oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Lille stigning i ledigheden i august

29. september 2023

Fra juli til august steg antallet af ledige med 500 til 84.300, hvorved ledighedsprocenten steg fra 2,8 til 2,9 pct. af arbejdsstyrken. Det er 11. måned i træk, at ledigheden har været svagt stigende. Stigningen i august er sammensat af 400 flere ikke-aktiverede ledige og et stort set uændret antal aktiverede ledige. Den samlede ledighedsstigning i august er med dagens offentliggørelse nedjusteret med 200 i forhold til ledighedsindikatoren, offentliggjort 13. september.

Arbejdsløsheden (md.)  august 2023

29. september 2023 - Nr. 336

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Opsparingen faldt i andet kvartal 2023

29. september 2023

I andet kvartal 2023 sparede husholdningerne 6,1 pct. af deres disponible indkomst op, når der korrigeres for sæsonbevægelser. Dette er mindre end i første kvartal 2023, hvor opsparingsandelen var 8,2 pct. Sammenligner man med samme kvartal året før er opsparingen steget, idet opsparingsandelen i andet kvartal 2022 var på 4,2 pct.

Sektorfordelt nationalregnskab  2. kvt. 2023

29. september 2023 - Nr. 338

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2023

Alle udgivelser i serien: Sektorfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Ivanna Blagova, tlf. 30 34 41 52

Kilder og metode

Sektorregnskabernes vigtigste kilder er den økonomiske aktivitet, der opgøres i nationalregnskabet, regnskabsoplysninger for stat, kommuner og finansielle selskaber, betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter samt finansiel statistik vedr. transaktioner og omvurderinger. Læs mere i vores statistikdokumentation af sektorregnskabernes ikke-finansielle konti og sektorregnskabernes finansielle konti. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og metoder af det kvartalsvise nationalregnskab på www.dst.dk/nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab, finansielle konti

Nationalregnskab: Institutionelle sektorer
Formueindkomst har hævet BNI siden 2009

29. september 2023

Danmarks bruttonationalindkomst (BNI) var i 2022 på 2.896 mia. kr. Det er en nedjustering på 4,1 mia. kr. i forhold til opgørelsen i juni-versionen af nationalregnskabet. Bruttonationalproduktet (BNP) udgjorde 2.832 mia. kr. i 2022 og er 64,3 mia. kr. lavere end BNI. Især et pænt overskud af formueindkomst fra udlandet på 110,1 mia. kr. gør BNI større end BNP. Formueindkomst fra udlandet er afkast af danskernes investeringer i udlandet. Modtaget formueindkomst fra udlandet udgjorde således 258,8 mia. kr. i 2022, mens formueindkomst betalt til udlandet kun udgjorde 148,7 mia. kr. I denne opgørelse af nationalregnskabet er BNP og forsyningsbalancens øvrige hovedstørrelser ikke reviderede, og det samme gælder bl.a. også branchefordelt produktion, bruttoværditilvækst (BVT) og beskæftigelse.

Nationalregnskab (år)  2021-2022 september-version

29. september 2023 - Nr. 337

Hent som PDF

Næste udgivelse: 28. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab (år)

Kontakt

Christina Just Brandstrup, tlf. 21 45 52 79

Mercedes Sophie Louise Bech, tlf. 51 53 61 56

Kilder og metode

Nationalregnskabet udarbejdes på grundlag af stort set al statistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Tallene for de seneste to år er foreløbige, mens de foregående år er baseret på det endelige nationalregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Tilbagegang i BNP på 0,3 pct. i andet kvartal 2023

29. september 2023

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 0,3 pct. i andet kvartal 2023 i forhold til første kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Faldet var især drevet af tilbagegang i handel samt finansiering og forsikring. Medicinalindustrien og den offentlige sektor bidrog omvendt positivt til BNP-væksten. Kvartalsvæksten er revideret ned med 0,6 procentpoint i forhold til den første offentliggørelse af nationalregnskabet for andet kvartal. Nedjusteringen skyldes helt overvejende indarbejdelse af opdaterede tal for industri, udenrigshandel og finansielle brancher. For industrien er Industriens salg af varer indarbejdet for første og andet kvartal, hvilket især har øget medicinalindustriens værditilvækst i første kvartal og dermed sænket dens bidrag til BNP-væksten i andet kvartal. Væksten i finansiering og forsikring er nedjusteret som følge af indarbejdelse af nye regnskabsoplysninger om driftsudgifter i andet kvartal. For udenrigshandel har især en opjusteret import af gas på 8 mia. kr. medvirket til reduktionen i BNP-væksten. Beskæftigelsen steg med 0,2 pct. i andet kvartal, mens de præsterede timer steg med 0,3 pct. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet og revisioner siden seneste offentliggørelse under Særlige forhold.

Nationalregnskab  2. kvt. 2023 revideret

29. september 2023 - Nr. 334

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2023

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist
Boligmarkedet i fremgang siden slutningen af 2022

29. september 2023

På landsplan er priserne på ejerlejligheder steget med 2,1 pct. fra første til andet kvartal 2023, når man kigger på de sæsonkorrigerede tal. For enfamiliehuse var der tale om en prisstigning på 1,5 pct., mens priserne på sommerhuse faldt med 0,3 pct., når der er korrigeret for sæsonudsving. Boligpriserne har generelt været stigende siden 2012 og indtil starten af 2022, omend prisudviklingen på ejerlejligheder stagnerede i 2018-2019 og steg igen under COVID-19. I 2022 faldt boligpriserne kortvarigt, men er nu begyndt at stige igen.

Ejendomssalg (kvt.)  2. kvt. 2023

29. september 2023 - Nr. 335

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (kvt.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen
er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den
faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Offentligt overskud på 23,3 mia. kr. i 2. kvt. 2023

28. september 2023

I andet kvartal 2023 var der et overskud på de offentlige finanser på 23,3 mia. kr., hvilket er 0,4 mia. kr. lavere end i første kvartal 2023. De offentlige udgifter var samlet set på 322,0 mia. kr. i andet kvartal. De største udgiftsposter var aflønning af ansatte med 100,5 mia. kr. og indkomstoverførsler til husholdningerne med 99,3 mia. kr. De offentlige indtægter udgjorde 345,3 mia. kr. i andet kvartal. Indtægterne fra de personlige indkomstskatter samt selskabs- og pensionsafkastskatten er ved denne offentliggørelse baseret på Økonomiministeriets seneste Økonomisk Redegørelse.

Offentligt kvartalsregnskab  2. kvt. 2023

28. september 2023 - Nr. 332

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2023

Alle udgivelser i serien: Offentligt kvartalsregnskab

Kontakt

Jacob König, tlf. 40 40 58 41

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Offentlige finanser

Finansielle konti for offentlig forvaltning og service

Del sidens indhold
Detailsalget tilbage på niveau som i foråret

28. september 2023

Ændret 30. april 2024 kl. 08:00

Tallene i denne artikel er ikke retvisende. I forbindelse med offentliggørelsen d. 30. april 2024 af tal for marts 2024 er der indarbejdet større datarettelser for perioden juli 2023-februar 2024. Rettelserne skyldes, at der i statistikken tidligere har indgået fejlbehæftede tal fra en større dansk detailvirksomhed. Læs mere i Nyt fra Danmarks Statistik 2024:121

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Det samlede detailomsætningsindeks steg 3,9 pct. fra juli til august, når der korrigeres for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Den forholdsvist store stigning skal ses i lyset af et tilsvarende fald fra juni til juli, og ser man på det samlede detailsalg i sommermånederne juni-august, var det 0,3 pct. lavere end salget i forårsmånederne marts-maj. Der var stigninger i alle varegrupper i august, hvor fødevarer og andre dagligvarer steg med 7,4 pct., mens andre forbrugsvarer og beklædning mv. steg med hhv. 1,7 pct. og 1,2 pct.

Detailomsætningsindeks  august 2023

28. september 2023 - Nr. 333

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Lille fald i feriehusovernatninger i sommerperioden

27. september 2023

Sommermånederne - juni, juli og august - havde i alt 10,4 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse. Det er et fald på 160.000 overnatninger sammenlignet med samme periode sidste år. Faldet skyldtes udelukkende, at der var færre overnatninger i juni 2023 end i juni 2022. Både juli og august var næsten uændrede i forhold til sidste år. Nedgangen i juniovernatninger skal ses i lyset af, at pinsen i 2022 lå i juni, hvor den i 2023 faldt i maj. Det er fjerde år i træk, at der var over 10 mio. feriehusovernatninger i sommermånederne.

Feriehusudlejning  august 2023

27. september 2023 - Nr. 331

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Ti virksomheder står for en tredjedel af eksporten

25. september 2023

Få virksomheder har stor betydning for den danske udenrigshandel. Set over de første syv måneder af 2023 udgør de ti største virksomheder 32 pct. af den samlede eksport af varer og tjenester. De fem største udgør 27 pct. Andelen er faldet i forhold til 2022, hvor de ti største virksomheder stod for 38 pct. af den samlede eksport. For hele året 2022 eksporterede de ti største virksomheder for 745 mia. kr. ud af en samlet eksport af varer og tjenester på 1.983 mia. kr.

Betalingsbalance og udenrigshandel (tema)  2023 fokus på store virksomheder

25. september 2023 - Nr. 330

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel (tema)

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester
Hver skattepligtig betalte 99.000 kr. i slutskat

22. september 2023

Den gennemsnitlige slutskat for skattepligtige personer udgjorde 99.000 kr. i 2022. Det er et fald på 0,4 pct. i forhold til året før. De skattepligtige personer i Gentofte, Rudersdal og Hørsholm Kommuner betalte med en gennemsnitlig slutskat over 180.000 kr. mest i skat. Vest for Storebælt var Middelfart, Favrskov, Silkeborg, Skanderborg og Rebild de eneste kommuner, hvor skattebetalingen oversteg 100.000 kr. Slutskat er summen af indkomstskat, aktieskat og ejendomsværdiskat, og en skattepligtig person er en person med indkomst, der i indkomståret har fast bopæl her i landet eller opholder sig i landet i mere end seks måneder.

Indkomstskat for personer  2022

22. september 2023 - Nr. 328

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2024

Alle udgivelser i serien: Indkomstskat for personer

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Resultaterne er baseret på optællinger fra Skattestyrelsens slutligningssystem, og herfra kommer de begreber og værdier, som indgår i statistikken. For indkomståret 2023 og 2024 bygger oplysningerne på data fra oktober 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomstskat for personer

Del sidens indhold
Industrien forventer yderligere fald i produktionen

22. september 2023

Forventningerne i industrien er vendt siden toppen i juli, hvor der var forventninger om stigende produktion og beskæftigelse. I september er der nu en overvægt af virksomheder, der melder om fald både, hvad angår forventninger til produktion og beskæftigelse, men også udviklingen i den faktisk produktion. Det sidste afspejles også i de seneste tal fra Industriens produktionsindeks. Figuren nedenfor viser, hvordan vurderingerne har udviklet sig i løbet af året.

Konjunkturbarometer for erhvervene  september 2023

22. september 2023 - Nr. 327

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
Danmark havde den laveste årlige stigning i HICP

22. september 2023

Den EU-harmoniserede inflation i Danmark faldt i august til 2,3 pct. fra 3,2 pct. i juli 2023, mens den EU-harmoniserede inflation samlet for de 27 EU-lande og for euroområdet ligeledes faldt. For de 27 EU-lande faldt den til 5,9 pct. fra 6,1 pct., og i euroområdet faldt den til 5,2 pct. fra 5,3 pct. I Danmark er det i høj grad prisændringer på gas og sommerhusleje, der trækker ned i den EU-harmoniserede inflation i august i forhold til juli, hvor det i de 27 EU-lande samlet set især skyldes prisfald på fødevarer. Den EU-harmoniserede inflation opgøres efter HICP (Harmonised Index of Consumer Prices), der sikrer, at landene opgør inflationen på en sammenlignelig måde.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  august 2023

22. september 2023 - Nr. 329

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Fortsat flere offentligt beskæftigede i andet kvartal

21. september 2023

Beskæftigelsen i offentlig forvaltning og service steg med 1.600 fra første kvartal til andet kvartal 2023, når der er taget højde for sæsonmønstre og omregnet til fuldtidsbeskæftigede. Det svarer til en stigning på 0,2 pct. Bortset fra et fald i andet kvartal 2022 har den offentlige beskæftigelse været stigende i alle kvartaler siden andet kvartal 2020.

Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)  2. kvt. 2023

21. september 2023 - Nr. 325

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2023

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse i offentlig forvaltning og service (kvt.)

Kontakt

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i antal beskæftigede lønmodtagere i offentlig forvaltning og service målt i betalte timer omregnet til fuld tid. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberet¬ninger til SKATs eIndkomst. Oplysningerne kombineres til statistikken med indberetninger af bl.a. kontonumre fra de offentlige lønsystemer med henblik på opgørelsen på formål. Statistikken opgøres udover på formål (COFOG) også på delsektorer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig beskæftigelse (kvt.)
Forbrugertilliden falder

21. september 2023

Forbrugertilliden ligger i september på minus 13,0, hvilket er et fald i forhold til august, hvor den var minus 10,9. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger ligeledes på minus 13,0. Faldet i forbrugertilliden skyldes tilbagegang i forbrugernes forventninger til familiens og Danmarks fremtidige økonomiske situation, samt negative vurderinger af både familiens og Danmarks nuværende økonomiske situation. Indikatoren om forventningen til Danmarks fremtidige økonomiske situation er negativ for første gang siden april måned. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på den nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  september 2023

21. september 2023 - Nr. 324

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Stort set uændret antal lønmodtagere i juli

21. september 2023

Den samlede lønmodtagerbeskæftigelse i juli var på 2.997.300 personer, hvilket er 200 flere i forhold til måneden før. I sektoren virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder, steg antallet af lønmodtagere med 800 personer til i alt 2.119.700 i juli. I sektoren offentlig forvaltning og service faldt antallet af lønmodtagere med 600 personer i juli, svarende til et fald på 0,1 pct. til 877.200 lønmodtagere. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  juli 2023

21. september 2023 - Nr. 326

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Geografiske forskelle i kontakt til praksissektoren

20. september 2023

Borgerne i Københavns Kommune havde i 2022 5.740.151 kontakter til behandlere i praksissektoren. Det svarer til, at hver borger i gennemsnit havde 8,9 kontakter, hvilket er det laveste antal blandt landets kommuner. Borgerne i Egedal Kommune havde i gennemsnit 9,4 kontakter, hvilket er det næstlaveste antal kontakter. Behandlere i praksissektoren omfatter almen praktiserende læger, speciallæger, fysioterapeuter, kiropraktorer, psykologer, tandlæger og fodterapeuter. Personer under 18 år kan benytte sig vederlagsfrit af den kommunale børne- og ungdomstandpleje, hvorfor disse personers kontakter til tandlægen ikke indgår i opgørelserne. Borgerne i kommunerne Langeland, Randers, Hørsholm og Struer havde i 2022 flest kontakter til praksissektoren. Borgerne i Langeland Kommune og Randers Kommune havde gennemsnitligt 12,1 kontakter, og borgerne i Hørsholm Kommune og Struer Kommune havde 12,0 kontakter. Aldersfordelingen blandt borgerne i kommunerne kan have betydning for antallet af kontakter.

Lægebesøg mv.  2022

20. september 2023 - Nr. 323

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. maj 2024

Alle udgivelser i serien: Lægebesøg mv.

Kontakt

Jonas Kirchheiner-Rasmussen, tlf. 61 50 23 80

Camilla Østerballe Nielsen, tlf. 20 28 52 49

Kilder og metode

Statistikken omfatter alene praksissektoren, hvilket betyder, at hverken skolelæge, børne- og ungdomstandpleje, skadestuebesøg eller hospitalsindlæggelser indgår. Medicintilskud og rejsesygeforsikring indgår heller ikke. Kun ydelser, hvor det offentlige dækker udgiften helt eller delvis, indgår. En eventuel egenbetaling indgår ikke. En kontakt er et besøg hos lægen eller en telefonkonsultation, en e-mailkonsultation eller et hjemmebesøg mv. Andre ydelser, fx laboratorieundersøgelser samt tillægsydelser givet i forbindelse med en konsultation, regnes derimod ikke som en kontakt. Det skal bemærkes for tandlægebesøg, at det er det første besøg (med undersøgelse), der er registreret som en kontakt, mens øvrige besøg i samme behandlingsforløb ikke registreres som kontakter. I 2013 reduceredes tilskuddet til tandrensning og kontrol af diagnostisk fund hos tandlæger. Kilder er Sygesikringsdata fra Danske Regioner og andre registre fra Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lægebesøg

Del sidens indhold
Flere på førtidspension og færre på efterløn

18. september 2023

I andet kvartal 2023 steg antallet af førtidspensionister med 1.800, mens antallet af efterlønsmodtagere faldt med 5.800. Antallet af personer på seniorpension og tidlig pension (den såkaldte Arnepension) steg med hhv. 1.300 og 600, mens antallet af personer på fleksydelse (efterløn for fleksjobbere) faldt med 300. Samlet set gav det et fald på 2.400 i antallet af personer på tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet fra første til andet kvartal. Samtlige tal i denne NYT er omregnet til fuldtidsmodtagere og sæsonkorrigerede.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  2. kvt. 2023

18. september 2023 - Nr. 321

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2023

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Samlet indkomst før skat stagnerede i 2022

18. september 2023

Den samlede indkomst før skat udgjorde i 2022 i gennemsnit 371.900 kr. pr. person i alderen 15 år og derover. Det svarer til en stigning på 0,3 pct. eller en næsten uændret indkomst før skat i forhold til 2021, hvor den var 370.900 kr. Det er den laveste stigning i den gennemsnitlige indkomst før skat, målt i løbende priser, siden finanskrisen i 2009, hvor der i forhold til året før var et decideret fald i den nominelle gennemsnitsindkomst før skat på 1,3 pct. Som følge af den kraftige inflation i 2022 på 7,7 pct. faldt gennemsnitsindkomsten før skat realt med 6,9 pct. fra 2021 til 2022, se statistikbanken.dk/pris8.

Indkomster for personer  2022

18. september 2023 - Nr. 322

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. november 2023

Alle udgivelser i serien: Indkomster for personer

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Indkomstforskelle, herunder lavindkomst og relativ fattigdom, beregnes på ækvivaleret disponibel indkomst. Den beregnes med udgangspunkt i familiens samlede indkomst efter skat og korrigeres for de stordriftsfordele, som der er ved at bo flere sammen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Fortsat faldende tendens for firmaernes salg

15. september 2023

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 2,6 pct. fra juni til juli, mens det indenlandske salg faldt 4,3 pct. Når firmaernes samlede salg ekskl. energi for maj-juli sammenlignes med de foregående tre måneder, faldt salget med 0,8 pct. I samme periode faldt indenlandsk salg 2,3 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Der var nedgang i salget i hovedparten af branchegrupperne.

Firmaernes køb og salg  juni og juli 2023

15. september 2023 - Nr. 318

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Fald i danske lastvognes transportarbejde

15. september 2023

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler faldt 2 pct. i andet kvartal 2023 sammenlignet med kvartalet før og endte på 4,1 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Det er den nationale transport, der trækker ned med et fald på 4 pct., mens den international transport steg i samme periode med 10 pct. Den nationale transport udgjorde 84 pct. af de danske lastvognes transportarbejde i andet kvartal, mens de internationale transporter udgjorde 16 pct.

Godstransport med danske lastbiler  2. kvt. 2023

15. september 2023 - Nr. 320

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2023

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Fortsat faldende priser på årsbasis

15. september 2023

Det samlede producentprisindeks for varer faldt i august 2023 med 7,5 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet i producentprisindekset er 3,2 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset faldt med 4,3 pct. Det er det største fald i det samlede indeks siden oktober 2009. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 2,1 pct. Faldet i importprisindekset er uændret i forhold til sidste måned, hvor indekset på årsbasis også faldt med 2,1 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  august 2023

15. september 2023 - Nr. 319

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
CO2fra biomasse udgør 31 pct. af drivhusgasser

14. september 2023

I 2022 blev der udledt 20,2 mio. ton CO2 fra afbrænding af biomasse i Danmark, hvilket udgjorde 31 pct. af den samlede udledning af drivhusgasser fra aktiviteter i Danmark. Når CO2 fra afbrænding af biomasse medregnes er de samlede udledninger af drivhusgasser fra aktiviteter i Danmark faldet fra 78,2 mio. ton CO2-ækvivalenter i 1990 til 64,3 mio. ton CO2-ækvivalenter i 2022. Det svarer til et fald på 18 pct. Når udledningen af drivhusgasser opgøres uden CO2 fra afbrænding af biomasse er der i samme periode sket et fald på 41 pct. til 44,1 mio. ton CO2-ækvivalenter i 2022. Udledningen af CO2 fra afbrænding af biomasse er steget næsten 400 pct. siden 1990. Se mere om bl.a. import og typer af biomasse i artiklen Bag tallene. Udledningen fra aktiviteter i Danmark af drivhusgasser ekskl. CO2 fra afbrænding af biomasse har været svagt stigende siden 2020. I 2022 bidrog landbrug, skovbrug og fiskeri med 31 pct., industri med 13 pct. og husholdninger med 15 pct. af disse udledninger.

Emissionsregnskab  2022

14. september 2023 - Nr. 317

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. september 2024

Alle udgivelser i serien: Emissionsregnskab

Kontakt

Leif Hoffmann, tlf. 23 69 58 63

Thomas Eisler, tlf. 20 56 92 83

Kilder og metode

Opstillingen af emissionsregnskabet foretages ved at tage udgangspunkt i Danmarks Statistiks energiregnskab for Danmark samt branche- og energivarespecifikke emissionskoefficienter, der indhentes eller beregnes på baggrund af oplysninger fra DCE, Nationalt Center for Miljø og Energi, Aarhus Universitet. Der suppleres desuden med oplysninger fra DCE om ikke-energirelaterede udslip. Drivhusgasemissionen inkluderer udledning af kuldioxid (CO2) inkl. og ekskl. biomasse, metan (CH4), lattergas (N2O) og F-gasser (HFC, PFC og SF6). Data for seneste år er foreløbige, og de er baseret på det seneste Energiregnskab for Danmark samt emissionskoefficienter og ikke-energirelaterede emissioner fra året før, hvor sidstnævnte dog er fremskrevet med indikatorer, fx landbrugets husdyrbestand og produktionsindeks for beton- og teglværksindustrien.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Emissionsregnskab
Indikator tyder på stigning i ledigheden i august

13. september 2023

Ledighedsindikatoren viser en stigning i ledigheden på 700 personer i august. Stigningen er en kombination af 900 flere ledige på dagpenge og 200 færre ledige på kontanthjælp. Ledigheden er opgjort i fuldtidsledige og er sæsonkorrigeret.

Ledighedsindikator  august 2023

13. september 2023 - Nr. 316

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Fald i både inflationen og kerneinflationen

11. september 2023

I august 2023 steg det samlede forbrugerprisindeks med 2,4 pct. i forhold til samme måned året før. I juli var den tilsvarende stigning 3,1 pct. Den lavere inflation i august i forhold til sidste måned skyldes især prisændringer på gas og leje af sommerhus. Varer er i gennemsnit faldet 0,5 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisfald på elektricitet i forhold til august 2022. Tjenester er i gennemsnit steget 5,2 pct. det seneste år, hvilket hovedsageligt skyldes prisstigninger på leje af sommerhus.  Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 4,2 pct. i august, hvilket er et fald fra 5,3 pct. måneden før. Det er bl.a. prisændringer på leje af sommerhus og pakkerejser, der trækker kerneinflationen ned i forhold til juli.

Forbruger- og nettoprisindeks  august 2023

11. september 2023 - Nr. 312

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Færre feriehusovernatninger fra Sverige og Norge

11. september 2023

Der var 4,2 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse i juli, hvilket er næsten uændret i forhold til juli sidste år. Gæster fra både Sverige og Norge havde færre overnatninger i danske feriehuse i juli, sammenlignet med tidligere år. Samlet foretog svenskerne og nordmændene 425.000 feriehusovernatninger i juli - et fald på 45.000 overnatninger sammenlignet med juli 2022. Når der ses bort fra 2020 og 2021, har der i løbet af de seneste 20 år ikke været en juli måned med færre svenske og norske overnatninger i danske feriehuse. Faldet kan ses i lyset af, at kurserne på den svenske og norske krone er lave, de var i juli hhv. 9 og 10 pct. lavere end i samme måned sidste år. Se mere om valutakurser i statistikbanken.dk/dnvalm. Nedgangen i de svenske og norske overnatninger gjaldt også de øvrige kommercielle overnatningsformer. Læs mere om dette i Nyt fra Danmarks Statistik 2023:315.

Feriehusudlejning  juli 2023

11. september 2023 - Nr. 313

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. september 2023

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Der eksporteres flere grise end der slagtes

11. september 2023

I det seneste kvartal er der eksporteret flere grise end der er slagtet i Danmark. Det er ikke set tidligere. I andet kvartal 2023 blev der eksporteret 3,8 mio. grise (primært smågrise), mens der blev slagtet 3,3 mio. svin på danske slagterier. Det betød, at den totale produktion af svin i andet kvartal 2023 faldt med 9,5 pct. i forhold til samme kvartal i 2022. Faldet kan udelukkende henføres til færre slagtninger.  Slagtningerne i resten af Europa har også været faldende, se Eurostat (europa.eu). Tyskland og Polen er de største importører af danske smågrise.

Animalsk produktion (kvt.)  2. kvt. 2023

11. september 2023 - Nr. 314

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2023

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Fald i skandinaviske overnatninger i juli

11. september 2023

I juli var der i faktiske tal 7,7 mio. overnatninger på hoteller, feriecentre, vandrerhjem, campingpladser og i lystbådehavne - et fald på 620.000 overnatninger sammenlignet med juli sidste år. Nedgangen skyldes især et fald i danske overnatninger på 450.000 i forhold til juli 2022, men også et fald i overnatningerne fra vores nabolande Sverige og Norge på i alt 330.000. Når der ses bort fra juli i årene med COVID-19, var antallet af overnatninger fra de to nabolande det laveste i statistikkens levetid. Omvendt har antallet af overnatninger i juli fra resten af udlandet ikke været højere de seneste 25 år. Faldet i svenske og norske overnatninger kan ses i lyset af, at kurserne på den svenske og norske krone er lave, de var i juli hhv. 9 og 10 pct. lavere end i samme måned sidste år. Se mere om valutakurser i statistikbanken/dnvalm. De danske feriehuse oplevede også et fald i overnatninger fra Sverige og Norge. Læs mere om feriehusene i Nyt fra Danmarks Statistik 2023:313.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  juli 2023

11. september 2023 - Nr. 315

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Rekordfå modtagere af kontanthjælpsydelser

8. september 2023

I andet kvartal faldt antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 3.300 til 92.700 i juni. Det svarer til et fald på 3,4 pct. i forhold til marts. Hermed fortsætter faldet siden sommeren 2015, og niveauet er nu det laveste siden statistikkens start i 2007. Siden 2015 har faldene kun været kortvarigt afbrudt i to perioder - første gang under COVID-19 i foråret 2020, hvor antallet steg med 6.400, og anden gang da de første ukrainske flygtninge kom til landet i foråret 2022, hvor antallet steg med 7.000.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  2. kvt. 2023

8. september 2023 - Nr. 311

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2023

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Vareeksporten steg i juli

8. september 2023

I juli steg den samlede eksport af varer og tjenester med 0,3 pct. til 158 mia. kr. Den samlede import faldt med 0,2 pct. til 139 mia. kr. Den samlede eksport er steget med 1,5 pct. henover de seneste tre måneder, mens importen er steget 5,6 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  juli 2023

8. september 2023 - Nr. 308

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Hver tredje nye bil i august er en elbil

8. september 2023

Der blev registreret 4.800 nye elbiler i august, og de udgjorde 35,1 pct. af alle 13.600 nye personbiler opgjort i faktiske tal. I juli var andelen 31,0 pct. Husholdningerne stod for 3.300 elbiler i august, og det svarer til 39,5 pct. af deres nye biler mod 38,9 pct. i juli. Andelen af nye elbiler i erhvervene var 28,3 pct. i august mod 20,8 pct. i juli. Der er nu 159.700 elbiler i Danmark, svarende til 5,7 pct. af alle personbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  august 2023

8. september 2023 - Nr. 310

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Aftagende stigning i byggeomkostningerne

8. september 2023

I andet kvartal 2023 voksede omkostninger ved boligbyggeri samlet set med 0,7 pct. i forhold til kvartalet før. Det er den laveste kvartalsvise vækst siden fjerde kvartal 2020. Dengang steg byggeomkostningsindekset med blot 0,1 pct., men siden da har særligt voksende materialeomkostninger ført til, at indekset er vokset med minimum 1,0 pct. hvert kvartal. Toppunktet var i andet kvartal 2022, hvor indekset voksede med 3,6 pct., og siden da har stigningerne været aftagende. Omkostninger til materialer og arbejdskraft steg i andet kvartal 2023 med hhv. 0,5 og 1,5 pct. Det er den laveste vækst i materialeomkostninger siden fjerde kvartal 2020, og første gang siden andet kvartal 2021 at arbejdsomkostninger stiger mere end materialeomkostninger. Det samlede indeks består af et vægtet gennemsnit af omkostninger ved opførelse af enfamiliehuse og etagebyggeri. I første kvartal 2023 voksede omkostningerne til byggeri af enfamiliehuse og etageboliger således med hhv. 0,9 pct. og 0,2 pct. Forskellen skyldes primært udviklingen i materialeomkostninger, som for enfamiliehuse steg med 0,7 pct., mens den for etageboliger faldt med 0,5 pct. Udviklingen i arbejdsomkostninger var mere ensartet: Stigninger på 1,5 pct. for enfamiliehuse og 1,7 pct. for etageboliger.

Byggeomkostningsindeks for boliger  2. kvt. 2023

8. september 2023 - Nr. 309

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2023

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Medicin gav stort fald i industriens produktion i juli

7. september 2023

Industriens samlede produktion faldt 10,0 pct. fra juni til juli og 0,5 pct. i perioden maj-juli sammenlignet med de foregående tre måneder. Det kraftige fald kom efter en stigning på 6,1 pct. i juni og skyldes primært et fald i medicinalindustrien i juli. Ses der bort fra denne branche faldt industriens produktion 1,7 pct. fra juni til juli og 4,2 pct. i perioden maj-juli sammenlignet med de foregående tre måneder. Set over det seneste år har den danske industri samlet set klaret sig bedre end andre vestlige landes. I juli 2023 var produktionen i Danmark 5,4 pct. højere end i juli 2022, mens EU-27 og USA oplevede fald på hhv. 0,2 pct. og 0,3 pct. i juni 2023 i forhold til juni 2022. Billedet er dog markant anderledes, hvis man i Danmark ser på tallene uden medicinalindustrien -  så var industriproduktionen i Danmark i juli 2023 10,5 pct. lavere end i juli 2022, og Danmark ville have større tilbagegang end nabolandene. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  juli 2023

7. september 2023 - Nr. 306

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Færre konkurser og tabte job i august

7. september 2023

Der var 215 erklærede konkurser i august blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 19,9 pct. færre end i juli. Konkurserne medførte 656 tabte job. I perioden juni-august var antallet af konkurser i aktive virksomheder 1,8 pct. højere end i marts-maj, mens jobtabet i faktiske tal var 30,6 pct. lavere. Konkurser blandt de aktive virksomheder, der har fået momslån (momslånene 1, 2 og 3 fra COVID-19), udgør 40,5 pct. af det faktiske antal konkurser i de aktive virksomheder i perioden januar 2022 - august 2023. Det var 1.943 ud af 4.797 konkurser. Andelen er dog faldende over de seneste fem måneder, og nåede i august 26,4 pct. - det laveste niveau siden oktober 2021.

Konkurser  august 2023

7. september 2023 - Nr. 307

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. oktober 2023

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold