oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Boligpriserne stiger i hele landet

27. september 2017

Boligpriserne steg på landsplan med 3,2 pct. for enfamiliehuse og 3,1 pct. for ejerlejligheder fra første kvartal til andet kvartal 2017. Priserne på enfamiliehuse steg mest i Region Sjælland med 5,7 pct. og i Region Syddanmark med 4,5 pct., mens priserne i de øvrige tre regioner steg mellem 1,2 pct. og 3,4 pct. I samme periode steg priserne på ejerlejligheder mest i Region Syddanmark med 4,4 pct. og i Region Nordjylland med 3,7 pct., mens priserne i de tre øvrige regioner steg mellem 1,9 pct. og 3,6 pct. Også handelsaktiviteten er øget, da det samlede antal solgte ejendomme i almindelig fri handel steg med 8,4 pct. i forhold til andet kvartal 2016.

Ejendomssalg (kvt.)  2. kvt. 2017

27. september 2017 - Nr. 378

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2017

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Kun dieselbiler kører længere på literen

22. september 2017

Fra 2013 til første halvår 2017 er energieffektiviteten for nyregistrerede dieselbiler øget fra 23,6 km/l til 26,1 km/l. Derimod er der stort set ingen ændring for benzinbiler, som kun udviklede sig fra 21,3 til 21,6 km/l i samme periode. En væsentlig årsag til dette er, at nye benzinbiler er blevet tungere. Gennemsnittet for benzinbiler har i hele perioden ligget over 20 km/l, som er grænsen for den laveste grønne ejerafgift. For dieselbilerne er grænsen for den laveste afgift 32,1 km/l, dvs. noget højere end gennemsnittet for nye dieselbiler.

Energieffektiviteten for nyregistrerede biler  2017

22. september 2017 - Nr. 376

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2018

Alle udgivelser i serien: Energieffektiviteten for nyregistrerede biler

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Målet for energieffektiviteten km/l er fastlagt i et EU-regelsæt, som også fastsætter standardiserede målinger, som alle nye personbiler skal gennemgå. Målet er et sammenvejet udtryk for brændstoffor-bruget for en fast kombination af kørselstyper og -længder (by- og landevejskørsel mv.) med bestemte hastigheder. Emissionsmålingerne er ligeledes EU-fastlagte..

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne stiger mest i EU

22. september 2017

I årets andet kvartal steg de gennemsnitlige arbejdsomkostningerne pr. time i den private sektor i EU med 2,5 pct. i forhold til andet kvartal sidste år. Til sammenligning var stigningen i USA med 2,4 pct. en smule mindre i samme periode. I euroområdet udgjorde stigningen 1,9 pct. i forhold til andet kvartal 2016, mens stigningen i de gennemsnitlige arbejdsomkostninger pr. time blandt de fire områder var mindst i Danmark med 1,7 pct.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  2. kvt. 2017

22. september 2017 - Nr. 377

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Detailhandlen faldt lidt hen over sommeren

21. september 2017

Ændret 06. november 2017 kl. 08:00

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Detailhandlen i august var samlet set 0,3 pct. lavere end i juli, når tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. I august faldt varegruppen fødevarer og andre dagligvarer med 0,1 pct., og varegruppen beklædning mv. faldt med 0,2 pct. Varegruppen andre forbrugsvarer faldt mest med 0,4 pct.

Detailomsætningsindeks  august 2017

21. september 2017 - Nr. 372

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Inflationen i Danmark er igen lavere end i EU

21. september 2017

Inflationen i Danmark er i august på 1,5 pct., og gennemsnittet for inflationen i EU er i august på 1,7 pct. Inflationen i Danmark er dermed igen under EU-niveauet, hvilket med undtagelse af juli 2017, har været tilfældet siden februar 2016. Det er specielt elektricitet, gas og andet brændstof samt tøj, der trækker inflationen for EU op i forhold til Danmark. I Danmark er det i høj grad fødevarer og bankgebyrer, der trækker inflationen op i forhold til EU. I mange andre EU-lande bidrager fødevarer også meget til inflationen, da det i 14 ud af 28 lande er fødevarer, der bidrager mest til inflationen. I juli var inflationen 1,5 pct. i Danmark og EU. I Euroområdet var inflationen 1,3 pct.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  august 2017

