oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Flest udgifter til spildevand og affaldshåndtering

28. juni 2016

Ændret 12. august 2016 kl. 14:44

Ved offentliggørelse var der desværre byttet om på andelene for spilde- og regnvandshåndtering og affaldshåndtering og genindvinding i første afsnit og i figuren. Rettelserne er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Industriens samlede udgifter til direkte miljøbeskyttelse lå på 3,2 mia. kr. i 2014. Lidt over halvdelen af udgifterne blev brugt til formålene spilde- og regnvandshåndtering og affaldshåndtering og genindvinding med hhv. 29 og 25 pct. De øvrige miljøbeskyttelsesudgifter fordelte sig omtrent ligeligt på formålene beskyttelse af luft og klima, reduceret energi- og varmeforbrug og anden/tværgående miljøbeskyttelse. Statistikken, som udgives for første gang, viser, hvor meget virksomheder inden for råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed og forsyning anvender til miljøbeskyttelsesformål. Det bør bemærkes, at udgifterne til miljøbeskyttelse er eksklusive miljørelaterede skatter og afgifter, der i 2014 var ca. 5,8 mia. kr. for de brancher, der indgår i statistikken.

Industriens miljøbeskyttelsesudgifter  2014

28. juni 2016 - Nr. 289

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2017

Alle udgivelser i serien: Industriens miljøbeskyttelsesudgifter

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at belyse de direkte miljøbeskyttelsesudgifter for brancher inden for råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed og forsyning. Statistikken er et krav i EU-forordninger inden for henholdsvis regnskabsstatistik og miljøøkonomiske regnskaber. Resultaterne er baseret på en dataindsamling blandt ca. 1.000 virksomheder med generelt mere end 50 ansatte, suppleret med en imputering for mindre virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens miljøbeskyttelsesudgifter

Del sidens indhold
Provenu fra PSO næsten tredoblet på fem år

27. juni 2016

Der var desværre skrevet pct. i stedet for mia. kr. i andet afsnit. Rettelsen er markeret med rødt

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

De samlede grønne afgifter på energi var 45,1 mia. kr. i 2015, og heraf udgjorde PSO-afgiften (afgift forbrugerne betaler via elregningen) 7,3 mia. kr. I perioden 2011-2015 er provenuet fra PSO-afgiften næsten tredoblet i løbende priser, og det svarer til en gennemsnitlig stigning på 29 pct. pr. år. Grønne afgifter på energi udgjorde mere end halvdelen af de samlede grønne afgifter. Virksomhederne betalte 45 pct. af de samlede grønne afgifter på energi i 2015, og resten betalte husholdningerne. Virksomhedernes andel af PSO betalingerne er dog væsentligt større, nemlig 68 pct. PSO-afgiften udgør således 14 pct. af virksomhedernes samlede grønne afgifter, men kun 5 pct. af husholdningernes.

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte juni  2015

27. juni 2016 - Nr. 287

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte juni

Kontakt

Sara Svantesson, tlf. 30 46 42 06

Sara Svantesson, tlf. 30 46 42 06

Kilder og metode

Statistikken benytter samme begreber, som anvendes for den offentlige sektor i nationalregnskabet. Statistikken er baseret på oplysninger fra nationalregnskabets varebalancesystem.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Del sidens indhold
Hurtige kandidater på Aalborg Universitet og DTU

27. juni 2016

Studerende med en bachelorgrad fra Aalborg Universitet og DTU fuldfører kandidatuddannelsen hurtigere end studerende fra andre universiteter. På Aalborg Universitet havde 57 pct. af de studerende, som opnåede deres bachelorgrad i 2013, gennemført kandidatuddannelsen to år efter, at de færdiggjorde deres bachelorgrad, mens det gjaldt for 56 pct. fra DTU. I den anden ende af skalaen ses CBS med 9 pct. og RUC med 14 pct.

Overgang fra bachelor til kandidat  2015

27. juni 2016 - Nr. 288

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. september 2017

Alle udgivelser i serien: Overgang fra bachelor til kandidat

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Skoleåret er perioden 1. oktober til 30. september året efter.

De brugte forkortelser for uddannelsesinstitutionerne refererer til Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Handelshøjskolen i København (CBS) samt Roskilde Universitet (RUC).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret
Offentligt underskud øger nettogæld

24. juni 2016

I første kvartal 2016 var det offentlige underskud på 17,5 mia. kr. Underskuddet er sammen med kursstigninger på statsobligationerne hovedårsagen til, at den offentlige finansielle nettogæld steg med 42,6 mia. kr., så den ultimo marts udgjorde 155,9 mia. kr. Det er det højeste niveau siden 2005. De ekstraordinære skatteindtægter som følge af omlægning af pensionsordninger ophørte ved udgangen af 2015 og forbedrer dermed ikke længere den offentlige saldo. Samlet set har de ekstraordinære indtægter bidraget med 121,1 mia. kr., hvilket i gennemsnit svarer til 10,1 mia. kr. pr. kvartal i perioden 2013-2015.

Offentligt kvartalsregnskab  1. kvt. 2016

24. juni 2016 - Nr. 284

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. september 2016

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Stigende omkostninger til boligbyggeri

24. juni 2016

De samlede omkostninger ved nybyggeri af boliger er steget med 0,3 pct. fra fjerde kvartal 2015 til første kvartal 2016. I samme periode steg byggeomkostningerne for enfamiliehuse også med 0,3 pct., mens byggeomkostningerne for etageboliger steg med 0,2 pct. Det skal bemærkes, at der er implementeret en række kvalitetsforbedringer i statistikken siden sidste udgivelse. Disse er beskrevet i afsnittet Særlige forhold ved denne offentliggørelse.

Byggeomkostningsindeks for boliger  1. kvt. 2016

24. juni 2016 - Nr. 285

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. september 2016

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Danmark har stadig de dyreste fødevarer i EU

24. juni 2016

Med et prisniveau på 42 pct. over EU-gennemsnittet har Danmark fortsat de højeste fødevarepriser i EU. Derefter kommer Sverige, Østrig, Finland, Irland og Luxembourg, som alle ligger mellem 18 og 25 pct. over EU-gennemsnittet. De laveste fødevarepriser findes i Polen, som har et prisniveau 39 pct. under EU-gennemsnittet. Således er priserne i Danmark mere end dobbelt så høje som i Polen. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i 2015 i samarbejde med de deltagende lande.

Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger, fødevarer  2015

24. juni 2016 - Nr. 286

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - prissammenligninger, fødevarer

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. Ved at dividere købekraftpariteten med valutakursen får man et udtryk for den reelle forskel i prisniveauet imellem landene. Prisniveauindekset angiver prisniveauet i det enkelte land i forhold til gennemsnittet i EU-27. Indekset måler forskelle i prisniveauer ved at angive antallet af enheder af en fælles valuta, der er nødvendig for at kunne købe samme mængede af en bestemt vare eller varegruppe landene imellem. Prisniveauindeks har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af prisniveauet i et land i forhold til de andre. Indekstallene kan derimod ikke bruges til en håndfast rangorden af landene, idet mindre forskelle imellem landenes prisniveauindeks ligger inden for den usikkerhed, tallene er forbundet med.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter

Del sidens indhold
Stigende energiproduktivitet

23. juni 2016

For dansk økonomi som helhed er energiproduktiviteten forbedret med 1,8 pct. fra 2014 til 2015. Energiproduktiviteten er overordnet set forbedret med 28,9 pct. siden finanskrisen. Det svarer til, at erhvervene har forbedret energiproduktiviteten med 3,2 pct. om året siden 2007. Til sammenligning steg energiproduktiviteten gennemsnitligt 0,4 pct. om året i perioden fra 1980 til 2007. Udviklingen kan dels forklares af et strukturelt skift i økonomien mod brancher med lav energiintensitet og dels af bedre udnyttelse af energien i energiintensive erhverv som industri, forsyningsvirksomhed og transport.

Energiregnskab for Danmark  2015

23. juni 2016 - Nr. 282

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. februar 2017

Alle udgivelser i serien: Energiregnskab for Danmark

Kontakt

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Michael Zörner, tlf. 24 41 73 66

Kilder og metode

Det foreløbige energiregnskab er baseret på Energistyrelsens foreløbige energistatistik samt tal fra varestatistikken, udenrigshandel med varer og betalingsbalancen. Fordelingen på brancher er baseret på Energiregnskab for Danmark året før, hvor energiforbruget relevante steder er fremskrevet med indikatorer. Fx er energiforbruget relateret til opvarmning graddagekorrigeret. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Energiregnskab for Danmark

Del sidens indhold
Erhvervslivets "lokomotiver" beskæftiger 19 pct.

