og detailhandlens omsætning følges typisk ad, dog let forskudt i tid. Forbrugertilliden kan således give en indikation af den kommende udvikling i detailhandlens omsætning. Den lille stigning i forbrugertilliden i denne måned antyder dermed, at salget i detailhandlen formentligt også vil stige indenfor et par måneder (se Nyt fra Danmarks Statistik nr. 189).

Forbrugerforventninger  april 2016

21. april 2016 - Nr. 188

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Beskedne investeringsforventninger i industrien

21. april 2016

Industrien forventer, at investeringerne vil stige med 3 pct. i 2016 i forhold til sidste år. Det fremgår af undersøgelsen, som blev gennemført i marts. Stigningen er beskeden, og investeringerne kan ende med at vise et fald i det endelige resultat for 2016, idet anden måling typisk ligger højt i forhold til fjerde målings endelige resultat. For 2015 viser det endelige tal en stigning i investeringerne på 5 pct. i forhold til 2014.

Industriens investeringsforventninger  marts 2016

21. april 2016 - Nr. 191

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. november 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
Detailsalget faldt igen i marts

21. april 2016

Ændret 06. november 2017 kl. 08:07

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailsalget var i marts 1,0 pct. lavere end i februar, og der var fald inden for alle varegrupper. Faldet kom efter et fald på 0,9 pct. i februar, og detailomsætningen nåede dermed det laveste niveau i to år. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage, herunder skuddagen i februar og påsken i marts.

Detailomsætningsindeks  marts 2016

21. april 2016 - Nr. 189

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Lav andel langtidsledige i Danmark

20. april 2016

Blandt samtlige 15-64-årige ledige i EU har 48,2 pct. i fjerde kvartal 2015 været uden arbejde i et år eller længere tid og er dermed ramt af langtidsledighed. Andelen af langtidsledige er meget forskellig i de 28 medlemslande. De laveste andele har Sverige med 21,7 pct. og Danmark med 27,8 pct., mens Grækenland med 74,2 pct. og Slovakiet med 62,7 pct. har EU's højeste andele af langtidsledige. Det viser de seneste tal fra den fælleseuropæiske Labour Force Survey.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  4. kvt. 2015

20. april 2016 - Nr. 187

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. august 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Historisk få arbejdsstandsninger i 2015

20. april 2016

2015 er det år med færrest arbejdsstandsninger som følge af konflikter på det danske arbejdsmarked siden 1996, som er det første år med sammenlignelige tal. Uanset om man måler på antallet af arbejdsstandsninger, antal berørte ansatte eller antal tabte arbejdsdage i alt, er 2015 det hidtil mindst konfliktramte år på det danske arbejdsmarked siden 1996.

Arbejdsstandsninger  2015

20. april 2016 - Nr. 186

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. april 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdsstandsninger

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Arbejdsstandsninger

Del sidens indhold
Fremgang for museerne i 2015

19. april 2016

Det går godt for museerne i disse år. Samlet set havde de danske museer 16,2 mio. besøgende i 2015 mod 14,6 mio. i 2014, hvilket er en stigning på 11 pct. For de statslige og statsanerkendte museer var stigningen på 10 pct., og disse museer havde 10,8 mio. besøgende i 2015. To tredjedele af samtlige museumsbesøg foregik på et statsligt eller statsanerkendt museum. Andre statsstøttede museer oplevede en fremgang på 31 pct., mens ikke-statsstøttede museer havde en fremgang på 5 pct. Nationalmuseet havde det største publikumstal med 1,4 mio. besøgende i 2015 og havde en fremgang på 19 pct. i forhold til 2014.

Museer  2015

19. april 2016 - Nr. 184

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. april 2017

Alle udgivelser i serien: Museer

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Museumsstatistikken omfatter alle statsanerkendte museer (godkendt af Kulturarvsstyrelsen jf. museumsloven) og statsejede museer. Derudover indeholder opgørelsen en række museer, der er ejet af en museumsforening eller i privateje. De zoologiske anlæg, botaniske haver og akvarier indberetter tilsvarende årlige oplysninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Museer

Del sidens indhold
Inflation på nul i EU og minus 0,3 pct. i Danmark

19. april 2016

I marts var inflationen i Danmark minus 0,3 pct., mens inflationen i både EU og euroområdet var 0,0 pct. Måneden før var inflationen 0,1 pct. i Danmark, minus 0,1 pct. i EU og minus 0,2 pct. i euroområdet. Den lavere inflation i Danmark end i EU skyldes især lavere priser på tøj. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, hvilket er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i marts 0,3 pct. i Danmark, 0,9 pct. i EU og 1,0 pct. i euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  marts 2016

19. april 2016 - Nr. 185

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. maj 2016

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Markant øget salg af økologi

19. april 2016

Ændret 01. marts 2018 kl. 08:00

Detailomsætningen af økologiske fødevarer i 2015 og 2016 er større end hidtil antaget. Baggrunden er, at Danmarks Statistik har modtaget rettede virksomhedsindberetninger for disse år. De reviderede tal for begge år indgår i Nyt fra Danmarks Statistik 2017:199, Detailomsætningen af økologiske føde- og drikkevarer 2016 samt på www.statistikbanken.dk/oeko3.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Salget af økologiske føde- og drikkevarer i supermarkeder og varehuse mv. i 2015 udgjorde 7,0 mia. kr., hvilket er 12 pct. mere end året før. Stigningen skyldes især frugt og grøntsager, som steg med 28 pct. fra 2014 til 2015. De udgør nu 26 pct. af det samlede salg af økologiske føde- og drikkevarer, mod 23 pct. i 2014. Mælk, ost og æg er fortsat den største varegruppe med 32 pct. af det samlede salg.

Detailomsætningen af økologiske fødevarer  2015

19. april 2016 - Nr. 182

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Statistikken er baseret på indberetninger fra de store supermarkedskæder samt de størstegrossisters salg til øvrige butikskæder, købmænd og kiosker (omregnet til detailsalg). Internethandel fra disse samt større, ikke-specialiserede internetbutikker er omfattet. Gård- og stalddørssalg og salg fra specialbutikker (fx grønthandlere) er ikke omfattet. Omsætningen er inklusiv moms. Kilopriser på økologiske varer udregnes ud fra forholdet mellem samlet omsætning og mængde. Der er ikke forudsat uændret sammensætning af forbruget, som i fxForbrugerprisindekset.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningen af økologiske fødevarer

Del sidens indhold
Dagtilbud er dyrest for kommunerne i Hovedstaden

19. april 2016

De kommunale regnskaber for 2015 viser, at de gennemsnitlige udgifter til dagtilbud pr. 0-10 årig på landsplan var 38.256 kr. Ser man på kommunerne opdelt på regioner, er udgifterne i kommunerne under regionerne Nordjylland, Midtjylland, Syddanmark og Sjælland på næsten samme niveau, mens udgifterne i kommunerne i Region Hovedstaden i gennemsnit er ca. 40 pct. højere.

Kommuner og regioners regnskaber  2015

19. april 2016 - Nr. 183

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. april 2017

Alle udgivelser i serien: Kommuner og regioners regnskaber

Kontakt

Jeppe Føge Jensen, tlf. 40 22 58 23

Kilder og metode

Statistikken over kommunernes og regionernes regnskaber udarbejdes på grundlag af detaljerede regnskabs oplysninger for de enkelte kommuner og regioner. Flere oplysninger findes på emnesiden og i statistikdokumentationen. Se også nøgletal på kommunekort.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Budgetter og årsregnskaber for kommuner og regioner

Del sidens indhold
Flest udlands-folkepensionister i Sverige

18. april 2016

Der er flest modtagere af dansk folkepension uden for Danmark i nabolandene Sverige, Tyskland og Norge. I Sverige udgør de 12.800, i Tyskland 6.200 og i Norge 6.000. Langt størstedelen af modtagerne i disse tre lande er rejst ud i en tidlig alder. Tre fjerdele har opholdt sig mindre end 20 år i Danmark, efter de er fyldt 15 år. Det samme gør sig gældende for pensionister i Australien og Canada. Modsat er 40 pct. af pensionisterne i Spanien og Frankrig først rejst ud, efter de er blevet folkepensionister. Der er i alt 46.900 modtagere af dansk folkepension med bopæl i udlandet - svarende til 4 pct. af alle folkepensionister. I 2007 var antallet 27.000. For at modtage folkepension kræves dansk indfødsret, eller ophold mindst ti år i Danmark, eller statsborgerskab fra EØS-lande eller lande Danmark har indgået overenskomst med - minimumskrav for alle er mindst tre års ophold i Danmark.

Folke- og førtidspension  2016

18. april 2016 - Nr. 181

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Folke- og førtidspension

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om sociale pensioner er baseret på Danmarks Statistiks pensionsregister. Oplysningerne kommer fra de it-systemer, der administrerer udbetaling af social pension.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Folke- og førtidspension (md.)

Del sidens indhold