21. september 2017 - Nr. 374

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Statens momsindtægter stiger

21. september 2017

Det offentlige kvartalsregnskab viser et momsprovenu på 51,9 mia. kr. i andet kvartal 2017, hvilket er 1,4 mia. kr. højere end i andet kvartal 2016. Momsen er en indirekte skat, som beregnes af varens eller tjenesteydelsens værdi, og et stigende privatforbrug betyder stigende momsindtægter for staten. I andet kvartal 2017 udgjorde kildeskatterne 105,7 mia. kr. Kildeskatterne omfatter de indtægter, staten og kommunerne modtager via indkomstskatten. Sammenlignet med samme kvartal i 2016, steg kildeskatterne med 3,1 mia. kr.

Offentligt kvartalsregnskab  2. kvt. 2017

21. september 2017 - Nr. 375

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. december 2017

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Forbrugertilliden er uændret

21. september 2017

Forbrugertilliden ligger på 7,3 i september sammenlignet med 7,6 i august. Niveauet er således uændret. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation. Udviklingen i forbrugernes forventninger og detailhandlens omsætning følges typisk ad - dog let forskudt i tid. Forbrugertilliden kan således give en indikation af den kommende udvikling i detailhandlens omsætning. Den uændrede forbrugertillid i denne måned antyder, at salget i detailhandlen formentligt heller ikke vil give større udsving inden for de næste par måneder (se Nyt fra Danmarks Statistik nr. 372).

Forbrugerforventninger  september 2017

21. september 2017 - Nr. 371

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Lidt færre lønmodtagere i juli

21. september 2017

I juli var antallet af lønmodtagere 1.200 lavere end i juni. Det er det første fald i lønmodtagerbeskæftigelsen siden foråret 2013. Faldet skal tolkes med en vis varsomhed, idet usikkerheden vurderes som lidt større end normalt i sommermånederne. Ikke desto mindre modsvares faldet af en stigning i bruttoledigheden i juli måned, se Nyt fra Danmarks Statistik 2017:359, hvor der dog på grund af ændring i datagrundlaget er særlig stor usikkerhed. 2.695.000 personer havde et lønmodtagerjob i juli. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juli 2017

21. september 2017 - Nr. 373

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Stigende udledning af drivhusgasser i 2016

20. september 2017

Ændret 25. september 2017 kl. 14:09

For at præcisere, hvad der bidrog til udviklingen i udledningen af drivhusgasser, har vi indsat et afsnit om bidraget fra international transport og præciseret vedrørende vejrforholdenes bidrag. Præciseringen medfører ingen rettelser i statistiske data. Rettelser er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

For første gang i ni år steg udslippet af drivhusgasser i 2016. Udslippet fra alle danske økonomiske aktiviteter, der bidrager til BNP, steg 4,1 pct. i 2016 i forhold til året før. Udviklingen skal ses i sammenhæng med, at BNP steg 1,7 pct. i 2016. Fra 2006, hvor udslippet af drivhusgasser toppede på 117 mio. tons målt i CO2-ækvivalenter, til 2016 er udslippet faldet 27 pct.

Emissionsregnskab  2016

20. september 2017 - Nr. 370

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. september 2018

Alle udgivelser i serien: Emissionsregnskab

Kontakt

Leif Hoffmann, tlf. 23 69 58 63

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Kilder og metode

Opstillingen af emissionsregnskabet foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter, der indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. Drivhusgasemissionen inkluderer udledning af kuldioxid (CO2) inkl. og ekskl. biomasse, metan (CH4), lattergas (N2O) og F-gasser (HFC, PFC og SF6). Data for seneste år er foreløbige, og de er baseret på det seneste Energiregnskab for Danmark samt emissionskoefficienter og ikke-energirelaterede emissioner fra året før, hvor sidstnævnte dog er fremskrevet med indikatorer, fx landbrugets husdyrbestand og produktionsindeks for beton- og teglværksindustrien.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Emissionsregnskab
20-årige mænd har færre domme end tidligere

19. september 2017

Mænd, der blev født i 1995, havde fået 157 domme pr. 1.000 indbyggere for overtrædelse af straffeloven, inden de fyldte 21 år. Det er væsentlig færre end blandt mænd, der blev født i den sidste halvdel af 1980'erne, hvor antallet lå på ca. 250 domme pr. 1.000 indbyggere. Det er femte år i træk, at antallet af domme falder for mændenes vedkommende. For kvinder ses ikke den samme udvikling. Kvinder født i 1995 havde fået 53 domme pr. 1.000 indbyggere, inden de fyldte 21 år. Det er et antal, der har ligget på nogenlunde samme niveau for alle fødselsårgangene siden 1986.