23. juni 2016

Private virksomheder med over 250 fuldtidsansatte (antal ansatte omregnet til årsværk) beskæftigede 34 pct. af det samlede antal fuldtidsansatte i 2014. "Lokomotiver" er virksomheder med over 1.000 fuldtidsansatte. De udgjorde blot 0,04 pct. af alle private firmaer i 2014, men beskæftigede hele 19 pct. af de fuldtidsansatte i den private sektor, svarende til omkring 275.900 fuldtidsansatte. Små og mellemstore virksomheder med under 250 fuldtidsansatte var den dominerende størrelsesgruppe i den private sektor med 99,8 pct. af firmaerne i 2014, men beskæftigede kun 66 pct. af de fuldtidsansatte.

Generel firmastatistik  2014

23. juni 2016 - Nr. 283

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Generel firmastatistik

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Generel Firmastatistik omfatter alle reelt aktive firmaer, således indgår hobbylignende firmaer med ingen eller ringe aktivitet ikke i statistikken. At statistikken er afgrænset til reelt aktive firmaer betyder, at kun firmaer med et aktivitetsniveau, der modsvarer en arbejdsindsats på mindst 0,5 årsværk, er omfattet

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Generel firmastatistik
Færre er på offentlig forsørgelse

23. juni 2016

Fra fjerde kvartal 2015 til første kvartal i år faldt antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige, eksklusive SU-modtagere, med 12.500 personer til i alt 747.800. Antallet toppede i første kvartal 2010, og siden har der været en støt faldende tendens. I alt er antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige faldet med 96.300 personer i perioden. Antallet af SU-modtagere har været kraftigt stigende siden udgangen af 2008, og alene siden første kvartal 2010 har der været en stigning på 94.300 personer. Det seneste kvartal er antallet af SU-modtagere dog faldet med 1.100 personer, så der i første kvartal er 324.400 modtagere. Alle opgørelser af personer er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for normale sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  1. kvt. 2016

23. juni 2016 - Nr. 281

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. september 2016

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Uændret forbrugertillid

22. juni 2016

Forbrugertilliden er i juni 4,4 mod 3,2 i maj. Niveauet er således stadig uændret og ligger på niveau med de seneste seks måneders gennemsnit på 4,2. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation. Udviklingen i forbrugernes forventninger og detailhandlens omsætning følges typisk ad, dog let forskudt i tid. Forbrugertilliden kan således give en indikation af den kommende udvikling i detailhandlens omsætning. Den uændrede forbrugertillid i denne måned antyder, at salget i detailhandlen formentligt heller ikke vil give større udsving inden for de næste par måneder (se Nyt fra Danmarks Statistik nr. 278).

Forbrugerforventninger  juni 2016

22. juni 2016 - Nr. 277

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Detailsalget i maj har samme niveau som i april

22. juni 2016

Ændret 06. november 2017 kl. 08:07

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Både i april og maj lå detailomsætningsindekset på 95,8. Stagneringen kom efter en stigning på 1 pct. i indekset i april. Varegruppen beklædning mv. er steget med 0,5 pct. efter en stor stigning på 5,0 pct. i måneden før. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  maj 2016

22. juni 2016 - Nr. 278

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Boligpriserne stiger fortsat

22. juni 2016

Priserne for enfamiliehuse steg med 0,5 pct. på landsplan fra fjerde kvartal 2015 til første kvartal 2016. I Region Nordjylland steg priserne med 2,2 pct. og i Region Hovedstaden med 0,9 pct. I de øvrige tre regioner var der prisstigninger på mellem 0,2 pct. og 0,4 pct. Priserne på ejerlejligheder steg på landsplan med 3,3 pct. - højst i Region Nordjylland med 6,0 pct. og Region Midtjylland med 3,8 pct. I Region Hovedstaden og Region Sjælland var der prisstigninger på mellem 3,1 pct. og 3,4 pct., mens Region Syddanmark, som den eneste region, oplevede et prisfald på 2,5 pct.

Ejendomssalg (kvt.)  1. kvt. 2016

22. juni 2016 - Nr. 279

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. september 2016

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Arbejdsomkostningerne stiger mest i Danmark

22. juni 2016

I årets første kvartal steg arbejdsomkostningerne 1,9 pct. pr. time i den private sektor i Danmark i forhold til samme kvartal 2015, mens stigningen i de 28 EU-medlemslande var på 1,8 pct. I euroområdet alene var stigningen ligeledes på 1,8 pct. i perioden. Også i USA steg arbejdsomkostningerne med 1,8 pct. i forhold til første kvartal sidste år. Sammenlignet med den årlige udvikling i fjerde kvartal 2015 var stigningen i arbejdsomkostningerne pr. time øget med 0,2 procentpoint i Danmark og med 0,7 procentpoint i euroområdet. I de 28 EU-medlemslande tilsammen og i USA aftog væksten i arbejdsomkostningerne pr. time derimod i forhold til den årlige udvikling i det foregående kvartal med 0,2 og 0,1 procentpoint.

Arbejdsomkostninger i EU og USA  1. kvt. 2016

22. juni 2016 - Nr. 280

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. september 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdsomkostninger i EU og USA

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Årsstigningerne viser ændringerne i de samlede arbejdsomkostninger pr. time i den private sektor i forhold til det tilsvarende kvartal året før. EU-totalen er sammenvejet med BNP-vægte. Tallene for landene i EU er baseret på EU-harmoniserede opgørelser og kan derfor ikke direkte sammenlignes med de nationale lønindeks.
På trods af, at tallene er baseret på EU-harmoniserede opgørelser, er landenes årsstigninger ikke fuldt sammenlignelige, da der er visse forskelle i opgørelsesmetode mellem de enkelte lande.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Internationale arbejdsomkostningsindeks (Afsluttet)
Inflationen i Danmark og i EU er på samme niveau

21. juni 2016

I maj var inflationen i Danmark minus 0,1 pct., hvilket den også var i både EU og euroområdet. Måneden før var inflationen minus 0,3 pct. i Danmark, mens den var minus 0,2 pct. i både EU og euroområdet. I Danmark er det især priser på bankgebyrer og brændstof, der bidrager mere til inflationen end i EU. Hvorimod det i EU er priser på tøj, der bidrager mere til inflationen end i Danmark. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, hvilket er en ofte anvendt indikator for den underliggende inflationstakt, var inflationen i maj 0,4 pct. i Danmark, 0,7 pct. i EU og 0,8 pct. i euroområdet.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  maj 2016

21. juni 2016 - Nr. 276

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. juli 2016

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Stigende antal lønmodtagere i de seneste tre år

21. juni 2016

Antallet af lønmodtagere er steget i de seneste tre år, hvor der i gennemsnit er blevet 2.900 flere personer med et lønmodtagerjob pr. måned. I den seneste måned er stigningen lidt mindre, nemlig 2.300 personer, således at der i april 2016 var 2.645.400 personer med et lønmodtagerjob. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  april 2016

21. juni 2016 - Nr. 275

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Hver anden 70-74-årig var ambulant på sygehus

20. juni 2016

I 2015 fik 50,2 pct. af de 70-74-årige ambulant behandling på offentlige somatiske sygehuse, dvs. psykiatriske kontakter ikke indgår. I Odense Kommune fik 58,3 pct. af aldersgruppen ambulant behandling, mens det var 42,8 pct. i Læsø Kommune og 43,3 pct. i Syddjurs Kommune. I gennemsnit havde de 70-74-årige, som fik ambulant behandling, 5,6 sygehusbesøg. For befolkningen som helhed fik tre ud af ti ambulant behandling på offentlige somatiske sygehuse. Denne andel har været stigende gennem årene, fx havde 27,6 pct. ambulante besøg i 2010. Fra 2010 til 2015 er andelen af befolkningen, der er indlagt på sygehus, faldet fra 11,6 pct. til 11,3 pct.

Sygehusbenyttelse  2015

20. juni 2016 - Nr. 274

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. oktober 2017

Alle udgivelser i serien: Sygehusbenyttelse

Kontakt

Line Neerup Handlos, tlf. 26 64 03 00

Kilder og metode

Statistik om sygehusbenyttelse er baseret på Landspatientregisteret fra Sundhedsdatastyrelsen koblet med baggrundsdata fra andre registre fra Danmarks Statistik. Statistikken omfatter indlæggelser og ambulante ophold på offentlige og private sygehuse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sygehusbenyttelse

Del sidens indhold
Værditilvæksten er stort set uændret

17. juni 2016

Firmaernes værditilvækst steg samlet med 3 pct. til 861 mia. kr. fra 2013 til 2014. Firmaernes værditilvækst var dermed, efter tilbageslaget i 2009, lidt over niveauet i 2008, hvor værditilvæksten var på 850 mia. kr. Værditilvæksten i de fleste brancher var over niveauet i 2008, dog ikke inden for råstofindvinding og bygge og anlæg. Værditilvækst er driftsindtægter fratrukket omkostninger til forbrug af varer og tjenester. Tilvæksten udtrykker med andre ord den værdiskabelse, der finder sted i erhvervet.

Regnskabsstatistik for private byerhverv  2014

17. juni 2016 - Nr. 273

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for private byerhverv

Kontakt

Jeppe Strandgaard Herring, tlf. 24 44 43 06

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

For regnskabsåret 2022 blev der udsendt et spørgeskema til en stikprøve på ca. 9.000 firmaer inden for det private erhvervsliv, herunder til alle firmaer med mindst 50 ansatte. Desuden anvendes oplysninger fra Erhvervs-registeret, SKAT og selskabernes årsrapporter. Bemærk at statistikken kun omfatter markedsaktivitet, dvs. statistikken omfatter ikke firmaer inden for offentlig forvaltning og service mv. Beløbene opgøres i løbende priser. Værditilvækst (pct.) er værditilvækst i pct. af summen af omsætning og andre driftsindtægter. Bruttoavance er bruttofortjeneste i pct. af omsætning. Bruttofortjenesten beregnes som omsætning minus vareforbrug og køb af lønarbejde og underentrepriser. Soliditetsgraden er et udtryk for forholdet mellem egenkapitalen og aktivernes sum. Overskudsgraden er målt som ordinært resultat i pct. af driftsindtægter og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer. Egenkapitalens forrentning er målt som resultat efter selskabsskat i pct. af den gennemsnitlige egenkapi-tal i løbet af året og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Del sidens indhold
Lønmodtagere på mellemniveau pendler længst

17. juni 2016

I november 2014 er det lønmodtagere på mellemniveau, som med en gennemsnitlig pendlingsafstand på 27,6 km har længst til arbejde. Topledere er den eneste anden socioøkonomiske lønmodtagergruppe, som har mere end 25 km til arbejde, mens de resterende lønmodtagergrupper har en gennemsnitlig pendlingsafstand på mellem 16,7 og 20,7 km. Selvstændige og medarbejdende ægtefæller, som ikke bor og arbejder på samme adresse, pendler i gennemsnit hhv. 16,4 og 13,6 km til arbejde.

Pendling  november 2014

17. juni 2016 - Nr. 271

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2017

Alle udgivelser i serien: Pendling

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Statistikgrundlaget er fra Registerbaseret arbejdsstyrkestatistik (RAS). 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Erhvervspendling

Del sidens indhold
Stigende tendens i vejgodstransport det seneste år

17. juni 2016

På trods af et lille fald fra fjerde kvartal 2015 til første kvartal 2016, steg danske lastbilers transportarbejde (gods gange distance) med 7 pct. fra første kvartal 2015 til første kvartal 2016. Det samlede transportarbejde i første kvartal endte på 4,1 mia. tonkm. Der var en stigning i både det nationale transportarbejde på 8 pct. og det internationale transportarbejde på 4 pct.

Godstransport med danske lastbiler  1. kvt. 2016

17. juni 2016 - Nr. 272

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. september 2016

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Kulturministeriet betaler mest til scenekunst

16. juni 2016

I 2015 udbetalte Kulturministeriet 8,3 mia. kr. til kulturelle formål. Den største andel - 17 pct. - går til scenekunst, herunder fx driften af Det Kongelige Teater og Statens Teaterskole. 11 pct. af Kulturministeriets udbetalinger går til idræt, herunder fx de store gymnastik- og idrætsforbund, mens 11 pct. går til museer som fx Nationalmuseet og Statens Museum for Kunst. 9 pct. af udbetalingerne går til folkeoplysning og folkehøjskoler og 9 pct. til musik. Af de 9 pct., som bliver udbetalt til biblioteker, går mere end to tredjedele til driften af Det Kongelige Bibliotek og Statsbiblioteket i Aarhus. Kulturministeriets udbetalinger svarer til 1,1 pct. af statens driftsudgifter eller 1.460 kr. pr. dansker.

Kulturministeriets udbetalinger  2015

16. juni 2016 - Nr. 269

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. maj 2017

Alle udgivelser i serien: Kulturministeriets udbetalinger

Kontakt

 Isabel Maria dos Santos Cardoso, tlf. 61 50 11 61

Kilder og metode

Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen for Kulturministeriets udbetalinger.Tallene bygger på udbetalingsoplysninger fra Kulturministeriet, statsregnskabet og Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks registeroplysninger om personer og virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturministeriets udbetalinger

Del sidens indhold
Firmaernes køb og salg steg i april

16. juni 2016

I april steg firmaernes samlede salg til 288,6 mia. kr. efter et fald i marts. Firmaernes samlede salg er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage, herunder skuddagen i februar og påsken i marts.

Firmaernes køb og salg  april 2016

16. juni 2016 - Nr. 270

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Fortsat fald i priser på danske og importerede varer

15. juni 2016

Priserne i det samlede producentprisindeks for varer faldt med 0,8 pct. i tre-månedersperioden marts-maj 2016 i forhold til de foregående tre måneder december 2015 - februar 2016. I samme periode faldt importprisindekset for varer med 0,5 pct. Siden maj 2015 er producentprisindekset for varer faldet med 3,9 pct., mens importprisindekset er faldet med 2,4 pct. Dette skyldes primært prisfald i råstofindvinding for producentprisindekset og i industri for importprisindekset.

Producent- og importprisindeks for varer  maj 2016

15. juni 2016 - Nr. 268

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Stor forskel i mænd og kvinders uddannelse

14. juni 2016

Der er stor forskel på, hvilke uddannelser mænd og kvinder har. I 2016 havde 36 pct. af de 15-69-årige mænd en erhvervsuddannelse som deres højst fuldførte uddannelse, mens det kun gjaldt for 29 pct. af kvinderne. Blandt mænd og kvinder med en erhvervsuddannelse havde mange mænd en uddannelse som fx automekaniker og elektriker, og kvinderne havde en uddannelse som fx social- og sundhedshjælper. 25 pct. af mændene og 34 pct. af kvinderne havde en videregående uddannelse. Det er særligt inden for de mellemlange videregående uddannelser, som fx sygeplejerske og pædagog, at der er flere kvinder end mænd.

Befolkningens uddannelse  2016

14. juni 2016 - Nr. 266

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Befolkningens uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Uddannelsesstatus for de 15-69-årige i befolkningen er opgjort 1. januar aktuelt år. Oplysningerne om den højeste fuldførte uddannelse er opgjort 1. oktober året før. Oplysningerne om den socialøkonomiske status opgøres først et år senere. Se en nærmere beskrivelse i statistikdokumentation af opgørelsesmetoden og de anvendte begreber. Se også emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højest fuldført uddannelse

Del sidens indhold
Kvinders internetkøb haler ind på mænds

14. juni 2016

Internetkøb bliver stadig mere udbredt. Siden 2009 er der kommet ca. 660.000 flere digitale købere blandt de 16-89-årige danskere. For fem år siden var det kun 62 pct. af kvinderne mod 69 pct. af mændene, der handlede på nettet. Andelen er nu 77 pct. for begge køn. Det betyder, at de fleste 'nye' digitale købere er kvinder.

It-anvendelse i befolkningen  2016

14. juni 2016 - Nr. 265

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. juni 2017

Alle udgivelser i serien: It-anvendelse i befolkningen

Kontakt

Anne Vibeke Jacobsen, tlf. 20 14 84 28

Anton Erenbjerg, tlf. 20 14 57 90

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra undersøgelsen It-anvendelse i befolkningen 2025. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra 3.876 gennemførte interviews i april-juni 2025 blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. Sammenligninger tilbage i tid skal gøres med forbehold for ændring i formuleringer samt ændring i filteret. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen om it-anvendelse i befolkningen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

It-anvendelse i befolkningen

Del sidens indhold
Fortsat færre offentligt beskæftigede

13. juni 2016

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service faldt i første kvartal med 3.200 fuldtidsbeskæftigede i forhold til kvartalet før. Det er et fald på 0,4 pct. Den offentlige beskæftigelse var i første kvartal 30.300 lavere end da den toppede i andet kvartal 2010. Tallene er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  1. kvt. 2016

13. juni 2016 - Nr. 263

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. september 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Fortsat stigende lønmodtagerbeskæftigelse

13. juni 2016

Antallet af lønmodtagere omregnet til fuld tid steg med 9.300 fra fjerde kvartal 2015 til første kvartal 2016. Det svarer til en stigning på 0,4 pct. Der var i alt 2.189.900 fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere i første kvartal 2016. Denne opgørelse indeholder kvalitetsforbedringer, som er nærmere beskrevet i notatet Kvalitetsforbedringer i lønmodtagerbeskæftigelsen. For en række grupper betyder ændringerne, at løntimetallet er justeret i forhold til tidligere offentliggørelser, hvilket til en vis grad påvirker udviklingen og niveauet for fuldtidsbeskæftigelsen. Lønmodtagerbeskæftigelsen er omregnet til fuld tid på grundlag af betalte timer og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)  1. kvt. 2016

13. juni 2016 - Nr. 264

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. september 2016

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (kvt. - revideret)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Lars Peter Smed Christensen, tlf. 20 42 35 51

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i lønmodtagerbeskæftigelsen, både som antal med lønmodtagerjob og omregnet til fuld tid og korrigeret for normale sæsonudsving. Antallet af fuldtidsbeskæftigede beregnes ved at omregne det samlede antal indberettede eller beregnede betalte løntimer til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKAT's eIndkomst.
Statistikken 'Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service' er også baseret på
eIndkomst og er derfor ens med hensyn til opgørelser af antal fuldtidsbeskæftigede lønmodtagere for sektoren offentlig forvaltning og service og dens delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)
Størst indvinding af råstoffer i Roskilde Kommune

10. juni 2016

I 2015 udgjorde den samlede mængde af råstoffer indvundet på land (eksklusive salt, olie og gas) i alt 28,22 mio. m3, hvilket er 2,31 mio. m3 mere end i 2014. Hovedparten af alle råstoffer, der indvindes på land, er sand, grus og sten. Stigningen skyldes den øgede aktivitet i bygge- og anlægssektoren. Med 3,53 mio. m3 var der for fjerde år i træk størst indvinding af råstoffer i Roskilde Kommune; en stigning på 3 pct. i forhold til året før. I alt skete 33 pct. af den samlede indvinding svarende til 9,29 mio. m3 inden for fire kommuner; Roskilde, Aalborg, Aabenraa og Silkeborg.

Råstofindvinding på land  2015

10. juni 2016 - Nr. 262

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. juni 2017

Alle udgivelser i serien: Råstofindvinding på land

Kontakt

Morten Skovrider Kollerup, tlf. 24 52 61 68

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Statistikken er eksklusive tal for indvindingen af salt, olie og gas

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Råstofindvinding i Danmark

Del sidens indhold
Stigning i taksten for pasning af førskolebørn

10. juni 2016

Fra 2015 til 2016 steg taksterne i alle pasningsordninger bortset fra fritidshjemmene, men i forskelligt tempo: For dagpleje og daginstitution steg de med omkring 2 pct., for skolefritidsordningerne (SFO) med 0,2 pct., mens taksten i de fritliggende fritidshjem, der ikke drives sammen med skolen, faldt med 1,6 pct. Det generelle prisniveau målt ved forbrugerprisindekset fra april de to år var uændret, så der har været tale om en reel stigning i taksterne.

Takster for børnepasning  2016

10. juni 2016 - Nr. 259

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. april 2017

Alle udgivelser i serien: Takster for børnepasning

Kontakt

Annemarie Schriver, tlf. 40 18 43 54

Kilder og metode

Takster for forældrebetaling er indberettet af kommunerne til Økonomi- og Indenrigsministeriet. Takster i privatinstitutioner indgår ikke i statistikken, da disse takster ikke besluttes af kommunalbestyrelserne. Taksterne dækker en heltidsplads og er opgjort brutto, dvs. før fradrag for hel eller delvis friplads og søskenderabat. De offentliggjorte takster er ekskl. en eventuel særskilt betaling for frokost. Danmarks Statistik beregner årstaksterne ud fra oplysninger om den månedlige takst samt antal betalingsfri måneder. Gennemsnitstaksten for hele landet beregnes på grundlag af kommunernes takster, hvor antallet af børn i pasningsordningerne indgår som vægt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Færre kontanhjælpsmodtagere vurderes ledige

10. juni 2016

I marts modtog 177.800 personer kontanthjælpsydelser, hvilket er uændret i forhold til samme måned året før. I samme periode var der et fald på 5.300 i antallet af jobparate modtagere af kontanthjælp samt en stigning på 200 i antallet af åbenlyst uddannelsesparate modtagere af uddannelseshjælp. Disse to grupper er samtidig dem, der vurderes at være ledige, hvilket betyder, at der siden marts 2015 har været et samlet fald på 5.100 i antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser, der vurderes at være ledige. Andelen af modtagere af kontanthjælpsydelser, der vurderes ledige, er dermed faldet fra 26,0 pct. til 23,2 pct.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  1. kvt. 2016

10. juni 2016 - Nr. 260

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. september 2016

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Fald i den praktiske hjælp siden 2008

10. juni 2016

I 2015 blev der hver uge visiteret til 543.400 timers hjemmehjælp i ældreomsorgen. Det er et fald på 2 pct. i forhold til året før, hvor der blev visiteret til 551.900 timers hjemmehjælp. Siden 2008, hvor denne statistik kom første gang, er der sket et fald på 19 pct. i den visiterede hjælp. Faldet er primært sket i timetallet til den praktiske hjælp, hvor antallet af visiterede timer er faldet med 38 pct. fra 154.500 timer i 2008 til 95.100 timer i 2015. I samme periode er der sket et fald i den personlige pleje på 14 pct.

Leveret hjemmehjælp  2015

10. juni 2016 - Nr. 261

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Leveret hjemmehjælp

Kontakt

Sofie Biering-Sørensen, tlf. 21 19 91 35

Kilder og metode

I statistikken indgår alene borgere, der allerede er visiteret til varig hjemmehjælp. Det kan ske, der i enkelte kommuner indgår sygeplejeydelser i den leverede hjemmehjælp. I opgørelsen indgår der 82 kommuner, hvor kommunen selv eller Danmarks Statistik har godkendt deres indberetning om leveret hjemmehjælp. For at beregne den leverede hjemmehjælp i regioner og hele landet er forholdet mellem den visiterede hjemmehjælp og den leverede hjemmehjælp beregnet for de indberettende kommuner og ganget med den visiterede hjælp for de manglende kommuner, som herefter er lagt sammen med de indberettende kommuners leverede hjemmehjælp.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ydelser til ældre

Del sidens indhold
Stigning i forbrugerpriserne

10. juni 2016

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,1 pct. i maj i forhold til samme måned sidste år. I april var der ingen årlig stigning i forbrugerprisindekset. I forhold til sidste måned har højere årlige prisændringer på især kulturtjenester og leje af sommerhus isoleret set trukket årsstigningen op. I maj steg priserne på tjenester, som udgøres af bl.a. husleje, tandlæge, transport- og kulturtjenester, forsikringer samt bankgebyrer, med 1,9 pct. i forhold til samme måned sidste år. I samme periode faldt priserne på varer, som udgøres af bl.a. mad, tøj, møbler, biler, benzin og elektronik, med 1,6 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  maj 2016

10. juni 2016 - Nr. 258

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Andelen af ledige stillinger steg igen

9. juni 2016

Den sæsonkorrigerede andel af ledige stillinger steg i første kvartal til 1,8 pct. Det er 0,1 procentpoint højere end kvartalet før, og er det højeste niveau siden statistikkens start i 2010. Det sæsonkorrigerede antal af ledige stillinger steg med 2.000 og var i første kvartal på 28.700. Andelen af ledige stillinger opgøres som antallet af ledige stillinger i forhold til summen af ledige og besatte stillinger.

Ledige stillinger  1. kvt. 2016

9. juni 2016 - Nr. 256

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. september 2016

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Eksporten af maskiner steg, lægemidler faldt

9. juni 2016

Fra marts til april steg eksporten 0,1 pct., mens importen faldt 0,8 pct. Eksporten indenfor de to store varegrupper maskiner og kemikalier og kemiske produkter (herunder lægemidler) trak i hver deres retning - maskiner steg 4,2 pct., mens kemikalier m.m. faldt 3,3 pct. For importen steg køb af næringsmidler mv. 3,7 pct., mens importen af kemikalier og kemiske produkter faldt 5,1 pct. Overskuddet på handelsbalancen var i april 6,2 mia. kr. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  april 2016

9. juni 2016 - Nr. 255

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Udbytter trækker betalingsbalancen ned

9. juni 2016

I april var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 6,8 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal, hvilket er et fald på 2,3 mia. kr. i forhold til marts. Faldet skyldtes primært et fald i overskuddet på indkomst på 3,1 mia. kr. som følge af udbyttebetalinger.

Betalingsbalancen over for udlandet  april 2016

9. juni 2016 - Nr. 257

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Bilsalget er fortsat meget højt

8. juni 2016

I maj var tilgangen af nye personbiler på 19.100, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er uændret i forhold til april. Tilgangen til husholdningerne (køb + leasing) lå 3 pct. højere, mens tilgangen til erhvervene lå 4 pct. lavere. Tilgangen af nye biler i marts-maj 2016 var 2 pct. højere end i december 2015 - februar 2016. Husholdningerne faldt med 2 pct., mens erhvervene steg 7 pct.

Nyregistrerede motorkøretøjer  maj 2016

8. juni 2016 - Nr. 254

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. juli 2016

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold