oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Stort set uændret offentlig beskæftigelse

21. juni 2019

Omregnet til fuld tid steg beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service med 200 fra fjerde kvartal 2018 til første kvartal 2019. Dermed var den offentlige beskæftigelse i første kvartal 2019 stort set uændret i forhold til kvartalet før. Alle tallene er beregnet på grundlag af betalte timer omregnet til fuld tid og korrigeret for sæsonudsving.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  1. kvt. 2019

21. juni 2019 - Nr. 241

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. september 2019

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Rejsepriser sænker inflationen i Danmark og EU

21. juni 2019

I maj faldt inflationen i Danmark til 0,7 pct. fra 0,9 pct. i april, mens den i EU faldt til 1,6 pct. fra 1,9 pct. Det er prisændringer på bl.a. charterrejser, flybilletter og benzin, der trækker inflationen i både Danmark og EU ned i forhold til måneden før. I mange EU-lande holder især prisstigninger på fødevarer dog fortsat inflationen oppe. I ti ud af 28 lande, herunder Danmark, er det denne varegruppe, der bidrager mest til inflationen i maj. Den danske kerneinflation (inflation ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer) var i maj 0,7 pct. og dermed fortsat lavere end kerneinflationen i EU (1,3 pct.) og euroområdet (1,0 pct.).

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  maj 2019

21. juni 2019 - Nr. 242

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juli 2019

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Energiforbrug til international transport steg i 2018

20. juni 2019

Energiforbruget for danske husholdninger og virksomheder var 1.258 PJ i 2018, hvilket er en stigning på 1,7 pct. i forhold til 2017. Stigningen skyldes energiforbrug inden for international transport (brændstof til danske fly, skibe og køretøjer i udlandet), som steg med 4,8 pct. på grund af øget aktivitet. Energiforbruget i resten af økonomien var næsten uændret til sammenligning. Energiforbruget i de øvrige virksomheder (ekskl. international transport) faldt med 0,1 pct., mens husholdningernes energiforbrug faldt med 0,6 pct.

Energiregnskab for Danmark  2018

20. juni 2019 - Nr. 237

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Energiregnskab for Danmark

Kontakt

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Michael Zörner, tlf. 24 41 73 66

Kilder og metode

Det foreløbige energiregnskab er baseret på Energistyrelsens foreløbige energistatistik samt tal fra varestatistikken, udenrigshandel med varer og betalingsbalancen. Fordelingen på brancher er baseret på Energiregnskab for Danmark året før, hvor energiforbruget relevante steder er fremskrevet med indikatorer. Fx er energiforbruget relateret til opvarmning graddagekorrigeret. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Energiregnskab for Danmark

Del sidens indhold
Uændret forbrugertillid

20. juni 2019

Forbrugertilliden ligger på 5,8 i juni mod 5,9 i maj. Forbrugertilliden er således uændret i forhold til sidste måned. Gennemsnittet for de seneste seks måneder er 4,4. Alle indikatorer som forbrugertilliden beregnes på, ligger højere end gennemsnittet for de seneste seks måneder, med undtagelse af indikatoren, der belyser købelysten til varige forbrugsgoder. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  juni 2019

20. juni 2019 - Nr. 236

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Kommunerne får fortsat flere underretninger

20. juni 2019

Kommunerne modtog i 2018 samlet 127.182 underretninger, som hver især indeholdt en bekymring for et barn eller en ungs trivsel og udvikling. Det er en stigning på 7 pct. siden 2017. På landsplan modtog kommunerne i 2018 11,1 underretninger pr. 100 indbygger i aldersgruppen 0-17 år. De tre kommuner, der fik flest underretninger pr. 100 indbygger i alderen 0-17 år, er Langeland (23,9), Lolland (20,5) og Halsnæs (19,0), mens kommunerne Solrød (5,4), Hørsholm (5,2) og Vallensbæk (4,1) fik færrest. Bemærk, at antallet af underretninger i en kommune pr. 100 indbygger i aldersgruppen 0-17 år ikke siger noget om antallet af børn, der er blevet underrettet om, da der godt kan være flere underretninger på det samme barn.

Underretninger om børn og unge  2018

20. juni 2019 - Nr. 238

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Underretninger om børn og unge

Kontakt

Marko Malic, tlf. 51 70 56 95

Kilder og metode

En underretning er det skriftlige dokument, som en borger sender til kommunen, og som omhandler borgerens bekymring omkring et barn 0-17 år eller et ufødt barns trivsel eller udvikling. Statistikken omfatter data for 2015-2021 fra landets kommuner, der har indsendt og godkendt data om underretninger.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Underretninger om udsatte børn og unge
Superstudenter vælger traditionelle uddannelser

19. juni 2019

I 2018 var der 560 superstudenter med et karaktergennemsnit på 11 eller højere, som valgte at starte på en anden uddannelse med det samme. Disse superstudenter valgte overvejende traditionelle uddannelser som jura, psykologi og medicin. I 2018 var disse tre uddannelser de største for studenter med de meget høje gennemsnit. For studenter med et karaktergennemsnit mellem 9 og under 11 var jura også den største uddannelse efterfulgt af HA almen erhvervsøkonomi. En del af forklaringen på de forskellige gruppers studievalg er formentlig, at adgangskvotienten for psykologi og medicin i 2018 var på 11 eller over på de fleste universiteter. Dermed havde studenter med de meget høje gennemsnit lettere adgang til disse uddannelser. Jurauddannelsen havde til sammenligning relativt lavere adgangskvotient på de fleste universiteter, hvor Syddansk Universitet havde den højeste adgangskvotient på 9,9.

Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark (tillæg)  2017/2018

19. juni 2019 - Nr. 235

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Studerende ved ordinære uddannelser i Danmark (tillæg)

Kontakt

Mikkel Jonasson Pedersen, tlf. 23 60 42 07

Kilder og metode

Tallene stammer fra Elevregistret og registret over befolkningens højest fuldførte uddannelse. Påbegyndt i året dækker over personer, der påbegyndte en videregående uddannelse i perioden 1. oktober året før - 30. september aktuelt år. Tallene for det seneste år er foreløbige og erfaringsmæssigt sker der en korrektion i forbindelse med næste års indberetning.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Stort set uændret antal offentligt forsørgede

19. juni 2019

Fra fjerde kvartal 2018 til første kvartal 2019 er antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige faldet med 900 personer, så der nu er 692.900 offentligt forsørgede, ekskl. SU-modtagere. Dette følger efter en periode med mere markante fald. Således er antallet af offentligt forsørgede 16-64-årige, ekskl. SU-modtagere, faldet med 150.500 personer fra første kvartal 2010 til fjerde kvartal 2018, svarende til et fald på 18 pct. Når faldet i seneste kvartal har været mindre end i de forudgående kvartaler, hænger det sammen med den øgede folkepensionsalder fra og med januar 2019. I det seneste kvartal er antallet af SU-modtagere steget med 1.400. Samtlige personopgørelser i artiklen er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  1. kvt. 2019

19. juni 2019 - Nr. 234

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. september 2019

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Roskilde indvinder stadig mest

18. juni 2019

Roskilde Kommune havde igen den største indvinding af råstoffer på land blandt kommunerne med 3,0 mio. m3, svarende til knap 10 pct. af den samlede indvinding, som var 31,1 mio. m3 i 2018 (eksklusive salt, olie og gas). Med en stigning på 0,1 pct. fra 2017 er mængden uændret, men det er stadig den største indvinding siden 2008, hvor der blev indvundet 35,8 mio. m3. Den største komponent er sand, sten og grus med 25,4 mio. m3. I alt skete 38 pct. af den samlede indvinding i seks kommuner: Roskilde, Aalborg, Aabenraa, Silkeborg, Kalundborg og Rebild.

Råstofindvinding på land  2018

18. juni 2019 - Nr. 233

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juli 2020

Alle udgivelser i serien: Råstofindvinding på land

Kontakt

Morten Skovrider Kollerup, tlf. 24 52 61 68

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Statistikken er eksklusive tal for indvindingen af salt, olie og gas

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Råstofindvinding i Danmark

Del sidens indhold
25-årige mænd har færre og færre domme

18. juni 2019

Antallet af domme for overtrædelse af straffeloven har været faldende for 25-årige mænd. Mænd, der blev født i 1992, havde fået 321 domme pr. 1.000 indbyggere, inden de fyldte 26 år. Det er væsentlig færre end blandt mænd, der blev født i 1980'erne, hvor antallet i flere år var omkring 420 domme pr. 1.000 indbyggere. Det er fjerde år i træk, at antallet af domme falder for mændenes vedkommende. For kvinder, som har fået en dom for overtrædelse af straffeloven, inden de fyldte 26 år, har antallet af domme været nogenlunde stabil for alle fødselsårgangene siden 1983. Kvinder født i 1983 havde fået 80 domme pr. 1.000 indbyggere, inden de fyldte 26 år. I 1992 var antallet 85.

Fødselsårgangenes kriminalitet  2018

18. juni 2019 - Nr. 232

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. juni 2020

Alle udgivelser i serien: Fødselsårgangenes kriminalitet

Kontakt

Iben Pedersen, tlf. 23 60 37 11

Jonas Ellemand, tlf. 24 90 74 98

Statistik­dokumentation

Fødselsårgangenes kriminalitet

Del sidens indhold
Vækst i international vejgodstransport

18. juni 2019

Det samlede internationale transportarbejde (gods gange distance) (sæsonkorrigeret) med danske lastbiler steg 14 pct. i første kvartal sammenlignet med fjerde kvartal sidste år og endte på 0,8 mia. tonkm. Stigningen skyldes en stigning i international transport fra Danmark til udlandet på 18 pct. og i øvrig international transport på 38 pct. Sammen med et fald i den nationale transport på 4 pct. resulterede første kvartal i et næsten uændret transportarbejde for danske lastbiler.

Godstransport med danske lastbiler  1. kvt. 2019

18. juni 2019 - Nr. 231

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. september 2019

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Faldende producent- og importprisindeks på årsbasis

17. juni 2019

Det samlede producentprisindeks for varer er i maj faldet med 0,4 pct. set i forhold til samme måned sidste år. Det er første gang siden oktober 2016 at årsudviklingen er negativ. Faldet skyldes hovedsaligt et fald i producentprisindeks for danskproducerede varer til eksport på 2,0 pct. set i forhold til samme måned sidste år. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 1,6 pct., som er den højeste årsstigning siden december 2018, hvor årsudviklingen lå på 1,2 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  maj 2019

17. juni 2019 - Nr. 230

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Store geografiske forskelle på uddannelsesniveau

17. juni 2019

Andelen af 25-69-årige, der har taget en erhvervskompetencegivende uddannelse, varierer op til 20 procentpoint afhængigt af kommune. Omegnen af storbyerne har overordnet den højeste andel, mens de mindre tætbefolkede kommuner har en lavere andel. Der er dog også store forskelle i Københavnsområdet, som både rummer kommunen med den højeste og kommunen med den laveste andel med en erhvervskompetencegivende uddannelse. I den absolutte top ligger Allerød (82 pct.), Gentofte og Lyngby-Taarbæk (81 pct.). I den anden ende af skalaen ligger Ishøj (62 pct.), Brøndby (63 pct.) og Lolland (64 pct.). På landsplan havde 74 pct. af de 25-69-årige i 2019 en erhvervsuddannelse eller en videregående uddannelse bag sig.

Befolkningens uddannelse  2019

17. juni 2019 - Nr. 229

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Befolkningens uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Uddannelsesstatus for de 15-69-årige i befolkningen er opgjort 1. januar aktuelt år. Oplysningerne om den højeste fuldførte uddannelse er opgjort 1. oktober året før. Oplysningerne om den socialøkonomiske status opgøres først et år senere. Se en nærmere beskrivelse i statistikdokumentation af opgørelsesmetoden og de anvendte begreber. Se også emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højest fuldført uddannelse

Del sidens indhold
Endnu få el- og plugin-hybridbiler

14. juni 2019

Bestanden af el-, plugin-hybrid- og brintdrevne biler nåede ultimo maj op på 19.000 køretøjer, hvoraf elbilerne stod for 11.900. Det svarer til, at elbilerne udgør 0,45 pct. af den samlede bestand af personbiler, mens hybrid- og brintbilerne udgør 0,27 pct. Der er i den offentlige debat nævnt måltal på såvel 500.000 som 1 mio. el- og hybridbiler i 2030, og der er derfor tilsyneladende langt til begge mål.

Nyregistrerede motorkøretøjer  maj 2019

14. juni 2019 - Nr. 226

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Firmaernes salg steg i april

14. juni 2019

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 2,4 pct. fra marts til april, mens det indenlandske salg ekskl. energi steg 1,7 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Mens salget inden for både industri og handel gik frem, faldt det inden for handel med biler og motorcykler.

Firmaernes køb og salg  april 2019

14. juni 2019 - Nr. 228

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Kvinder visiteres oftere til hjemmehjælp end mænd

14. juni 2019

I 2018 var 10,3 pct. af alle borgere på 65+ år visiteret til hjemmehjælp i form af personlig pleje og/eller praktisk hjælp. Det svarer til 122.500 personer. Blandt kvinder på 65+ år var 12,9 pct. visiteret til hjemmehjælp, mens den tilsvarende andel for mænd var 7,3 pct. Forskellen på hjælpen til mænd og kvinder gjorde sig gældende i alle aldersgrupper. Den største forskel mellem kønnene var blandt personer, der udelukkende var visiterede til praktisk hjælp, altså hjælp til opgaver i hjemmet såsom rengøring, madlavning og tøjvask. Her blev 3,0 pct. af mændene visiteret til hjælp sammenlignet med 6,2 pct. af kvinderne. Omvendt udligner kønsforskellen sig for personer, der udelukkende blev visiteret til personlig pleje, hvor 1,2 pct. kvinder og 1,5 pct. mænd blev visiteret til hjælp. Personlig pleje dækker fx over hjælp til bad, toiletbesøg og påklædning.

Hjemmehjælp  2018

14. juni 2019 - Nr. 225

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Hjemmehjælp

Kontakt

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Sofie Biering-Sørensen, tlf. 21 19 91 35

Kilder og metode

I opgørelserne indgår der tal fra alle 98 kommuner, hvor kommunerne har godkendt deres indberetning om visiteret hjemmehjælp. Alle befolkningstal i artiklen er for ultimo det pågældende år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ydelser til ældre

Del sidens indhold
Overnatningsrekord i januar-april med solrig påske

12. juni 2019

2019 tegner til at blive endnu et rekordår. I årets første fire måneder, januar-april, blev der med næsten 7 mio. overnatninger sat ny overnatningsrekord på de danske hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem. Det er en stigning på 351.100 eller 5 pct. i forhold til januar-april 2018, hvor den hidtidige rekord på mere end 6,6 mio. overnatninger blev sat. Det er især hotelovernatninger foretaget af danskere, som bidrog til rekorden med en andel på 56 pct. af den samlede stigning. Campingovernatninger foretaget af udlændinge udgjorde med 12 pct. den næststørste andel af stigningen. Campingpladserne har i 2019 bl.a. nydt godt af den solrigeste april, som DMI nogensinde har målt.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  april 2019

12. juni 2019 - Nr. 223

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Feriehusovernatninger slår ny påskerekord

12. juni 2019

I forbindelse med påsken var der i april måned 1,8 mio. overnatninger, hvilket samlet for de to påskemåneder marts og april giver 2,5 mio. overnatninger. Dette er ny rekord for både april måned og for de to påskemåneder som helhed. Den hidtige rekord for april var i 2017, hvor antallet af overnatninger var 1,6 mio., mens den hidtidige rekord for de to påskemåneder som helhed var i 2018, hvor der var 2,2 mio. overnatninger. I 2018 lå påsken i marts.

Feriehusudlejning  april 2019

12. juni 2019 - Nr. 224

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Brændstof trækker forbrugerpriserne ned

11. juni 2019

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,7 pct. i maj i forhold til samme måned sidste år. Det er et fald i forhold til april, hvor den årlige stigning var 1,0 pct. Det er i høj grad prisændringer inden for transport og boligbenyttelse, elektricitet og opvarmning, der trækker den årlige stigning i maj ned i forhold til april. Inden for de to grupper er det prisændringer på brændstof og flyrejser samt elektricitet, der trækker mest ned i årsstigningen i forhold til måneden før. Omvendt trækker fødevarer op i årsstigningen i forhold til april. Det skyldes bl.a. prisstigninger på chokolade efter prisfald i påsken måneden før.

Forbruger- og nettoprisindeks  maj 2019

11. juni 2019 - Nr. 221

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Laveste antal modtagere af kontanthjælpsydelser i ti år

11. juni 2019

I marts var der 125.900 modtagere af kontanthjælpsydelser i alt. Det er et fald på 1.200 modtagere, svarende til 0,9 pct., i forhold til måneden før. I løbet af de seneste tre år har tendensen været jævnt faldende med gennemsnitlige månedlige fald på omkring de 1.200 modtagere. Hermed ligger det samlede antal modtagere af kontanthjælpsydelser på det laveste niveau siden marts 2009. De tal, som omtales i artiklen, er korrigeret for normale sæsonudsving.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  1. kvt. 2019

11. juni 2019 - Nr. 222

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. september 2019

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Industrien øger fortsat produktionen

7. juni 2019

Det samlede produktionsindeks for industrien steg med 0,5 pct. i april. Produktionsindekset nåede dermed sit højeste niveau siden statistikkens start, når der ses bort fra december 2018, som var præget af særlige forhold i medicinalindustrien (se Nyt fra Danmarks Statistik 2019:37). Dermed lader det til, at den danske industri indtil videre ikke er påvirket af globale forhold som handelskrig, Brexit og afmatning i den øvrige europæiske industri (se Nyt fra Danmark Statistik 2019:175). Industriens produktion og omsætning er den statistik, der tidligst offentliggør tal indberettet af industriens virksomheder. Den giver dermed det første 'hårde' pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  april 2019

7. juni 2019 - Nr. 220

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Fald i antal af ledige job i det private

7. juni 2019

Antallet af ledige stillinger i den private sektor var i første kvartal 2019 på 34.500, når der er korrigeret for sæsonudsving. Det er et fald på 1.700 i forhold til kvartalet før. Andelen af ledige stillinger var 2,0 pct. af summen af ledige og besatte stillinger. Andelen af ledige stillinger faldt med 0,1 procentpoint i forhold til kvartalet før. I samme periode steg ledigheden ifølge Arbejdskraftundersøgelsen (AKU) fra 5,2 til 5,3 pct. af arbejdsstyrken. Sammenhængen mellem de to konjunkturindikatorer, andelen af ledige stillinger og AKU-ledigheden, er illustreret i nedenstående Beveridge-kurve.

Ledige stillinger  1. kvt. 2019

7. juni 2019 - Nr. 218

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. september 2019

Alle udgivelser i serien: Ledige stillinger

Kontakt

Monica Wiese Christensen, tlf. 21 73 34 69

Kilder og metode

Statistikken dækker tilnærmelsesvist den private sektor, idet statistikken dækker de fleste brancher, som domineres af private virksomheder. Der indsamles dog ikke data for landbrug, skovbrug og fiskeri samt kultur, fritid og anden service. En ledig stilling er en lønnet stilling, der er
nyoprettet, ubesat eller er ved at blive ledig, og som arbejdsgiveren tager
aktive skridt til at besætte med en egnet kandidat uden for den pågældende
virksomhed. Statistikken udarbejdes kvartalsvis, men data indsamles månedsvis, og statistikken er således ikke en status på et givet tidspunkt, men beskriver ledige stillinger som et gennemsnit for hele kvartalet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ledige stillinger

Del sidens indhold
Eksporten af varer steg i april

7. juni 2019

Eksporten af varer steg med 5,6 pct. i april, men er over de seneste tre måneder faldet med 2,3 pct. Importen steg med 1,2 pct. i april. Det viser tallene for udenrigshandel med varer eksklusive skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  april 2019

7. juni 2019 - Nr. 217

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Overskuddet på betalingsbalancen steg i april

7. juni 2019

I april var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 16,1 mia. kr. i sæsonkorrigerede tal. Det er en stigning på 4,7 mia. kr. i forhold til marts og skyldes stigninger i overskuddet på varer og indkomst.

Betalingsbalancen over for udlandet  april 2019

7. juni 2019 - Nr. 219

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Forsat få tvangsauktioner

6. juni 2019

Med 184 tvangsauktioner i maj mod 197 måneden før er antallet af tvangsauktioner faldet med 7 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Antallet af tvangsauktioner har generelt ligget stabilt de seneste fem måneder med et gennemsnit på 188 auktioner om måneden i 2019. Det lave antal tvangsauktioner de seneste måneder betyder desuden, at man, hvis man ser bort fra enkeltstående måneder de seneste par år, skal helt tilbage til første halvdel af 2008 for at finde et tilsvarende lavt niveau, som den seneste tid har budt på.

Tvangsauktioner  maj 2019

6. juni 2019 - Nr. 215

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Færre konkurser, men flere tabte job i maj

6. juni 2019

Der var 211 konkurser i maj blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 5 pct. færre end i april. Konkurserne medførte 1.039 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, eller 21 pct. flere end i april. I perioden marts-maj 2019 var der 6 pct. flere konkurser end i december 2018 til februar 2019, men jobtabet var 19 pct. lavere. I denne måneds artikel er der fokus på hvor lang tid, de konkursramte virksomhederne har levet.

Konkurser  maj 2019

6. juni 2019 - Nr. 214

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. juli 2019

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Byggeomkostningerne er stort set uændrede

6. juni 2019

Med et fald på minus 0,1 pct. er byggeomkostningsindekset stort set uændret i første kvartal 2019, sammenlignet med fjerde kvartal 2018. Faldet i de samlede byggeomkostninger skyldes især faldende omkostninger til materialer på minus 0,2 pct., mens en stigning i arbejdsomkostningerne på 0,2 pct. har været med til at trække de samlede omkostninger i den modsatte retning. Den samme modsatrettede tendens ses for omkostningerne ved opførelsen af både enfamiliehuse og etagebyggeri, hvor omkostningerne til materialer er faldet med hhv. minus 0,2 pct. og minus 0,1 pct., mens arbejdsomkostningerne for de to typer byggeri er steget med hhv. 0,1 pct. og 0,2 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  1. kvt. 2019

6. juni 2019 - Nr. 216

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. september 2019

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Offentligt forbrug på 546 mia. kr. i 2018

3. juni 2019

Det offentlige forbrug var 546,2 mia. kr. i 2018, hvilket er en stigning på 2,0 pct. i løbende priser (dvs. blandt andet ikke korrigeret for inflation) i forhold til året før. Offentligt forbrug er ydelser, som det offentlige stiller til rådighed for borgerne, og de siger derved noget om størrelsen på den offentlige sektor. Omfordelingen i samfundet via sociale overførsler (fx folkepension og SU) samt subsidier til virksomheder indgår ikke i det offentlige forbrug, men er derimod en del af de samlede offentlige udgifter. Social beskyttelse (43 pct.), sundhedsvæsen (16 pct.) og undervisning (13 pct.) er blandt de største offentlige udgiftsposter. Disse tre poster udgør hhv. 24, 31 og 18 pct af det offentlige forbrug.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2018 (juni-version)

3. juni 2019 - Nr. 212

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. november 2019

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Krimiromaner har et solidt tag i alle aldersgrupper

3. juni 2019

Kriminalromaner er den mest populære litteraturgenre. Hver tredje foretrækker at læse krimistof. Blandt personer over 44 år svarer 37 pct., at de bedst kan lide krimi, mens det samme gør sig gældende for 21 pct. mellem 16-34 år. Historiske romaner er mest udbredte blandt personer over 64 år, hvor cirka hver tredje foretrækker denne genre. 30 pct. af de 16-24-årige og 21 pct. af de 25-34-årige foretrækker fantasy og science fiction, mens det samme kun gælder for 4 pct. af de 65-74-årige og 1 pct. af dem over 74 år. Kriminalromaner, skønlitteratur uden bestemt genre og historiske romaner er de tre mest foretrukne genrer hos både kvindelige og mandlige læsere. Størst præferenceforskel mellem kønnene ses inden for kærlighed og erotik, som foretrækkes af 17 pct. af kvinderne, men kun 3 pct. af mændene.

Kulturvaner  1. kvt. 2019

3. juni 2019 - Nr. 213

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. september 2019

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Kulturvaneundersøgelsen gennemføres hvert kvartal, som en spørgeskemaundersøgelse blandt ca. 15.000 personer, der udgør et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover. Ca. 4.500 besvarelser indsamles. For at opnå en tilstrækkelig statistisk sikkerhed baserer de fleste tabeller sig på tal fra fire kvartaler samlet årsvist.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Hvert 10. ejendomssalg er til familien

31. maj 2019

Typisk foregår et ejendomssalg mellem parter, der ikke er i familie med hinanden (almindelig fri handel), men i 2018 foregik hvert 10. ejendomssalg mellem parter, der er i familie med hinanden (familieoverdragelse). Denne andel har ligget nogenlunde konstant de seneste ti år. Antallet af familieoverdragelser er ligesom det samlede antal salg steget støt. Det steg fra 6.808 i 2009 til 12.277 i 2018, hvilket er en stigning på 80 pct., viser tal fra tinglysningssystemet over fast ejendom. Med over 12.000 familieoverdragelser i 2018 er antallet nu på højde med niveauet fra umiddelbart før finanskrisen, hvor antallet af familiesalg toppede.

Ejendomssalg (md.)  marts 2019

31. maj 2019 - Nr. 211

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Første kvartal bød på afdæmpet vækst

29. maj 2019

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,2 pct. i første kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Det viser den første beregning af det kvartalsvise nationalregnskab for første kvartal. Det er kombinationen af et stort fald i nettoeksporten og en svag udvikling i forbruget, offentligt og privat, der holder vækstraten nede. Siden første kvartal 2018 er BNP steget med 2,2 pct. Beskæftigelsen steg med 0,5 pct. i første kvartal, mens de præsterede timer steg med 0,3 pct. Usikkerheden på BNP-væksten kan generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint, baseret på hidtidige erfaringer.

Kvartalsvist nationalregnskab  1. kvt. 2019

29. maj 2019 - Nr. 208

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Fortsat uændret bruttoledighed

29. maj 2019

Fra marts til april faldt antallet af bruttoledige personer omregnet til fuld tid med 300 til 103.000. Ledighedsprocenten ligger således uændret på 3,7 pct. af arbejdsstyrken for årets fire første måneder. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigeret, med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  april 2019

29. maj 2019 - Nr. 209

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Bygge og anlægs forventninger i nyt lavpunkt

29. maj 2019

Industriens sæsonkorrigerede konjunkturindikator er steget svagt fra minus 3 i april til minus 2 i maj. Bygge og anlæg derimod er faldet svagt fra minus 4 til minus 5. Dermed er niveauet det laveste i to år. I april 2017 var nettotallet også minus 5, men dengang i en stigende tendens og ikke, som nu, i en faldende tendens. Den samlede tillidsindikator er steget til 108 i maj, især trukket op af en markant vækst i forbrugerforventningerne, mens de fire erhverv tilsammen trækker lidt ned.

Konjunkturbarometer for erhvervene  maj 2019

29. maj 2019 - Nr. 210

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. juni 2019

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Erhvervsuddannede kommer hurtigst i arbejde

28. maj 2019

Dem med en erhvervsuddannelse havde den højeste beskæftigelsesfrekvens blandt dem, der gennemførte en kompetencegivende uddannelse i 2015. Tre måneder efter endt uddannelse var 73 pct. allerede i job, og beskæftigelsesfrekvensen var helt stabil de første par år efter endt uddannelse. Modsat steg beskæftigelsesfrekvensen løbende for dem med videregående uddannelser. Først efter 21 måneder efter endt uddannelse var personer med en mellemlang eller en lang videregående uddannelse ved at være på samme niveau, idet hhv. 72 og 70 pct. var i beskæftigelse. Dem med en kort videregående uddannelse havde en lavere beskæftigelsesfrekvens, og 54 pct. var i beskæftigelse 21 måneder efter endt uddannelse. Personer med en bacheloruddannelse havde den laveste beskæftigelsesfrekvens, og det var også den eneste uddannelsesgruppe, hvor beskæftigelsesfrekvensen faldt de første år efter uddannelse. Kun 8 pct. var i beskæftigelse efter 21 måneder.

Fra uddannelse til arbejdsmarked  2017

28. maj 2019 - Nr. 207

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. september 2020

Alle udgivelser i serien: Fra uddannelse til arbejdsmarked

Kontakt

Martin Herskind, tlf. 21 34 03 31

Kilder og metode

Tallene stammer fra afgangsregistret, hvor udgangspunktet er en afgangspopulation fra overgangsregistret. I overgangsregistret ses på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser og uddannelsesskift indenfor en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. 
Adgangsgivende uddannelsesforløb indgår ikke i gruppen af gymnasiale uddannelser i beregningerne. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Afgangsregistret

Del sidens indhold
Lønnen steg samlet set med 2,3 pct.

28. maj 2019

Der er konstateret fejl i vægtene i det standardberegnede indeks for 1. kvt. og 2. kvt. 2019. Fejlen har haft betydning for den årlige udvikling i nogle delbrancher. Ændringen i første tabel  er markeret med rødt.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Den private sektor og offentlig forvaltning og service havde ifølge det standardberegnede lønindeks en lønudvikling på årsbasis på stort set samme niveau i årets første kvartal. Ansatte i virksomheder og organisationer (den private sektor) havde en lønstigning på 2,4 pct. i årets første kvartal i forhold til samme kvartal sidste år. Herefter fulgte de ansatte i kommuner og regioner, hvor lønnen pr. time i begge tilfælde steg med 2,3 pct. i samme periode. For de ansatte i staten steg lønnen med 2,1 pct. i forhold til første kvartal 2018. Samlet set steg lønnen pr. time med 2,3 pct. på årsbasis for alle sektorer under et.

Lønindeks  1. kvt. 2019

28. maj 2019 - Nr. 205

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. august 2019

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Flest på kvindekrisecentre fra Region Hovedstaden

28. maj 2019

I løbet af 2018 blev der indskrevet 2.019 kvinder på landets kvindekrisecentre, og størstedelen af kvinderne havde bopæl i Region Hovedstaden før deres indskrivning. 38 pct. eller 766 kvinder fra Region Hovedstaden lod sig indskrive på et kvindekrisecenter. Den laveste andel kom fra Region Nordjylland, idet 156 eller 8 pct. kvinder oprindeligt havde bopæl her. Den høje andel kvinder fra Region Hovedstaden, der kommer på kvindekrisecenter, skal ses i lyset af, at cirka en tredjedel af landets kvinder bor i denne region (32 pct.). I Region Nordjylland bor blot en tiendedel af landets kvinder (10 pct.). Til trods for dette er der alligevel relativt flere kvinder på kvindekrisecenter, som kommer fra Region Hovedstaden end fra resten af landet. Bopælsadressen er kvindens oplyste folkeregisteradresse i cpr-registret. I halvdelen af alle opholdene havde kvinden børn med. I alt blev der medbragt 1.915 børn.

Kvinder og børn på kvindekrisecentre  2018

28. maj 2019 - Nr. 204

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. maj 2020

Alle udgivelser i serien: Kvinder og børn på kvindekrisecentre

Kontakt

Nadia Amalie Hjortø, tlf. 

Kilder og metode

I statistikken for 2022 er 7 pct. af kvinderne og 11 pct. af børnene enten indberettet anonymt eller uden et validt CPR-nummer. For disse kvinder og børn har Danmarks Statistik ikke baggrundsoplysninger såsom bopælskommune, alder og herkomst. Hvis kvinden er indberettet anonymt, er det heller ikke muligt at se, om den samme kvinde har haft flere ophold i løbet af året. Der kan derfor være usikkerhed om de kvinder og børn, der er indberettet anonymt eller uden et validt CPR-nummer.Fra 2022 er kvindekrisecentrene blevet bedt om at godkende deres data på summarisk niveau for en 3-årig periode inden udgivelse. For statistikåret 2022 er de således blevet bedt om at godkende data for perioden 2020-2022. I statistikåret 2022 har alle kvindekrisecentre godkendt deres data.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Krisecentre

Del sidens indhold