oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Markant større tilgang til førtidspension

20. april 2021

Der kom 24.400 nye førtidspensionister til i løbet af 2020, hvilket er den største tilgang i over ti år. Stigningen i nye førtidspensionister er mest udtalt blandt de 60-69-årige, der med 10.800 personer i 2020 mere end fordobler tilgangen i forhold til 2019. Stigning kan blandt andet tilskrives den hævede pensionsalder. Blandt de 60-69-årige nye førtidspensionister er 8.400 på seniorpension. Ordningen erstattede seniorførtidspensionen i januar 2020. Den nye seniorpension giver nedslidte med tilknytning til arbejdsmarkedet, og med højest seks år til pensionsalderen, lettere adgang til førtidspension end tidligere. Blandt de 40-59-årige og 18-39-årige er tilgangen til førtidspension nu på samme niveau som før førtidspensionsreformen i 2013.

Folke- og førtidspension  2021

20. april 2021 - Nr. 144

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. april 2022

Alle udgivelser i serien: Folke- og førtidspension

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om sociale pensioner er baseret på Danmarks Statistiks pensionsregister. Oplysningerne kommer fra de it-systemer, der administrerer udbetaling af social pension.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Folke- og førtidspension (md.)

Del sidens indhold
Flere offentligt forsørgede i 2020

19. april 2021

Antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen er steget med 52.600 fra 2019 til 2020, hvis man ser bort fra antallet af SU-modtagere. Dermed var der 754.500 offentligt forsørgede eksklusive SU-modtagere i 2020. Stigningen skyldes især COVID-19. Derudover har det haft betydning, at folkepensionsalderen har været gradvist stigende siden 2019. Tallene i denne offentliggørelse er omregnet til fuldtidsmodtagere. I alt var der 1.460.300 personer i 2020, eksklusive SU-modtagere, der i kortere eller længere tid modtog offentlig forsørgelse.

Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)  2020

19. april 2021 - Nr. 143

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. april 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under pensionsalderen (år)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Kilder og metode

Denne opgørelse bygger på datagrundlaget for den årlige statistik over Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen fra Danmarks Statistik. Statistikken over offentligt forsørgede dækker alle forsørgelsesydelser for personer der er født 16 år, men endnu ikke har nået deres folkepensionsalder. Fuldtidsmodtagere er beregnet ud fra det samlede antal deltagere på ydelserne og varigheden af den periode, hvor de hver især har modtaget ydelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Firmaernes salg på vej mod niveauet før COVID-19

16. april 2021

Firmaernes salg i alt ekskl. energi mv. steg med 1,8 pct. eller 6,1 mia. kr. fra januar til februar 2021, når salget er korrigeret for sæsonudvikling og effekten af handelsdage. Denne udvikling er primært båret af salget i industrien og engroshandel. Enkelte brancher vækster trods COVID-19 heriblandt brancherne for udgivelse af software. I denne artikel ses nærmere på væksten i branchen for dansk udgivet software.

Firmaernes køb og salg  februar 2021

16. april 2021 - Nr. 141

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Firmaernes overskud faldt i 2019

16. april 2021

Firmaerne i regnskabsstatistikken for private byerhverv havde i 2019 samlet set et resultat før selskabsskat, som var 149 mia. kr. lavere end året før, hvilket svarer til et fald på 27 pct. Faldet følger en ekstraordinært stor stigning i 2018 på 193 mia. kr., som især skyldtes frasalg og omstruktureringer i den danske del af enkelte betydende globale koncerner. Resultatet før selskabsskat var på 407 mia. kr. i 2019, og faldet består af en nedgang i det ordinære resultat på 49 mia. kr. til 322 mia. kr., og et fald i de finansielle nettoindtægter fra 185 mia. kr. til 85 mia. kr. De største absolutte fald i resultatet før skat var inden for industri og forsyning med 88 mia. kr. og inden for råstofindvinding med 65 mia. kr.

Regnskabsstatistik for private byerhverv  2019

16. april 2021 - Nr. 142

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2022

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for private byerhverv

Kontakt

Jeppe Strandgaard Herring, tlf. 24 44 43 06

Mads Tygesen, tlf. 

Kilder og metode

For regnskabsåret 2022 blev der udsendt et spørgeskema til en stikprøve på ca. 9.000 firmaer inden for det private erhvervsliv, herunder til alle firmaer med mindst 50 ansatte. Desuden anvendes oplysninger fra Erhvervs-registeret, SKAT og selskabernes årsrapporter. Bemærk at statistikken kun omfatter markedsaktivitet, dvs. statistikken omfatter ikke firmaer inden for offentlig forvaltning og service mv. Beløbene opgøres i løbende priser. Værditilvækst (pct.) er værditilvækst i pct. af summen af omsætning og andre driftsindtægter. Bruttoavance er bruttofortjeneste i pct. af omsætning. Bruttofortjenesten beregnes som omsætning minus vareforbrug og køb af lønarbejde og underentrepriser. Soliditetsgraden er et udtryk for forholdet mellem egenkapitalen og aktivernes sum. Overskudsgraden er målt som ordinært resultat i pct. af driftsindtægter og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer. Egenkapitalens forrentning er målt som resultat efter selskabsskat i pct. af den gennemsnitlige egenkapi-tal i løbet af året og omfatter kun ikke-personligt ejede firmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Del sidens indhold
Stigende producent- og importpriser for varer

15. april 2021

Det samlede producentprisindeks for varer er i marts 2021 steget med 5,8 pct. i forhold til samme måned sidste år. Stigningen i producentprisindekset er 2,7 procentpoint større end sidste måned, hvor indekset steg med 3,1 pct., og er den største stigning siden oktober 2018. Udviklingen er hovedsageligt drevet af stigning i energiforsyning på 70,5 pct. samt stigning i råstofindvinding på 43,8 pct. Derudover bidrager også en stigning i industri på 0,8 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 2,3 pct. Stigningen i importprisindekset er 1,6 procentpoint større end sidste måned, hvor indekset steg med 0,7 pct. Udviklingen i importprisindekset er hovedsageligt drevet af stigning i råstofindvinding og industri, som er steget med hhv. 53,8 pct. og 0,9 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  marts 2021

15. april 2021 - Nr. 140

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Næsten uændrede flytninger trods COVID-19

15. april 2021

Knap 7.000 personer flyttede over Øresund i 2020. Dette slutter sig til normalen for antallet af flytninger mellem Sverige og Danmark, der med kun få udsving siden 2014 har ligget konstant på ca. 7.000 om året. Medens flere personer valgte at flytte fra Sverige til Danmark i 2020 sammenlignet med de forudgående år, valgte færre personer at flytte den modsatte vej fra Danmark til Sverige. Samlet set var der tale om et nettooverskud på 827 personer, der flyttede fra Sverige mod Danmark i 2020.

Flyttestatistik for Øresundsregionen  2020

15. april 2021 - Nr. 139

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. april 2022

Alle udgivelser i serien: Flyttestatistik for Øresundsregionen

Kontakt

Lonnie Graversgaard Jensen, tlf. 30 35 72 92

Malene Baureis Hansen, tlf. 

Kilder og metode

Denne flyttestatistik udgør en del af Ørestat. Den foreliggende statistik udarbejdes i et samarbejde mellem Danmarks Statistik og Statistiska centralbyrån (SCB) i Sverige. Statistikken bygger på oplysninger hentet fra SCB, der fra og med 1998 har registreret oplysninger om de flyttede personer mellem Sverige og Danmark. I opgørelsen indgår de personer, der er registreret som ind- eller udvandret i det aktuelle år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Lille nedgang for fiskeriet i 2020

14. april 2021

Den samlede landingsværdi for dansk fiskeri blev på 3,1 mia. kr. i 2020, et fald på 4 pct. i forhold til 2019. Mængden af landet fisk steg til gengæld med 13 pct. til 734.000 ton. I samme periode faldt antallet af fartøjer i fiskeflåden med 61 til 1.998 registrerede fiskefartøjer. De seneste fire år har fiskeriet indbragt ca. 3,3 mia. kr. årligt, hvilket er 87 mio. kr. mere end niveauet for den foregående fire-års-periode.

Fiskeriets struktur og landinger  2020

14. april 2021 - Nr. 138

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. april 2022

Alle udgivelser i serien: Fiskeriets struktur og landinger

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Grundlaget for fartøjsstatistikken er Fiskeristyrelsens (FST) register over fiskerfartøjer pr. 31. december. Landingsstatistikken udarbejdes på basis af FST's register for handel med fisk, krebs- og bløddyr i første omsætningsled, suppleret med data fra fartøjernes logbøger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Danske fiskerfartøjer
Tæt på 1 mio. færre teatertilskuere

14. april 2021

1,9 mio. har i sæsonen 2019/2020 overværet scenekunst, hvilket sammenlignet med sidste sæson er et fald på 900.000 tilskuere svarende til 32 pct. Det var særligt scenekunst målrettet voksne, der havde mindre aktivitet i sæsonen, hvor tilskuertallet faldt med 35 pct. Scenekunst for børn og unge under 25 år faldt til sammenligning med 24 pct. Tallene i denne artikel dækker sæsonen 2019/2020 som går fra perioden 1. juli 2019 til 30. juni 2020. Resultaterne belyser tre kvartaler, som ikke har været påvirket af COVID-19 samt ét kvartal, som har været berørt af de omfattende nedlukninger af blandt andet teatrene.

Scenekunst  2019/2020

14. april 2021 - Nr. 137

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Scenekunst

Kontakt

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra statistikken Scenekunst. Undersøgelsen er baseret på resultaterne fra indberetninger fra 267 aktive og 70 inaktive statsstøttede og ikke-statsstøttede teatre i referenceperioden. Dataindsamlingen pågik mellem oktober 2025 og januar 2026.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Scenekunst

Del sidens indhold
Stadig stor nedlukning i overnatningsbranchen

13. april 2021

Samlet set var der 182 hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem, der ingen overnatninger havde i februar 2021, hvilket svarer til 20 pct. af alle overnatningssteder. Dette berørte 28 pct. af hotellerne, 13 pct. feriecentrene og 11 pct. vandrerhjemmene, mens det kun drejede sig om 2 pct. af campingpladserne. De manglende overnatninger omfatter både overnatningssteder, der pga. COVID-19 har valgt at holde lukket og overnatningssteder, der har haft åbent men ingen overnattende gæster. Samtidig havde 19 pct. af alle overnatningssteder under 100 overnatninger i februar 2021. For hotellerne berørte det 18 pct., mens det for feriecentre, campingpladser og vandrerhjem omhandlede hhv. 9 pct., 21 pct. og 28 pct. af overnatningsstederne. Denne opgørelse medtager kun overnatningssteder, der under normale omstændigheder ville have åbent i februar. Virksomheder, der normalt har sæsonlukket, indgår ikke.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  februar 2021

13. april 2021 - Nr. 136

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
COVID-19 sætter stopper for endnu et rekordår

13. april 2021

COVID-19 satte i 2020 en stopper for en lang stime af rekordår for dansk turisme fra 2014 til 2019. I alt endte antallet af overnatninger hos danske feriehuse, hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem og lystbådehavne på 44,6 mio. overnatninger, hvilket er en nedgang på 20 pct. fra 56,1 mio. overnatninger i 2019. På de enkelte overnatningsformer var hoteller og vandrerhjem hårdest ramt, og begge overnatningsformer fik halveret deres overnatningstal i forhold til 2019. Feriehusene, der har flest overnatninger, gik tilbage med 4 pct., mens camping gik tilbage med 2 pct. Lystbådehavnene var den eneste overnatningsform, der gik frem i forhold 2019 med en fremgang på 1 pct.

Turistovernatninger i Danmark (år)  2020

13. april 2021 - Nr. 134

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. april 2022

Alle udgivelser i serien: Turistovernatninger i Danmark (år)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem

Feriehusudlejning

Del sidens indhold
Danskere på vinterferie bag rekordfebruar

13. april 2021

I februar 2021 var der i alt 1,1 mio. overnatninger i udlejede feriehuse, hvilket er ny rekord for overnatninger i februar måned. Rekorden er skabt af, at de danske overnatninger steg med 176 pct. til i alt 1,0 mio overnatninger. Den store fremgang i danske overnatninger mere end opvejede, at der stort set ingen udenlandske overnatninger var. Det skal dog bemærkes, at februar måned er den eneste måned, hvor der normalt er flere danske overnatninger end udenlandske. Set over et helt år kan en stigning i danske overnatninger ikke opveje, at der ingen udenlandske overnatninger var, da danskerne normalt kun står for en fjerdedel af årets overnatninger.

Feriehusudlejning  februar 2021

13. april 2021 - Nr. 135

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Industriens produktion faldt en smule i februar

12. april 2021

Industriens samlede produktionsindeks faldt med 1,0 pct. i februar. Produktionen svinger meget på månedsbasis, og set over perioden december 2020 - februar 2021, så steg produktionen med 4,6 pct. i forhold til de foregående tre måneder. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  februar 2021

12. april 2021 - Nr. 133

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Laveste bilsalg i januar-marts siden 2014

12. april 2021

Genåbningen af bilforhandlernes udstillingslokaler efter nedlukningen i januar-februar har i stort omfang lokket bilkøberne tilbage. Det sæsonkorrigerede salg på 19.400 nye personbiler i marts 2021 er næsten lige så stort som det samlede beskedne salg i januar-februar. Tilgangen til husholdningerne lå 141,1 pct. højere i marts end i februar, mens tilgangen til erhvervene lå 36,0 pct. højere. Efter et stort salg i december og lave salg i januar og februar lå det samlede salg i første kvartal 2021 32,8 pct. lavere end i fjerde kvartal 2020. Vurderingen af de aktuelle udviklingsforløb i de sæsonkorrigerede tal skal foretages med megen forsigtighed, fordi COVID-19 restriktioner og afgiftsændringer i det seneste år har medført store ekstraordinære udsving i bilsalget. Dette er uddybet senere i artiklen.

Nyregistrerede motorkøretøjer  marts 2021

12. april 2021 - Nr. 132

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Benzin og diesel trækker forbrugerprisindekset op

12. april 2021

Det samlede forbrugerprisindeks steg 1,0 pct. i marts i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er højere end i februar, hvor den årlige stigning var 0,6 pct. Forbrugerprisindekset for marts er fortsat påvirket af COVID-19, da bortfaldet af prisobservationer er større end normalt. For en række brancher har det ikke været muligt at indhente priser, så prisudviklingen er i disse tilfælde blevet estimeret. Det er i høj grad prisændringer inden for transport, herunder særligt prisstigninger for benzin og diesel, der trækker årsstigningen i forbrugerprisindekset op i marts i forhold til måneden før. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 0,8 pct. i marts, hvilket er identisk med den årlige stigning måneden før.

Forbruger- og nettoprisindeks  marts 2021

12. april 2021 - Nr. 131

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Det lave antal tvangsauktioner fortsætter i marts

9. april 2021

Med 143 tvangsauktioner i marts mod 147 måneden før, er antallet af tvangsauktioner faldet med 3 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Dermed fortsætter det lave niveau af tvangsauktioner, som man har set siden slutningen af 2020. Det lave antal tvangsauktioner i marts betyder samtidig, at årets første tre måneder har budt på 26 færre tvangsauktioner i forhold til de sidste tre måneder af 2020, hvor der samlet set blev bekendtgjort 462 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  marts 2021

9. april 2021 - Nr. 128

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Størst frafald på erhvervsuddannelserne

9. april 2021

Erhvervsuddannelserne har fortsat det højeste frafald. Af de knap 45.800 elever, der i 2015 påbegyndte en erhvervsuddannelse, var 42 pct. i løbet af fem år stoppet på deres uddannelse uden at have fuldført erhvervsuddannelsen. Dette er en stigning på 7 procentpoint sammenlignet med 2011-årgangen. Den næsthøjeste andel afbrudte var i gruppen af studerende på de korte videregående uddannelser, hvor fem-års-frafaldet var 29 pct. for dem, der startede uddannelsen i 2015. Uddannelsesgrupperne med lavest afbrud var de lange videregående uddannelser og Ph.d., hvor fem-års-frafaldet var hhv. 11 pct. og 10 pct. for studerende påbegyndt i 2015.

Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper  2019/2020

9. april 2021 - Nr. 130

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Tilgang og afgang fra uddannelsesgrupper

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Tallene stammer fra overgangsregistret, som er en bearbejdet version af Elevregistret. Overgangsregistret ser på uddannelsesgrupper i stedet for enkeltuddannelser. Uddannelsesskift inden for en uddannelsesgruppe betragtes ikke som afbrud. Uddannelsesstatus opgøres i gruppen efter et og fem år i forhold til studiestart i gruppen. Opgøres frafaldet over en længere periode, vil andelen af studerende, der gennemfører eller falder fra derfor ændre sig. I forbindelse med den årlige opdatering af tallene vil der erfaringsmæssigt ske ændringer i tallene tilbage i tiden. Fx kan studerende som har afbrudt en uddannelsesgruppe skifte status fra afbrudt til igangværende, når der indberettes nye tal næste år. Særligt de seneste år må derfor betragtes som foreløbige.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overgangsregistret
Udenrigshandlen steg i februar

9. april 2021

I februar 2021 steg eksporten af varer og tjenester samlet med 0,9 pct. i sæsonkorrigerede tal. Stigningen sker som følge af en stigning i vareeksporten, mens der er fald i tjenesteeksporten. Den samlede import steg i samme periode 2,9 pct. som følge af en stigning i vareimporten. Samlet set gav handlen med varer og tjenester et overskud på 14,0 mia. kr. i februar.

Betalingsbalance og udenrigshandel  februar 2021

9. april 2021 - Nr. 127

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Biografernes billetsalg halveret i 2020

9. april 2021

Der blev solgt knapt 7,0 mio. biografbilletter i 2020, hvilket var 5,8 mio. færre billetter end i 2019, svarende til et fald på 45 pct. Forklaringen er de omfattende nedlukninger under COVID-19. Billetsalget i starten af året var på samme niveau som i 2019 med en stor stigning omkring vinterferien. Fra marts måned blev der solgt ganske få billetter, da det kun var få biografer, fx drive-in biografer, der måtte holde åbent under nedlukningen. Efter den kontrollerede genåbning af biograferne, steg billetsalget, men har hele året kun ligget på omkring halvdelen af niveauet i 2019.

Biografer og film  2020

9. april 2021 - Nr. 129

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Biografer og film

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Kilder og metode

Statistikken omfatter spillefilm, som har været vist ved offentlige forestillinger i Danmark. Lukkede forestillinger, forestillinger i forskellige klubber mv. (fx pensionistklubber og børnefilmklubber) er ikke med i opgørelserne. Opgørelsen omfatter ikke Færøerne og Grønland.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Biografer og film

Del sidens indhold
Ekstra tilskud til familier på nedsat kontanthjælp

8. april 2021

I fjerde kvartal 2020 modtog 14.600 forsørgere det midlertidige børnetilskud, som blev indført i 2019 og udbetalt første gang i januar 2020. Det midlertidige børnetilskud kan ydes til familier med børn under 15 år, hvor en eller begge forældre modtager nedsat kontanthjælp. Blandt de 14.600 modtagere af midlertidigt børnetilskud var 49 pct. berørt af kontanthjælpsloftet, 37 pct. på integrationsydelse og 12 pct. på uddannelseshjælp til unge under 30 år uden uddannelse. I december 2020 modtog 11.500 personer integrationsydelse, se Nyt fra Danmarks Statistik 2021:86. Heraf modtog 5.500 også midlertidigt børnetilskud. Ud af de 575.000 forsørgere, der modtog børneydelse (børnecheck) i fjerde kvartal 2020, udgjorde familier på integrationsydelse, uddannelseshjælp eller kontanthjælp kun 4 pct. i alt.

Børnefamilieydelser og børnetilskud  2020

8. april 2021 - Nr. 126

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2022

Alle udgivelser i serien: Børnefamilieydelser og børnetilskud

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Kilder og metode

Statistikken om børnefamilieydelser og børnetilskud er baseret på Danmarks Statistiks bør-netilskudsstatistikregister. Oplysningerne hertil er modtaget fra de it-systemer, der admini¬strerer udbetaling af bør¬neydelser hos Udbetaling Danmark og ATP. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Børnefamilieydelse og børnetilskud

Del sidens indhold
Færre konkurser og tabte job i marts

8. april 2021

Der var 192 erklærede/kundgjorte konkurser i marts blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 7,3 pct. færre end i februar. Konkurserne medførte 740 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 4,3 pct. færre end i februar. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i første kvartal 2021 var 14,3 pct. højere end i fjerde kvartal 2020, mens jobtabet var 13,3 pct. lavere. Effekten af de mange tvangsopløsninger i oktober-november 2020 er nu klinget noget af, så det totale antal konkurser i marts på 866 opgjort i faktiske tal er noget mindre end i januar-februar. Kun knap en fjerdedel heraf er i aktive virksomheder. Udviklingen i og omfanget af tvangsopløsninger er behandlet nærmere nedenfor.

Konkurser  marts 2021

8. april 2021 - Nr. 124

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fortsat stigende priser på byggeri af enfamiliehuse

8. april 2021

Prisen på byggeri af et nyt fritliggende enfamiliehus er fra 2019 til 2020 steget med 4,5 pct. Prisudviklingen på opførelse af et nyt enfamiliehus er steget en smule mindre end prisen på salg af eksisterende enfamiliehuse, som steg fra 2019 til 2020 med 4,8 pct, se Nyt fra Danmarks Statistik 2021:64. I samme periode er prisen på udførelse af renoverings- og vedligeholdelsesopgaver i boliger og erhvervsejendomme steget med 2,3 pct.

Producentprisindeks for byggeri  2020

8. april 2021 - Nr. 125

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2022

Alle udgivelser i serien: Producentprisindeks for byggeri

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Statistikken om prisudviklingen for enfamiliehuse er baseret på indberettede priser fra typehusfirmaer og oplysninger fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken om prisudviklingen for renoverings- og vedligeholdelsesopgaver udarbejdes på baggrund af indberettede priser fra håndværksfirmaer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producentprisindeks for byggeri af boliger

Producentprisindeks for renovering og vedligeholdelse
Børn i Hovedstadsregionen har mindre plads

7. april 2021

I en tid med COVID-19 og hjemsendelser og dermed mere tid tilbragt i hjemmet har boligens størrelse fået større betydning for mange. Det gælder også for børn mellem 11 og 15 år, som er en aldersgruppe, der gennem længere tid også har tilbragt deres skoletid i hjemmet. Der er stor forskel mellem kommunerne på, hvor mange m² pr. person, som et barn mellem 11 og 15 år har til rådighed. Særligt i kommunerne i Hovedstadsregionen er der færre m² pr. barn at boltre sig på. I Albertslund, Brøndby og Rødovre Kommuner har børnene mindre end 28 m² i gennemsnit. Flest m² pr. person i gennemsnit har børnene i ø-kommuner. På Ærø og Samsø har børnene hele 43 m² pr. person i gennemsnit, tæt fulgt af Rebild og Jammerbugt Kommuner med 42 m² i gennemsnit.

Boligopgørelsen  1. januar 2021

7. april 2021 - Nr. 123

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. april 2022

Alle udgivelser i serien: Boligopgørelsen

Kontakt

Annika Klintefelt, tlf. 23 31 14 33

Kilder og metode

Opgørelsen over boligbestanden er foretaget ved udtræk fra Bygnings- og Boligregistret (BBR). Statistikken vedrørende opvarmning viser registreret opvarmningskilde i BBR for beboede boliger. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligopgørelsen

Del sidens indhold
Færre 25-årige indvandrere med uddannelse

6. april 2021

Blandt 25-årige indvandrere, der har gået i grundskole i Danmark, var det i 2020 58,1 pct., der havde fuldført en ungdomsuddannelse. Det er den laveste andel i den gruppe siden 2013. Hos de 25-årige efterkommere med grundskoleeksamen fra Danmark er andelen til gengæld den højeste i den periode, statistikken dækker (siden 2005) med 70,4 pct.

Fuldførte ungdomsuddannelser  2019/2020

6. april 2021 - Nr. 122

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. april 2022

Alle udgivelser i serien: Fuldførte ungdomsuddannelser

Kontakt

Asger Bromose Langgaard, tlf. 21 59 96 46

Kilder og metode

Elevregistret er et forløbsregister, hvor den enkelte studerende kan følges gennem uddannelseskarrieren.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Stigende ledighed for anden måned i træk

31. marts 2021

Fra januar til februar steg ledigheden med 3.800 til 131.700, svarende til 4,6 pct. Stigningen skyldes flere ikke-aktiverede ledige, både dagpengemodtagere og kontanthjælpsmodtagere, der tilsammen steg med 3.900, mens antallet af aktiverede ledige faldt med 200. Udviklingen skal ses i lyset af nedlukningen i slutningen af december 2020.

Arbejdsløsheden (md.)  februar 2021

31. marts 2021 - Nr. 118

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
BNP steg med 0,7 pct. i fjerde kvartal 2020

31. marts 2021

Bruttonationalproduktet (BNP) steg med 0,7 pct. i fjerde kvartal 2020, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Samlet bød 2020 på et fald i BNP på 2,7 pct. Kvartalsvæksten er med denne offentliggørelse revideret op med 1,1 procentpoint i tredje kvartal, mens de resterende kvartaler alene har været genstand for mindre opjusteringer. Dermed har genopretningen i tredje kvartal været stærkere ovenpå den historiske tilbagegang i første halvår. For hele året 2020 er BNP-væksten revideret op med 0,6 procentpoint. Opgørelsen af nationalregnskabet er mere usikker end normalt pga. de særlige omstændigheder omkring COVID-19-pandemien.

Nationalregnskab  4. kvt. 2020 revideret

31. marts 2021 - Nr. 117

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Stor nedgang i få erhverv bag BNP-fald i 2020

31. marts 2021

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 2,7 pct. i 2020. Det viser den reviderede opgørelse af nationalregnskabet. Coronakrisen har ramt dansk økonomi meget uensartet. Tre fjerdedele af den økonomiske nedgang kan henføres til transport, hoteller og restauranter samt kultur og fritid, selvom de tre brancher kun stod for 8,1 pct. af værdiskabelsen i 2019, før coronakrisen ramte dansk økonomi. Bruttoværditilvæksten (BVT) i kultur og fritid faldt med 36,4 pct. i 2020. Hoteller og restauranter gik tilbage med 33,1 pct., mens der var et fald på 22,1 pct. for transport.

Nationalregnskab (år)  2020 marts-version

31. marts 2021 - Nr. 120

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Stigende boligpriser i årets første måned

31. marts 2021

På landsplan steg priserne på ejerlejligheder i årets første måned, hvilket gav en årsstigning på 12,7 pct. fra januar 2020. I samme periode steg priserne på enfamiliehuse med 11,6 pct. Sidste gang, prisstigningerne på ejerlejligheder var tocifrede, var i begyndelsen af 2016, mens vi skal helt tilbage til finanskrisens start i 2007 for at finde tocifrede prisstigningstakter på enfamiliehuse.

Ejendomssalg (md.)  januar 2021

31. marts 2021 - Nr. 119

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2021

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Danskernes samlede formue endte i ny rekord

31. marts 2021

Husholdningernes samlede nettoformue endte på 10.586 mia. kr. ved udgangen af 2020 svarende til 1,8 mio. kr. pr. dansker. Dette udgjorde et nyt højdepunkt for danskernes samlede formue fraregnet gæld. Stigningen i den samlede nettoformue var drevet af store kursstigninger på aktier og pensionsformuer, men også danskernes formue i fast ejendom bidrog til at øge nettoformuen. Dette skal ses i lyset af de kraftige kursfald på aktier og pensionsformuer i første kvartal 2020, da coronakrisen ramte aktiemarkederne og dansk økonomi.

Sektorregnskaber  4. kvt. 2020

31. marts 2021 - Nr. 121

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Sektorregnskaber

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

Sektorregnskaberne for dansk økonomi består af nationalregnskabets samlede kontoplan for husholdningerne mv. (husholdningssektoren inkl. nonprofitorganisationer rettet mod husholdningerne), selskabs- og finanssektoren, den offentlige sektor og en samlet sektor for resten af verden, som dansk økonomi er involveret i. Sektorregnskaberne viser således den økonomiske aktivitet i de indenlandske sektorer men også interaktionerne i mellem dem og udlandet. Sektorregnskaberne består af ikke-finansielle og finansielle konti og viser den økonomiske værdiskabelse, indkomst, omfordeling, forbrug, opsparing, formue og investeringer mv. i et samlet kontosystem. Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Fiskeriets driftsresultat faldt i 2019

30. marts 2021

Driftsresultatet for danske fiskere faldt med 18 pct. til 1,5 mio. kr. pr. virksomhed fra 2018 til 2019, hvilket var tredje år i træk med nedgang. Nedgangen skyldes primært, at den landede mængde fisk faldt med 19 pct., men på grund af bedre priser faldt bruttoudbyttet kun 11 pct. Driftsomkostningerne var samlet set 6 pct. lavere. De største fartøjer over 40 meter fik et resultat på 20 mio. kr. pr. virksomhed, hvilket var 14 pct. mindre end i 2018.

Regnskabsstatistik for fiskeri  2019

30. marts 2021 - Nr. 115

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. marts 2022

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for fiskeri

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Statistikken omfatter dansk erhvervsfiskeri. Enheden i statistikken er et fartøj. I denne sammenhæng er et fartøj defineret som en regnskabsenhed. En regnskabsenhed består som hovedregel af et fartøj med selvstændigt regnskab. En regnskabsenhed kan i visse tilfælde indeholde flere fartøjer - eksempelvis hjælpefartøjer eller fartøjer, som hver for sig ellers ikke ville indgå i populationen. Populationen omfatter de enheder, som har en driftsmæssig aktiv periode på mindst seks måneder samt en årsomsætning over tærskelniveauet på 270.000 kr. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for fiskeri

Del sidens indhold
Størst andel uden uddannelse i Region Sjælland

30. marts 2021

I 2020 havde 24 pct. af de 25-69 årige ikke taget hverken en erhvervsuddannelse eller en videregående uddannelse, hvilket vil sige, at næsten hver fjerde i denne aldersgruppe ikke har gennemført en erhvervskompetencegivende uddannelse. Der er dog forskelle, når man sammenligner regionerne. Region Sjælland har med lidt over 26 pct. den højeste andel uden en erhvervskompetencegivende uddannelse. I den anden ende af skalaen findes Region Hovedstaden med en andel på 22 pct.

Befolkningens uddannelse  2021

30. marts 2021 - Nr. 116

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Befolkningens uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Uddannelsesstatus for de 15-69-årige i befolkningen er opgjort 1. januar aktuelt år. Oplysningerne om den højeste fuldførte uddannelse er opgjort 1. oktober året før. Oplysningerne om den socialøkonomiske status opgøres først et år senere. Se en nærmere beskrivelse i statistikdokumentation af opgørelsesmetoden og de anvendte begreber. Se også emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Højest fuldført uddannelse

Del sidens indhold
Forårsfornemmelser i erhvervenes forventninger

30. marts 2021

Alle fire erhverv viser markante fremgange i deres sæsonkorrigerede konjunkturindikatorer i marts. Størst fremgang på 7 point ses i detailhandlen, fra minus 12 i februar til minus 5 i marts, hvor genåbningen af mange butikker nok spiller ind. Bygge og anlæg samt serviceerhverv er steget 5 point mens industrien er steget 4 point.

Konjunkturbarometer for erhvervene  marts 2021

30. marts 2021 - Nr. 114

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. april 2021

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Rekordstor stigning i den finansielle nettoformue

29. marts 2021

På trods af COVID-19-krisen steg den offentlige finansielle nettoformue med 107,3 mia. kr. i fjerde kvartal 2020 til 253,3 mia. kr. Det er den største stigning i nettoformuen nogensinde trods et offentligt underskud på 19,7 mia. kr. i fjerde kvartal 2020. Den rekordstore stigning i nettoformuen kan hovedsageligt tilskrives kursstigninger på 77 mia. kr. i statens aktiebeholdning i Ørsted A/S. I starten af året udgjorde den finansielle nettoformue 145,8 mia. kr., og den er dermed steget 107,5 mia. kr. i 2020. Stigningen i den finansielle nettoformue skyldes hovedsageligt store kursstigninger i Ørsted A/S på 116,4 mia. kr., hvorimod det offentlige underskud formindskede nettoformuen med 26,7 mia. kr.

Offentligt kvartalsregnskab  4. kvt. 2020

29. marts 2021 - Nr. 111

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2021

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
En husstands årlige forbrug vejer mere end 5 tons

29. marts 2021

Husstandene anskaffede i 2016 sammenlagt 14,2 mio. tons varer, svarende til 5,4 tons pr. husstand. Det viser tal fra Danmark Statistiks nyudviklede materialestrømsregnskab for hele den danske økonomi. På baggrund af udviklingen i husstandenes forbrugsudgifter kan det formodes, at indkøbene vejer mindst lige så meget i dag. Nærings- og nydelsesmidler, energivarer og byggevarer vejer godt til blandt husstandenes anskaffelser. Tilsammen tegnede de tre grupper sig for 87 pct. af den samlede materialevægt i 2016.

Detaljeret materialestrømsregnskab  2016

29. marts 2021 - Nr. 112

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2022

Alle udgivelser i serien: Detaljeret materialestrømsregnskab

Kontakt

Ole Gravgård Pedersen, tlf. 30 89 28 39

Kilder og metode

Tallene er baseret på et detaljeret materialestrømsregnskab for dansk økonomi, der indeholder oplysninger om tilgang og anvendelse af alle naturressourcer, varer og affald samt andre restma­terialer, uanset om de er produceret i Danmark, importeret eller eksporteret. Regnskabet offentliggøres på det mest detaljerede niveau opdelt på 183 materialetyper og 48 anvendelseskategorier, herunder forskellige brancher og privat forbrug. Regnskabet er fremkommet ved at sammenstille et stort antal primære statistiske data med oplysninger indhentet fra bl.a. rapporter og hjemmesider fra
styrelser, organisationer og virksomheder. En central kilde er desuden
nationalregnskabets produktbalancer i værdier. Hertil kommer anvendelsen af
mange antagelser, beregninger og skøn. Regnskabet må derfor til dels betragtes
som en slags model for materialestrømmene i den danske økonomi, og det kan ikke forventes, at alle tal i regnskabet er i fuld overensstemmelse med data, der på
anden vis er indsamlet eller fremkommet ved specifikke undersøgelser af et bestemt område. Metoder og data­grundlag bag det detaljerede materialestrømsregnskab udvikles og forbedres løbende. Den aktuelle offentliggø­relse for året 2020 er derfor ikke på alle områder sammenligneligt med den tilsvarende opgørelse for året 2018. Mange af tallene er behæftet med meget stor
usikkerhed, og de skal fortolkes i overensstemmelse dermed.Industri er i opgørelsen afgrænset ved nationalregnskabets
branchekoder 100010 ¿ 330000. Det omfatter bl.a. fødevareindustri, metal- og
maskinindustri, elektronikindustri, beklædnings- og tekstilindustri, træ- og
papirindustri, olieraffinaderier, kemisk industri, medicinalindustri, glas- og
betonindustri, samt møbelindustri.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Materialestrømsregnskab

Del sidens indhold