Fødselsårgangenes kriminalitet  2016

19. september 2017 - Nr. 369

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2018

Alle udgivelser i serien: Fødselsårgangenes kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Fødselsårgangenes kriminalitet

Del sidens indhold
Både danske og importerede priser falder

15. september 2017

I tre-månedersperioden juni-august 2017 er priserne på danskproducerede varer faldet med 0,9 pct. i forhold til de foregående tre måneder marts-maj 2017. I samme periode er priserne på importerede varer ligeledes faldet med 1,1 pct. Set i forhold til august 2016 er priserne på danskproducerede varer dog steget med 2,2 pct., mens priserne på importerede varer er steget med 0,4 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  august 2017

15. september 2017 - Nr. 368

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
51.800 børn og unge er udsatte

15. september 2017

Der var 31. december 2016 registreret 51.781 udsatte børn og unge, som grundet udsathed modtog mindst en social foranstaltning fra kommunen. Det er en stigning på 3,4 pct. sammenlignet med 2015. Antallet af børn og unge, som modtog støtte i 2016, svarer til 3,3 pct. af alle 0-22-årige i Danmark. Blandt de udsatte modtog 43 pct. eller 22.423 personer udelukkende familierettet støtte. 17 pct. modtog både familierettet og én anden type af støtte, og lidt over 1 pct. fik både person- og familierettet støtte og var samtidig anbragt. I alt modtog 61 pct. af de udsatte mindst én type familierettet støtte.

Støtte til udsatte børn og unge  2016

15. september 2017 - Nr. 367

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. september 2018

Alle udgivelser i serien: Støtte til udsatte børn og unge

Kontakt

Anne Morsing, tlf. 21 82 17 60

Siri Dencker, tlf. 21 45 34 92

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra landets kommuner om børn og unge mellem 0-22 år, der fik sociale støtteforanstaltninger pr. 31. december.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Anbringelser af børn og unge

Indsatser og støtte til børn og unge

Del sidens indhold
Færre internationale ture til danske lastvogne

15. september 2017

Danske lastvognes internationale transportarbejde (gods gange distance) faldt 16 pct. over de seneste fire kvartaler i forhold til de foregående fire kvartaler. Det betød et fald i danske lastvognes samlede transportarbejde på 3 pct. ved udgangen af andet kvartal i år. Det nationale transportarbejde var i samme periode næsten uændret. Sammenlignet med andet kvartal i 2016 faldt danske lastbilers transportarbejde dog 11 pct. og endte på 3,8 mia. tonkm. Det nationale transportarbejde var 3,1 mia. tonkm., mens det internationale transportarbejde var 0,7 mia. tonkm.

Godstransport med danske lastbiler  2. kvt. 2017

15. september 2017 - Nr. 366

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. december 2017

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Firmaernes salg steg i juli

14. september 2017

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 1,1 pct. fra juni til juli, mens det indenlandske salg ekskl. energi steg 0,4 pct. Fra maj til juni steg det samlede salg ekskl. energi 0,5 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Branchegruppen handel, som bl.a. indeholder handel med biler og motorcykler, steg 1,1 pct. fra juni til juli og bidrog dermed til den samlede stigning.

Firmaernes køb og salg  juni og juli 2017

14. september 2017 - Nr. 364

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Sådan brugte vi 1.000 kr. i 2016

13. september 2017

Hver gang en dansk husstand bruger 1.000 kr., går de 326 kr. til boligbenyttelse mv., der dermed udgør mere end 32 pct. af det samlede forbrug. De tungeste poster i boligbenyttelse mv. udgøres af husleje, beregnet husleje, ejendomsskat for ejerbolig samt udgifter til elektricitet og varme. Fødevarer, beklædning mv. udgør den næsttungeste post i de danske husstande. For hver 1.000 kr. anvendte en gennemsnitshusstand 181 kr., hvor udgifter til fødevarer alene udgjorde 121 kr. Der blev brugt 153 kr. i gennemsnit på posten fritid, restauranter mv. Det er naturligt, at husstande med flere personer har et højere forbrug end enlige, men ved at nedskalere forbruget til 1.000 kr. kan man se forskellene i forbrugsmønstre på tværs af husstandstyper.

Forbrugsundersøgelsen (foreløbig)  2015-2016

13. september 2017 - Nr. 363

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen (foreløbig)

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

Opgørelsen bygger på stikprøveundersøgelser for to år omfattende over 2.000 private husstande De indsamlede data for begge år bliver omregnet til pris- og mængdeniveauet i sidste år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
37.200 færre kommunalt ansatte end i 2010

13. september 2017

Omregnet til fuld tid faldt beskæftigelsen i kommunerne med 100 fra første til andet kvartal 2017, og den kommunale beskæftigelse var dermed stort set uændret. Alligevel var den kommunale beskæftigelse i andet kvartal 2017 på det laveste niveau i hele den periode som statistikken dækker - fra 2008 og frem. Der var 415.600 kommunalt ansatte i andet kvartal 2017, hvilket er 37.200 færre end i andet kvartal 2010, hvor den kommunale beskæftigelse var på sit højeste niveau. Alle tallene er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  2. kvt. 2017

13. september 2017 - Nr. 362

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
11.400 flere lønmodtagere i andet kvartal

13. september 2017

Antallet af lønmodtagere steg med 11.400 fra første kvartal til andet kvartal. Det svarer til en stigning på 0,4 pct. I andet kvartal havde 2.693.200 personer et lønmodtagerjob. Stigningen i antallet af lønmodtagere skyldes især flere lønmodtagere i private virksomheder. I denne sektor steg antallet af lønmodtagere således med 10.900 personer, svarende til 0,6 pct. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  2. kvt. 2017

13. september 2017 - Nr. 361

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. december 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Højere ledighed i juli

12. september 2017

I juli var bruttoledigheden 4.700 fuldtidspersoner højere end i juni, idet bruttoledigheden steg fra 116.400 til 121.100. Hermed steg ledighedsprocenten til 4,5 pct. efter at have ligget uændret på 4,3 pct. af den registerbaserede arbejdsstyrke i seks måneder i træk. Den markante stigning skal dog tages med forbehold, da kilderne til opgørelse af dagpengemodtagernes bruttoledighed er blevet ændret fra og med denne offentliggørelse - se sidste afsnit i denne artikel.

Arbejdsløsheden (md.)  juli 2017

12. september 2017 - Nr. 359

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Færre modtager kontanthjælp og uddannelseshjælp

12. september 2017

I juni faldt antal modtagere af kontanthjælp med 11.300 og antal modtagere af uddannelseshjælp med 4.100 i forhold til samme måned sidste år. Modsat steg antal modtagere af integrationsydelse med 3.000 inden for samme periode. Det bør bemærkes at disse udviklinger delvist hænger sammen med nye regler på området, der bl.a. betød at ca. 5.500 personer overgik fra kontanthjælp til integrationsydelse fra juni til juli 2016.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  2. kvt. 2017

12. september 2017 - Nr. 360

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2017

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
De højeste prisstigninger siden 2012 fortsætter

11. september 2017

Det samlede forbrugerprisindeks steg 1,5 pct. i august i forhold til samme måned sidste år. I juli var den årlige stigning i det samlede forbrugerprisindeks ligeledes 1,5 pct. Dermed fortsætter den højeste årlige stigning i forbrugerprisindekset siden december 2012 for anden måned i træk. Det er i høj grad årlige prisstigninger på fødevarer, husleje samt leje af sommerhus, der holder forbrugerprisstigningerne oppe i august 2017. Priserne på tjenester, der udgøres af bl.a. husleje, tandlæge, transport- og kulturtjenester, forsikringer og bankgebyrer, steg samlet set med 2,8 pct. i forhold til samme måned sidste år. Årsstigningen i tjenestepriserne på 2,8 pct. er 0,1 procentpoint højere end sidste måneds årsstigning, og er den højeste årsstigning siden marts 2011, hvor stigningen også var 2,8 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  august 2017

11. september 2017 - Nr. 356

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Færre overnatninger i juli

11. september 2017

Der var 2,6 pct. færre overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem i juli end i juni efter en stigning på 1,7 pct. måneden før, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Overnatninger på hoteller faldt med 3,2 pct. i juli, mens antallet af overnatninger på feriecentre forblev næsten uændret. Overnatninger på vandrerhjem faldt med 3,1 pct. Set over tre-månedersperioden maj-juli gik det samlede antal overnatninger ned med 3,2 pct. i forhold til perioden februar-april.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  juli 2017

11. september 2017 - Nr. 357

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Feriehusovernatninger tilbage på niveau

11. september 2017

Efter en exceptionel god juni måned er juli med 1,51 mio. overnatninger tilbage på niveau med resten af 2017, når overnatningstallet korrigeres for normale sæsonudsving. Gennemsnittet for 2017 ligger på 1,50 mio. overnatninger pr. måned, når man ser bort fra juni måned. Set i forhold til juni var der i juli 10,3 pct. færre overnatninger i udlejede feriehuse efter en stigning på 14,4 pct. fra maj til juni. De danske overnatninger faldt med 5,2 pct. i juli, mens de udenlandske faldt med 12,0 pct. Ser man på perioden fra maj til og med juli, så steg overnatningerne med 3,5 pct. i forhold til den foregående tre-månedersperiode fra februar til april.

Feriehusudlejning  juli 2017

11. september 2017 - Nr. 358

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Både import og eksport falder

8. september 2017

I juli faldt importen af varer med 2,2 pct., og eksporten af varer faldt med 1,4 pct. Varehandlen er dog generelt præget af en del udsving, og i de første syv måneder af 2017 steg importen 5,0 pct. og eksporten steg 4,8 pct., sammenlignet med de første syv måneder af 2016. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv. når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  juli 2017

8. september 2017 - Nr. 352

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Fald i vareeksporten trækker overskuddet ned

8. september 2017

I juli var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 14,6 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er et fald på 1,8 mia. kr. i forhold til juni. Det er især et fald i eksporten af varer, som trækker overskuddet ned.

Betalingsbalancen over for udlandet  juli 2017

8. september 2017 - Nr. 355

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Store kønsforskelle i de højeste indkomstgrupper

8. september 2017

I 2016 havde 16.900 personer en Indkomst før skat på over 2 mio. kr. Heraf var 85 pct. mænd og 15 pct. kvinder. I indkomstintervallet 0,5-2,0 mio. kr. var der ligeledes flere mænd end kvinder. Det kan blandt andet tilskrives en overrepræsentation af mænd i ledelser og blandt selvstændige, samt flere timer på arbejdsmarkedet for mænd. Samtidig arbejder flere højtuddannede kvinder i den offentlige sektor, hvor der oftest er et glasloft over lønningerne i den høje ende af skalaen.

Indkomster for personer  2016

8. september 2017 - Nr. 353

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. november 2017

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Flere end 32.000 ledige stillinger i det private

8. september 2017

Det sæsonkorrigerede antal af ledige stillinger steg med 1.400 til et niveau på 32.300 ledige stillinger i den private sektor i andet kvartal. Den sæsonkorrigerede andel af ledige stillinger steg dermed i forhold til kvartalet før med 0,1 procentpoint til 1,9 pct. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger  2. kvt. 2017

8. september 2017 - Nr. 354

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. december 2017

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Industriproduktionen gik tilbage i juli

7. september 2017

Den samlede industriproduktion var i juli 0,8 pct. lavere end i juni. Fra maj til juni gik produktionen tilbage med 3,8 pct., mens den steg 3,3 pct. fra april til maj. I perioden maj til juli faldt produktionen med 1,1 pct. sammenlignet med februar til april. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I faktiske tal faldt industriproduktionen 1,5 pct. fra juli 2016 til juli 2017.

Industriens produktion og omsætning  juli 2017

7. september 2017 - Nr. 351

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Mulige afgiftsændringer dæmpede bilsalget

7. september 2017

Ændret 07. september 2017 kl. 10:45

Der var desværre fejl i tallene i anden tabel ved offentliggørelsen. Tallene er rettet og markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Registreringerne af nye personbiler i august blev kraftigt påvirket af regeringens planer om ændringer i registreringsafgifterne, der blev omtalt den 24. august. Omfanget af registreringer i den sidste uge i august ligger således ca. 1.700 biler eller 60 pct. lavere end i samme periode i 2016. Det vurderes, at de sæsonkorrigerede tal for hele august som følge heraf ligger ca. 1.650 biler lavere end de ellers ville have gjort. Det skal bemærkes, at registreringerne ofte ligger senere end selve handlerne pga. leverings- og klargøringstid mv., og der må derfor også forventes en effekt på registreringsomfanget i september.

Nyregistrerede motorkøretøjer  august 2017

7. september 2017 - Nr. 350

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Flere konkurser, men færre tabte job i juni-august

6. september 2017

Der var 189 konkurser i august blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 5 pct. færre end i juli. Der var 8 pct. flere konkurser i perioden juni-august end i marts-maj. Der er i gennemsnit gået i alt 953 fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt hver måned i juni-august i de virksomheder, som blev ramt af konkurs. Det er 7 pct. færre end i marts-maj.

Konkurser  august 2017

6. september 2017 - Nr. 347

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Lidt færre tvangsauktioner i august

6. september 2017

Med 195 bekendtgjorte tvangsauktioner i august 2017 mod 208 måneden før, er antallet af tvangsauktioner faldet med 6 pct., når der korrigeres for normale sæsonudsving. For tre-måneders perioden juni-august er det samlede antal tvangsauktioner 623, hvilket ligeledes er et fald i forhold til den foregående periode marts-maj, hvor der var 680 tvangsauktioner. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  august 2017

6. september 2017 - Nr. 348

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Omkostningerne ved boligbyggeri er uændrede

6. september 2017

Omkostningerne ved at opføre en ny bolig er uændret fra første til andet kvartal 2017. Det dækker imidlertid over et fald i materialeomkostningerne på 0,8 pct., mens arbejdsomkostningerne er steget med 2,0 pct. Udviklingen skyldes bl.a. stigende omkostninger i el-branchen, hvor særligt arbejdsomkostningerne er steget. Konstruktionsfagene, jord- og betonarbejde, betonelementsarbejde samt murerarbejde, har derimod været med til at reducere byggeomkostningerne, idet alle tre fag har oplevet fald i omkostningerne til materialer.

Byggeomkostningsindeks for boliger  2. kvt. 2017

6. september 2017 - Nr. 349

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. december 2017

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Hussalget rammer højeste niveau i ti år

6. september 2017

Der blev solgt 4.696 enfamiliehuse i almindelig fri handel i juni 2017, hvilket er det højeste antal salg i ti år. Antallet af ejendomshandler i tre-måneders perioden april-juni steg med 8,7 pct. for enfamiliehuse og 0,2 pct. for ejerlejligheder sammenlignet med samme periode sidste år. Ser man over de seneste tolv rullende måneder, steg handlen 10,5 pct. for enfamiliehuse og 5,0 pct. for ejerlejligheder i forhold til de foregående tolv rullende måneder.

Ejendomssalg (md.)  juni 2017

6. september 2017 - Nr. 346

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Markant flere flygtninge i arbejde

5. september 2017

Blandt flygtninge i alderen 16-64 år var andelen af personer i lønmodtagerbeskæftigelse 24,4 pct. i andet kvartal 2017. Denne andel er steget med 15,0 procentpoint siden tredje kvartal 2015. Fra første kvartal 2010 frem til tredje kvartal 2015 faldt andelen, men derefter har der været en markant stigning. Stigningen er påvirket af at det store antal af flygtninge, der kom til landet i 2014 og 2015 i øget omfang er overgået til lønmodtagerbeskæftigelse. Dette er sket i takt med deres ophold i Danmark, og skyldes at det tager tid for flygtningene at komme ind på arbejdsmarkedet, som dog er sket hurtigere end tidligere. De forbedrede konjunkturer og en række af de institutionelle ændringer på kontanthjælps- og flygtningeområdet kan også have haft en effekt på den seneste positive udvikling. Se i øvrigt analysen Markant flere ikke-vestlige indvandrere på kontanthjælp finder arbejde.  Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)  flygtninge 2. kvt. 2017

5. september 2017 - Nr. 345

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. november 2017

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (tema)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere fra kvartal til
kvartal. Beskæftigelsestallene beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuldtidsbeskæftigede. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
83 pct. af bachelorer går direkte videre til kandidat

4. september 2017

Af de 19.500 universitetsstuderende, der i skoleåret 2015/2016 fuldførte en bacheloruddannelse, var 16.250 i gang med en kandidatuddannelse 1. oktober 2016. Det svarer til en andel på 83 pct. Ser man på den tilsvarende gruppe af studerende fra skoleåret 2010/2011, var 11.000 ud af de 13.600 fuldførte i gang med en kandidatuddannelse 1. oktober 2011. Det svarer til en andel på 81 pct. De enkelte universiteter har oplevet forskellige udviklinger over de sidste fem år. Den største stigning ses hos CBS, hvor andelen af dem, der læser videre direkte efter deres bachelorgrad, er steget med 9 pct. I den anden ende er IT-Universitetet, som har oplevet et fald på 11 pct. i andelen af studerende, der starter på en kandidat umiddelbart efter fuldført bacheloruddannelse.

Overgang fra bachelor til kandidat  2016

4. september 2017 - Nr. 344

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Overgang fra bachelor til kandidat

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Skoleåret er perioden 1. oktober til 30. september året efter.

De brugte forkortelser for uddannelsesinstitutionerne refererer til Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Handelshøjskolen i København (CBS) samt Roskilde Universitet (RUC).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Store virksomheder investerer mere i it-sikkerhed

4. september 2017

Halvdelen af store virksomheder med 100 ansatte eller derover øgede deres investeringer i it-sikkerhed fra 2015 til 2016, mens andelen kun udgjorde en fjerdedel for små virksomheder med 10-49 ansatte. 45 pct. af de store virksomheder havde et uændret niveau for investeringer i it-sikkerhed i 2016 i forhold til 2015, og kun 2 pct. havde et faldende niveau. Andelen af små virksomheder med uændret niveau for investeringer i it-sikkerhed fra 2015 til 2016 udgjorde 72 pct., og 2 pct. havde et faldende niveau.

It-anvendelse i virksomheder  2017

4. september 2017 - Nr. 343

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. september 2018

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i virksomheder

Kontakt

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Anne Sofie Hummelmose, tlf. 21 15 35 55

Kilder og metode

It-anvendelse i virksomheder er en årlig opgørelse af danske virksomheders brug af it. Statistikken opgør udbredelse og anvendelse af it, herunder brug af it-teknologier og elektronisk handel. Stikprøven består af ca. 4.000 virksomheder og dækker virksomheder i de private, ikke-finansielle byerhverv med mindst ti fuldtidsansatte.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i virksomheder

Del sidens indhold
Metro og S-tog trækker passagerfremgang

31. august 2017

I 2016 var der 272 mio. passagerer på det danske skinnenet. I forhold til året før var det en fremgang på 1 pct. og siden 2012 en stigning på 7 pct. Passagerantallet på S-tog og Metro var samlet 177 mio. i 2016 og stod dermed samlet for 65 pct. af alle rejser på jernbanenettet. Det er også vækst i S-togs- og Metrotrafikken, der både i 2016 og over de seneste fem år har givet en samlet fremgang i togtransporten. Særligt i 2016 oplevede Metroen en stærk vækst i passagertallet. Andre baner dækker over privatbanerne og havde i 2016 en andel på 4,5 pct. af alle togpassagerer. Det store fald i gruppen i 2016 skyldes bl.a., at Odderbanen i Østjylland lukkede ned i løbet af året for at blive en del af Aarhus Letbane.

Jernbanetransport (år)  2016

31. august 2017 - Nr. 342

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2018

Alle udgivelser i serien: Jernbanetransport (år)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Kilder og metode

Transportarbejde opgøres i tonkm eller personkm. En tonkm/personkm er det arbejde, der foregår, når et ton eller en person flyttes en km. Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jernbanetransport