oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Interessen for at flytte over Øresund viger fortsat

18. april 2016

Interessen for at flytte over Øresund til nabolandet har været vigende siden højkonjunkturårene i midten af 00'erne - og året 2015 blev ikke nogen undtagelse fra denne tendens. Det er særligt antallet af personer, der er flyttet fra Østdanmark til Skåne, som har været stærkt faldende i disse år. I 2015 tog 1.322 personer turen i denne retning. Det er ganske vist kun minimalt mindre end i forhold til 2014, men set i forhold til rekordåret 2007 er der tale om et fald på ca. 2.000 personflytninger. De ca. 1.300 personer svarer til niveauet lige efter Øresundsbroens åbning i 2000. Også i den modsatte retning fra Skåne til Østdanmark er antallet af flytninger faldende. I 2015 tog 1.950 personer denne tur, hvilket er knap 400 personer færre end året før.

Flyttestatistik for Øresundsregionen  2015

18. april 2016 - Nr. 180

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. april 2017

Alle udgivelser i serien: Flyttestatistik for Øresundsregionen

Kontakt

Lonnie Graversgaard Jensen, tlf. 30 35 72 92

Malene Baureis Hansen, tlf. 

Kilder og metode

Denne flyttestatistik udgør en del af Ørestat. Den foreliggende statistik udarbejdes i et samarbejde mellem Danmarks Statistik og Statistiska centralbyrån (SCB) i Sverige. Statistikken bygger på oplysninger hentet fra SCB, der fra og med 1998 har registreret oplysninger om de flyttede personer mellem Sverige og Danmark. I opgørelsen indgår de personer, der er registreret som ind- eller udvandret i det aktuelle år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Hidtil højeste antal voldsanmeldelser

15. april 2016

I første kvartal blev der anmeldt 5.088 tilfælde af vold, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er en stigning på 9 pct. i forhold til kvartalet før og andet kvartal i træk, at der sker en væsentlig stigning i antallet af voldsanmeldelser. Antallet ligger nu højere end i andet kvartal 2006, der ellers har været det højeste, siden Danmarks Statistik begyndte at sæsonkorrigere tallene i 1995. Omkring halvdelen af de anmeldte voldstilfælde omhandler vold mod privatperson, mens vold og lignende mod offentlig myndighed udgør ca. en fjerdedel.

Kriminalitet (kvt.)  1. kvt. 2016

15. april 2016 - Nr. 177

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. august 2016

Alle udgivelser i serien: Kriminalitet (kvt.)

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Anmeldte forbrydelser (kvt.)

Del sidens indhold
Underbeskæftigelse blandt indvandrere

15. april 2016

I 2014 var beskæftigelsesfrekvensen blandt 16-64-årige mandlige ikke-vestlige indvandrere 53,4 pct. Det er en forskel på 22,4 procentpoint sammenlignet med mænd af dansk oprindelse, der havde en beskæftigelsesfrekvens på 75,8. Tilsvarende var beskæftigelsesfrekvensen for kvindelige indvandrere fra ikke-vestlige lande 45,6 pct., hvilket er en forskel på 27,2 procentpoint sammenlignet med kvinder af dansk oprindelse, der lå på 72,8 pct. Beskæftigelsesfrekvensen angiver, hvor stor en andel af en befolkningsgruppe der er i beskæftigelse. Forskellen i beskæftigelse mellem indvandrere og personer af dansk oprindelse kan udtrykkes som underbeskæftigelse i antal personer. Underbeskæftigelsen angiver det antal personer, som beskæftigelsen blandt indvandrere skal øges med, hvis de skal opnå samme beskæftigelsesfrekvenser på alle alderstrin som mænd og kvinder af dansk oprindelse. Når underbeskæftigelsen udregnes for mandlige ikke-vestlige indvandrere, har gruppen en underbeskæftigelse på 31.229 personer. Tilsvarende har kvindelige ikke-vestlige indvandrere en underbeskæftigelse på 40.275 personer. Ultimo november 2014 var der i alt 252.808 ikke-vestlige indvandrere i aldersgruppen 16 til 64 år, hvoraf 124.875 var i beskæftigelse.

Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet  november 2014

15. april 2016 - Nr. 178

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. januar 2017

Alle udgivelser i serien: Indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet ud fra 'Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). RAS er en totalopgørelse af befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS)

Indvandrere og efterkommere (Afsluttet)
Fortsat fald i priser på danske og importerede varer

15. april 2016

Priserne i det samlede producentprisindeks for varer faldt med 2,1 pct. i tre-månedersperioden januar-marts 2016 i forhold til de foregående tre måneder oktober-december 2015. I samme periode faldt importprisindeks for varer med 1,4 pct. Siden marts 2015 er både producent- og importprisindeks for varer faldet med hhv. 5,4 pct. og 1,3 pct. I begge indeks skyldes dette prisfald i både industri og råstofindvinding.

Producent- og importprisindeks for varer  marts 2016

15. april 2016 - Nr. 179

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Flere modtager ekstra børnetilskud

14. april 2016

Ud over børne- og ungeydelsen kan familier med børn under 18 år få udbetalt børnetilskud, når en række betingelser er opfyldt. Eksempelvis kan enlige forsørgere få udbetalt både ordinært og ekstra børnetilskud. Det ordinære børnetilskud blev i fjerde kvartal 2015 udbetalt til 133.000 enlige forsørgere. Det er næsten 200 familier flere end året før, og tilskuddet er dermed det eneste på området, hvor antallet af familier er steget fra 2014 til 2015. Af de enlige forsørgere fik 132.500 udbetalt 181 mio. kr. i ekstra børnetilskud. Kun enlige forsørgere kan søge det ordinære og det ekstra børnetilskud.

Børnefamilieydelser og børnetilskud  2015

14. april 2016 - Nr. 176

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. april 2017

Alle udgivelser i serien: Børnefamilieydelser og børnetilskud

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om børnefamilieydelser og børnetilskud er baseret på Danmarks Statistiks bør-netilskudsstatistikregister. Oplysningerne hertil er modtaget fra de it-systemer, der admini¬strerer udbetaling af bør¬neydelser hos Udbetaling Danmark og ATP. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnefamilieydelse og børnetilskud

Del sidens indhold
Positiv trend fortsætter i februar

13. april 2016

De foreløbige tal for firmaernes samlede salg var 1,7 pct. højere i februar end i januar, mens det indenlandske salg var 1,9 pct. højere. Salget er opgjort eksklusive energi mv. og korrigeret for normale sæsonudsving. Stigningen i det samlede salg kommer efter et fald på 0,4 pct. fra december 2015 til januar 2016, mens stigningen i det indenlandske salg følger efter en stigning på 0,7 pct. fra december til januar. I de seneste tre måneder (december 2015 til februar 2016) er det samlede salg steget med 1,2 pct. i forhold til de forudgående tre måneder (september til november 2015), mens det indenlandske salg er steget med 1,9 pct.

Firmaernes køb og salg  februar 2016

13. april 2016 - Nr. 175

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Færrest unge og ældre kvinder i landdistrikterne

13. april 2016

I landdistrikterne er andelen af 19-24-årige kvinder 43 pct., og andelen af denne aldersgruppe stiger i takt med byens størrelse (med undtagelse af byerne med mellem 500 og 1.999 indbyggere). I byerne med mindst 100.000 indbyggere inklusive Hovedstadsområdet udgør andelen hele 52 pct. En tilsvarende og endda lidt større stigning gør sig gældende for andelen af kvinder over 64 år. Fra 44 pct. i de mindste bebyggelser i landdistrikterne stiger andelen til 57 pct. i byer med mindst 100.000 indbyggere inklusive Hovedstadsområdet. Kurven for kvinder over 64 år afspejler også, at kvinderne i denne aldersgruppe flytter fra land til by, og at de her lever længere end mænd.

Byopgørelsen  1. januar 2016

13. april 2016 - Nr. 173

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. april 2017

Alle udgivelser i serien: Byopgørelsen

Kontakt

Jørn Korsbø Petersen, tlf. 20 11 68 64

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR) og kortdata fra SDFI (Styrelsen for Dataforsyning og Infrastruktur).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byopgørelsen

Del sidens indhold
Fortsat stigning i byggebeskæftigelsen

13. april 2016

Byggebeskæftigelsen var på 162.000 personer i første kvartal 2016 mod 157.200 i fjerde kvartal 2015, når der tages højde for normale sæsonudsving. Det giver endnu et kvartal med vækst, og dermed fortsættes udviklingen fra 2015.

Beskæftigede ved bygge og anlæg  1. kvt. 2016

13. april 2016 - Nr. 174

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigede ved bygge og anlæg

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal beskæftigede inden for privat bygge- og anlægsaktivitet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Omsætning i byggeri og anlæg

Beskæftigede ved bygge og anlæg

Del sidens indhold
Bilsalget bremser op

12. april 2016

I marts var tilgangen af nye personbiler på 17.300, hvilket er 8 pct. færre end i februar, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Tilgangen til husholdningerne (køb + leasing) lå 6 pct. lavere, mens tilgangen til erhvervene lå 11 pct. lavere. Tilgangen af nye biler i første kvartal 2016 var 1 pct. højere end i fjerde kvartal 2015. Husholdningerne faldt med 1 pct., mens erhvervene steg 4 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  marts 2016

12. april 2016 - Nr. 172

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Ingen stigning i forbrugerpriserne

11. april 2016

Der var ingen stigning i det samlede forbrugerprisindeks i marts i forhold til samme måned sidste år. Det er den laveste årlige stigning i forbrugerprisindekset siden januar 2015. I februar var den årlige prisændring 0,3 pct. Lavere årlige prisændringer på især fødevarer, bøger og møbler har isoleret set trukket årsstigningen ned i forhold til sidste måned. Det er helt overvejende prisfald på varer, som holder årsstigningen i det samlede forbrugerprisindeks nede. I marts faldt priserne på varer, som udgøres af bl.a. mad, tøj, møbler, biler, benzin og elektronik, med 2,0 pct. i forhold til samme måned sidste år. I samme periode steg priserne på tjenester, som udgøres af bl.a. husleje, tandlæge, transport- og kulturtjenester, forsikringer samt bankgebyrer, med 1,8 pct. Siden 2013 har der i høj grad været prisfald på varer, der bidrager til at trække prisstigningen ned.

Forbruger- og nettoprisindeks  marts 2016

11. april 2016 - Nr. 171

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
God vinter for feriehusudlejningen

8. april 2016

Der blev sammenlagt foretaget mere end 1,5 mio. overnatninger  i de danske feriehuse i vinterperioden december 2015 til og med februar 2016. Det er en stigning på 187.000 overnatninger eller 14 pct. sammenlignet med den tilsvarende vinterperiode året før. Når den seneste vinter sammenlignes med vinterperioden december 2013 til og med februar 2014, er stigningen på 388.000 eller 34 pct. flere overnatninger i de danske feriehuse. Korrigeret for normale sæsonudsving faldt antallet af feriehusovernatninger samlet med 4 pct. i februar 2016 sammenlignet med januar 2016. Antallet af danske overnatninger faldt 3 pct., mens der var 4 pct. færre udenlandske overnatninger.

Feriehusudlejning  februar 2016

8. april 2016 - Nr. 170

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Fortsat faldende eksport til Tyskland

8. april 2016

I februar faldt eksporten af varer med 1,6 pct., og importen steg med 2,5 pct. Faldet i eksporten skyldtes et fald fordelt på stort set alle varegrupper. Alene eksporten til Tyskland faldt i februar med 2,1 pct. Stigningen i importen var især båret af en stigning i køb af maskiner undt. transportmidler. Handelsoverskuddet endte på 3,7 mia. kr. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving. Tallene inklusive skibe, fly og brændsler viser et fald på 2,9 pct. i eksporten og en stigning i importen på 0,5 pct.

Udenrigshandel med varer (md)  februar 2016

8. april 2016 - Nr. 167

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Varehandlen trækker overskuddet ned

8. april 2016

I februar var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 8,0 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er et fald på 2,8 mia. kr. i forhold til januar. Faldet skyldtes et fald i overskuddet på varer på 2,7 mia. kr., mens de øvrige poster var stort set uændrede.

Betalingsbalancen over for udlandet  februar 2016

8. april 2016 - Nr. 168

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Overnatningsrekord de seneste tre måneder

8. april 2016

Korrigeret for normale sæsonudsving steg antallet af overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem samlet med 9 pct. i tre-månedersperioden december 2015 - februar 2016 sammenlignet med den foregående tre-månedersperiode. Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem nåede dermed op på 5,4 mio., hvilket er det højeste antal overnatninger i en tre-månedersperiode siden den sæsonkorrigerede statistiks start i 2004.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  februar 2016

8. april 2016 - Nr. 169

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Markant fald i ØMU-gælden til 40 pct. af BNP i 2015

7. april 2016

Danmark ligger inden for ØMU-kriterierne for både saldo og gæld ved årets første ØMU-indberetning til EU-kommissionen. Den offentlige bruttogæld (ØMU-gælden) faldt kraftigt fra 44,8 pct. af bruttonationalproduktet (BNP) i 2014 til 40,2 pct. af BNP i 2015. Faldet i ØMU-gælden skyldes et fald i den statslige gæld, som bl.a. afspejler en betydelig reduktion af statens indestående i Nationalbanken. Ifølge ØMU-kriterierne må ØMU-gælden ikke overstige 60,0 pct. af BNP. I forhold til 2012 er ØMU-gælden faldet med 5 procentpoint, svarende til 53 mia. kr., og udgjorde 798 mia. kr. ved udgangen af 2015.

ØMU-gæld og ØMU-saldo  2015 (april-version)

7. april 2016 - Nr. 166

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. oktober 2016

Alle udgivelser i serien: ØMU-gæld og ØMU-saldo

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Fortsat høj industriproduktion

7. april 2016

Den samlede industriproduktion var stort set uændret fra januar til februar med et fald på 0,1 pct. Det er primært medicinalindustrien, der trækker produktionen en anelse ned i februar, og for industrien eksklusive medicinalindustri steg produktionen 1,9 pct. i februar. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. I ikke sæsonkorrigerede tal var industriproduktionen for hele 2015 2,5 pct. højere end i 2014.

Industriens produktion og omsætning  februar 2016

7. april 2016 - Nr. 165

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
På øerne er der god plads

7. april 2016

Befolkningen i ø-kommunerne Samsø, Læsø, Ærø, Langeland og Fanø har mest boligareal pr. person til rådighed. På Samsø er det højest med 73 m2 pr. person. I København, der er den kommune, hvor befolkningen har det mest trangt, har hver person 40 m2 pr. person at bo på. Også Gladsaxe, Hvidovre, Albertslund og Rødovre kan nævnes som kommuner, hvor det er trangt med mindre end 42 m2 pr. person. Sammensætningen af boligtyper har betydning for det gennemsnitlige boligareal pr. kommune. Kommuner med relativt mange etageboliger har et mindre gennemsnitligt boligareal pr. person.

Boligopgørelsen  1. januar 2016

7. april 2016 - Nr. 164

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. april 2017

Alle udgivelser i serien: Boligopgørelsen

Kontakt

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Opgørelsen over boligbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken vedrørende opvarmning viser registreret opvarmningskilde i BBR for beboede boliger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligopgørelsen

Del sidens indhold
Prisstigning på boliger i januar

6. april 2016

Fra december 2015 til januar 2016 steg priserne på både enfamiliehuse og ejerlejligheder. Enfamiliehuse steg 0,3 pct. og ejerlejligheder steg 1,3 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden november-januar med de foregående tre måneder august-oktober, faldt enfamiliehuse  med 0,2 pct. og ejerlejligheder faldt med 0,3 pct. Prisindeksene for enfamiliehuse for oktober og november blev ved sidste offentliggørelse revideret op. Revisionen var større end normalt på grund af uregelmæssige dataleverancer. Disse vurderes ikke at have påvirket offentliggørelsen af hverken december- eller januartallene. Se en uddybende beskrivelse under Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Ejendomssalg (md.)  januar 2016

6. april 2016 - Nr. 161

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Lidt færre tvangsauktioner i marts

6. april 2016

I marts blev der bekendtgjort 253 tvangsauktioner mod 265 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving, hvilket svarer til et fald på 5 pct. I tre-månedersperioden januar-marts 2016 var der 750 tvangsauktioner mod 895 i perioden oktober-december 2015. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  marts 2016

6. april 2016 - Nr. 162

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Stigning i antal konkursramte job

6. april 2016

Der var 181 konkurser i marts i aktive virksomheder mod 198 i februar, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til 9 pct. færre. I perioden januar-marts var der imidlertid 9 pct. flere end i de foregående tre måneder. Over de seneste tre måneder er der i gennemsnit gået 982 fuldtidsjob (job omregnet til fuld tid) tabt hver måned med de virksomheder, som er blevet ramt af konkurs. Det er 25 pct. flere end i de foregående tre måneder. De aktive virksomheder stod for 98 pct. af den konkursramte omsætning i marts.

Konkurser  marts 2016

6. april 2016 - Nr. 163

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Feriehusudlejning sætter ny rekord

5. april 2016

Ændret 10. maj 2016 kl. 13:46

Der er desværre konstateret fejl i dataleverancerne til Danmarks Statistik. Det giver anledning til revision af den årlige feriehusudlejningsstatistik for 2012 til 2015. Revisionerne vedrører især mere detaljerede data for fordeling på landsdele og kommuner samt på gæstenationaliteter og kalenderuger. I denne udgivelse, der beskæftiger sig med de overordnede tal, er rettelserne begrænsede, men betyder bl.a. at stigningen i udlejede husuger til danskere er 8 pct. mod tidligere angivet 7 pct., og at udlejningen til øvrige nationaliteter (eksklusive tyskere) er rettet fra 11 pct. til 7 pct. Samtlige rettelser er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Udlejning af danske feriehuse gennem bureauer udgjorde i 2015 590.000 uger. Året før, i 2014, var det 549.000 uger, så der er tale om en stigning på 7 pct. i denne endelige opgørelse for 2015. Det er ny rekord siden statistikkens start i 1992. Tyske gæster tegnede sig for omkring to tredjedele af udlejningerne i 2015, i alt 400.000 uger, hvilket er en stigning på 7 pct. i forhold til 2014. Udlejning til danskere steg også med 8 pct. Udlejningen til øvrige nationaliteter, herunder nordmænd, nederlændere og svenskere, steg med 7 pct. i forhold til 2014.

Feriehusudlejning (år)  2015

5. april 2016 - Nr. 160

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. april 2017

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning (år)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Udlejede hus-uger er antallet af dage, et hus er udlejet, delt med syv. Et feriehus er bredt defineret som enten sommerhus, lejlighed eller anden beboelse der udlejes for en begrænset periode af et feriehusudlejningsbureau. Formålet med opholdet behøver således ikke at være turisme, men kan også være erhvervsmæssigt.
Usikkerhed: Tallene for antal overnatninger er delvist baseret på skøn fra indberetterens side.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Bruttoledigheden falder fortsat

4. april 2016

Fra januar til februar faldt bruttoledigheden med 1.700 fuldtidspersoner til 114.600 i februar. Det svarer til en bruttoledighedsprocent på 4,3 pct., hvilket er et fald på 0,1 procentpoint i forhold til januar 2016 og december 2015. Ledighedsprocenten er beregnet i forhold til den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  februar 2016

4. april 2016 - Nr. 159

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Nye flygtninge udgør op til 0,4 pct. af befolkningen

1. april 2016

I 2015 indvandrede 10.317 personer med opholdstilladelse til asyl. Ser man bort fra de mindste ø-kommuner, var Langeland, Sorø, Bornholm, Syddjurs og Assens de kommuner, som modtog den største andel flygtninge i forhold til indbyggertallet. I disse kommuner udgjorde de nytilkomne flygtninge mellem 3,1 og 3,7 af hver tusind indbygger i kommunen. I Albertslund, Brøndby, Ishøj, Høje-Taastrup og København var der få eller ingen nytilkomne flygtninge, og de udgjorde højst 0,1 af hver tusind indbygger.

Opholdsgrundlag for indvandrede  2015

1. april 2016 - Nr. 158

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Opholdsgrundlag for indvandrede

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Annemette Lindhardt Olsen, tlf. 20 59 02 47

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen og Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
Værdien af fiskeriets landinger stiger 16 pct.

1. april 2016

Den samlede værdi af landingerne fra danske fiskerfartøjer steg med 16 pct. til 3,4 mia. kr. fra 2014 til 2015. Dette var den højeste værdi siden 2002. Den samlede stigning fra 2014 var fordelt med 252 mio. kr. for industrifisk, mens fisk til konsum steg med 226 mio. kr. Stigningen for industrifisk skyldes især større landinger af brisling og tobis. Industrifiskeriet udgjorde 28 pct. af den samlede fangstværdi i 2015. For 2016 er udsigterne blandede, da kvoten for brisling er større, men mindre for tobis. For konsumfisk steg priserne og værdien for torskefisk, fladfisk og sild, mens prisen og værdien faldt for makrel. Fiskeri efter krebs og bløddyr udgjorde 17 pct. af den samlede fangstværdi - jomfruhummer, dybvandsrejer og blåmuslinger er de væsentligste arter i denne gruppe.

Fiskeriets struktur og landinger  2015

1. april 2016 - Nr. 157

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. april 2017

Alle udgivelser i serien: Fiskeriets struktur og landinger

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Grundlaget for fartøjsstatistikken er Fiskeristyrelsens (FST) register over fiskerfartøjer pr. 31. december. Landingsstatistikken udarbejdes på basis af FST's register for handel med fisk, krebs- og bløddyr i første omsætningsled, suppleret med data fra fartøjernes logbøger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske fiskerfartøjer
Husholdningerne sparer fortsat meget op

31. marts 2016

Husholdningernes finansielle opsparing (fordringserhvervelse, netto), der kan beskrives som forskellen mellem disponibel indkomst og kapitaloverførsler på den ene side og forbrug samt bruttoinvesteringer, bl.a. i ejerboliger, på den anden side var i fjerde kvartal 3,2 mia. kr. Det er et fald på 9,0 mia. kr. i forhold til det foregående kvartal. Overordnet set lå husholdningernes finansielle opsparing dog højt i 2015, hvilket især gør sig gældende for årets to første kvartaler.

Kvartalsvise sektorregnskaber  4. kvt. 2015

31. marts 2016 - Nr. 156

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvise sektorregnskaber

Kontakt

Bo Siemsen, tlf. 21 57 97 24

Kilder og metode

De kvartalsvise sektorregnskabers vigtigste kilder er - ud over de årlige sektorregnskaber - regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, det kvartalsvise nationalregnskab, momsstatistikken og den finansielle statistik. Sektorregnskaberne er konsistente med den opgørelse af det reviderede nationalregnskab. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne stiger mest i EU og USA

31. marts 2016

I fjerde kvartal 2015 steg arbejdsomkostningerne 1,7 pct. pr. time i den private sektor i Danmark i forhold til samme kvartal året før, mens stigningen i de 28 EU-medlemslande var på 1,9 pct. I euroområdet alene var stigningen på 1,2 pct. i samme periode. Stigningen i arbejdsomkostningerne i USA var på 1,9 pct. Sammenlignes der med tredje kvartal var stigningen i arbejdsomkostningerne pr. time fuldkommen uændret i både Danmark, de 28 EU-medlemslande, euroområdet og i USA.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  4. kvt. 2015

31. marts 2016 - Nr. 155

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Lavindkomstgrupper forbruger mere end de tjener

31. marts 2016

I 2014 brugte en gennemsnitshusstand 72 pct. af husstandens samlede rådighedsbeløb, hvilket svarer til 313.468 kr. Husstandene havde i gennemsnit en nettoopsparing på 107.132 kr. - svarende til 25 pct. af rådighedsbeløbet. Billedet er dog mere nuanceret, når forskellige indkomstgrupper betragtes. Husstande med en samlet indkomst på under 300.000 kr. forbruger mere, end de har indtjent i løbet af året. Indkomstgrupper med rådighedsbeløb på under 150.000 kr. og dem med et rådighedsbeløb på mellem 150.000 kr. og 299.999 kr. havde således i gennemsnit en negativ nettoopsparing på hhv. 5 pct. og 30 pct. Husstande med en forholdsvis lav indkomst er kendetegnet ved, at de ofte består af kun en person eller en enlig forsørger og typisk er studerende. Nettoopsparingen for husstande med en samlet indkomst på over 800.000 kr. lå i gennemsnit 196.200 kr. over landsgennemsnittet. Karakteristisk for en husstand med en høj samlet indkomst er, at den ofte består af to erhvervsaktive voksne samt eventuelle børn.

Forbrugsundersøgelsen  2013-2014

31. marts 2016 - Nr. 154

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2017

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

For at lette fortolkningen er forbruget nedskaleret til 1.000 kr., hvilket gør det muligt tydeligere at sammenligne forbrugsmønstre på tværs af husstandstyper. Forbrugsundersøgelsen 2024 er baseret på en stik¬prøve på 2.651 private husstande, og de indsamlede oplysninger er omregnet til pris- og mængdeniveauet i 2024. Yderligere oplysninger om datakilder, metode og beregningsprincipper kan findes i statistikdokumentationen om Forbrugsundersøgelsen samt på emnesiden Forbrugsundersøgelsen. Her kan man også se usikkerhedsberegninger for undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Svag økonomisk vækst

31. marts 2016

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,1 pct. i fjerde kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. BNP-væksten er dermed revideret 0,1 procentpoint ned i forhold til første offentliggørelse. Der var svag vækst i både investeringerne og husholdningernes forbrug, mens der var tilbagegang i eksporten og det offentlige forbrug. BNP steg 1,2 pct. i 2015 som helhed, hvor især husholdningernes forbrug bidrog positivt. Vareeksporten, investeringerne og det offentlige forbrug bidrog også positivt til årsvæksten, mens eksporten af tjenester bidrog negativt. I fjerde kvartal var BNP-væksten 0,5 pct. i forhold til samme periode året før. Denne vækst er lavere end for året samlet, da BNP faldt i andet halvår 2015. Dette giver et dårligt afsæt for væksten i 2016, så selv en pæn vækst i hvert kvartal kun vil give en moderat vækst for 2016 samlet. Se mere i afsnittet under tabellen. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  4. kvt. 2015 revideret

31. marts 2016 - Nr. 153

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Bygge- og anlægskonjunkturen fortsætter opad

30. marts 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er minus 3 i marts mod minus 4 i februar. Det er stort set uændret, men den opadgående tendens, der er set over det seneste år, bekræftes.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  marts 2016

30. marts 2016 - Nr. 148

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Virksomhedernes it-udgifter stiger

30. marts 2016

Virksomheder med mindst ti fuldtidsansatte brugte samlet 53,6 mia. kr. på it i 2014. Dermed steg de samlede udgifter til virksomhedernes brug af it med 2,8 pct. i forhold til 2013. Den største post, udgifter til it-serviceydelser, var uændret fra 2013 til 2014 og udgjorde 52 pct. af it-udgifterne. It-serviceydelser inkluderer bl.a. serviceaftaler, konsulentbistand, webhosting og telekommunikation. Udgifter til leje af it-udstyr var den mindste udgiftspost og udgjorde 3,5 pct. af de samlede it-udgifter.

It-udgifter i virksomheder  2014

30. marts 2016 - Nr. 152

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2017

Alle udgivelser i serien: It-udgifter i virksomheder

Kontakt

Mahtab Keshavarz , tlf. 

Kilder og metode

Fuldtidsansatte er defineret som antal ansatte lønmodtagere omregnet til fuldtidsansatte. Antallet skal ses som udtryk for den samlede arbejdsmængde, der præsteres af virksomhedens ansatte, uanset om de arbejder heltid eller deltid, eller om de har været ansat hele året eller kun en del af året.

Der er indsamlet besvarelser fra ca. 3.000 firmaer med mindst ti ansatte inden for de private byerhverv og den finansielle sektor. Spørgsmålene er udarbejdet i samarbejde med Eurostat og OECD. Undersøgelsen omfatter udgifter til hardware, standard- og kundespecifik software, telekommunikationsudstyr, audiovisuelt udstyr og andet it-udstyr, it-serviceydelser og leje. Endvidere indgår spørgsmål om de årsværk og lønomkostninger der går til egenudviklet software.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-udgifter i virksomheder

Del sidens indhold
Detailhandlens konjunkturindikator holder niveauet

30. marts 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er 9 i marts, hvilket stort set er som i marts sidste år, hvor tallet var 10. Den faktiske omsætning over de seneste tre måneder er gået ned, mens forventningerne til de kommende måneders omsætning er gået op. Generelt spores der ikke sæsonmønster i data, hvorfor de ikke korrigeres herfor.

Konjunkturbarometer for detailhandel  marts 2016

30. marts 2016 - Nr. 150

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Flad tendens i industriens konjunkturindikator

30. marts 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er steget til minus 5 i marts fra minus 7 i februar. En opadgående tendens siden december 2014 synes afløst af en vandret tendens over det seneste halve år. Indikatoren er båret oppe af produktionsforventninger, mens ordrebeholdning og færdigvarelagre trækker ned.

Konjunkturbarometer for industri  marts 2016

30. marts 2016 - Nr. 149

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Serviceerhvervene ligger positivt og stabilt

30. marts 2016

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhverv er stort set uændret i marts med 8 mod 9 i februar. De seneste måneders høje niveau fastholdes. Branchegrupperingen rengøring og anden operationel service markerer sig med positive tal, men også med arbejdskraftmangel.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  marts 2016

30. marts 2016 - Nr. 151

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2016

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
40 pct. flere får samfundstjeneste

29. marts 2016

Efter at have ligget på nogenlunde samme niveau i fem år steg antallet af domme med vilkår om samfundstjeneste for overtrædelse af straffeloven med 40 pct. fra 2014 til 2015. Stigningen vedrører mange forskellige typer lovovertrædelser, men den gør sig især gældende i forhold til domme for vold mod privatperson. Med 371 flere domme med vilkår om samfundstjeneste stod denne type lovovertrædelse for ca. halvdelen af stigningen. Udviklingen i antallet af domme med vilkår om samfundstjeneste skal sandsynligvis ses i sammenhæng med en ændring af straffeloven, der trådte i kraft 1. maj 2015. Formålet med ændringen var bl.a. at samfundstjeneste i højere grad skal bruges som et alternativ til ubetinget fængsel. Domme med vilkår om samfundstjeneste er således også steget fra at udgøre 21 pct. i 2014 af det samlede antal ubetingede frihedsstraffe og samfundstjenestedomme for overtrædelse af straffeloven til at udgøre 29 pct. i 2015. For vold mod privatperson er andelen steget fra 31 pct. til 45 pct.

Domme for kriminalitet  2015

29. marts 2016 - Nr. 145

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Domme for kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Domme

Del sidens indhold
Færre tager kurser på professionshøjskolerne

29. marts 2016

I alt har 61.500 kursister fulgt et voksen- og efteruddannelseskursus på videregående niveau på professionshøjskolerne i skoleåret 2014/2015. Fra skoleåret 2013/2014 til 2014/2015 faldt det samlede antal kursister med 8.900, hvilket svarer til et fald på 13 pct. Den største nedgang er sket på diplomuddannelserne i ledelse og pædagogik, som faldt med hhv. 3.000 og 2.800 kursusforløb. Det svarer til et relativt fald på 18 pct. for diplomuddannelsen i pædagogik og 21 pct. for diplomuddannelsen i ledelse. De fagspecifikke kurser faldt med 2.300 kursusforløb.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse  2014/2015

29. marts 2016 - Nr. 147

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2016

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Susanne Mainz Sørensen, tlf. 20 34 51 79

Kilder og metode

Kursistregister. Kursusaktiviteten målt som årselever opgøres ved at sammenlægge kursusomfanget til hele årsværk

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Danskerne får flere og yngre biler

29. marts 2016

Antallet af personbiler er ved årsskiftet 2015-2016 nået op på 2.391.000. For 50 år siden var der 745.000. Bestanden vil passere 2,54 mio. biler i 2020, hvis der nyregistreres 173.900 biler om året - vægtet gennemsnit for 2006 til 2015 - og den aldersbetingede afgang er som fra 2014 til 2015. Gennemsnitsalderen for personbilerne er 9,1 år. Det er næsten 0,1 år mindre end for et år siden. Middellevetiden er 15,9 år eller knap 0,1 år mindre end for et år siden.

Motorparken (tillæg)  1. januar 2016 bestanden af personbiler 

29. marts 2016 - Nr. 146

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. marts 2017

Alle udgivelser i serien: Motorparken (tillæg)

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Den aldersbetingede afgang er den afgang, der sker fra det ene år til det næste af den rest af den oprindelige tilgang, der er tilbage af en given aldersgruppe. Fx er der primo 2024 87,4 pct. tilbage af de 10-årige (registreret i 2014), mens der primo 2023 var 90,2 pct. tilbage af de nye biler fra 2013. Det skal bemærkes, at afgangen er upåvirket af den oprindelige tilgang af nye biler.
Den forholdsvis store og stigende afgang af 0- og 1-årige biler over de seneste 15 år hænger bl.a. sammen med bevægelserne på leasing- og udlejningsmarkedet, hvor bilerne efter en relativ kort leasingperiode afmeldes for enten senere (i det nye år) at blive solgt og genregistreret eller at blive eksporteret.
Fremskrivningen af nyregistreringerne er lavet med eksponentiel regression, hvor år og antallet af personer over 20 år er brugt som regressorer. Befolkningstallene er hentet fra statistikbankstabellerne www.statistikbanken.dk/BEFOLK2 og FRDK124. 
I fremskrivningen af bestanden for de kommende år beregnes restbestanden af en given aldersgruppe i en given årgang ud fra den afgang, som årgangen før havde for den tilsvarende aldersgruppe. Eksempelvis er afgangen af 10-årige i årgang 2024 fra 2024 til 2025 sat til den samme som afgangen af 10-årige i årgang 2014 fra 2023 til 2024.
I fremskrivningen er det forudsat, at det aktuelle afgangsforløb betinget af bilernes alder fortsætter uændret. Der er ikke taget hensyn til, om eventuelle reguleringer fx ny afgiftsstruktur, skrotpræmier eller anden regulering vil påvirke forbrugernes adfærd og virke fremmende på udfasningen. Der er heller ikke taget hensyn til, om teknologiske ændringer fx billigere batterier og skalafordele i elbilproduktionen vil påvirke forbrugernes adfærd via ændrede prisrelationer mellem fossildrevne biler og elbiler.
Bilernes gennemsnitsalder beregnes som et gennemsnit af alle bilernes alder, der i sig selv beregnes som 1. januar (opgørelsesår) fratrukket første registreringsdato.
Tallet for middellevetiden angiver det gennemsnitlige antal år, som en 0-årig kan forventes at leve under den forudsætning, at de nuværende afgange/dødshyppigheder holder sig på det samme niveau i al fremtid.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold