oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Hver fjerde firma indgår i koncernrelationer

25. november 2020

I 2018 var 22 pct. af firmaerne fra den generelle firmastatistik en del af en koncern. Disse beskæftigede 39 pct. af alle beskæftigede i firmastatistikken, svarende til 901.300 fuldtidsansatte. En stor andel af firmaerne, der opgøres i firmastatistikken, er ikke relevante for koncernstatistikken af forskelige årsager. Det gjaldt 140.900 firmaer (svarende til 44 pct.), som var enkeltmandsejede virksomheder, der definitorisk ikke kan indgå i koncernrelationer, og 245 firmaer der var offentlige myndigheder, som beskæftigede 611.700 fuldtidsansatte. Derudover var der 22.600 firmaer (svarende til 7 pct.), der af andre årsager ikke dækkes af koncernstatistikkens afgrænsning af fx brancher. En mindre andel af denne gruppe kan være i koncern.

Koncerner i Danmark  2018

25. november 2020 - Nr. 435

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Koncerner i Danmark

Kontakt

Julie Cathrine Krabek Sørensen, tlf. 23 66 46 60

Kilder og metode

Statistikken er registerbaseret, og populationen dannes ud fra en række kilder, herunder Det Erhvervsstatistiske Register, Generel Firmastatistik og årsregnskaber. Offentlig virksomhed mv. ekskluderes. En koncern er en gruppe af danske firmaer (to eller flere), som er knyttet sammen på baggrund af et direkte eller indirekte ejerskab større end 50 pct., eller hvis der er kontrollerende indflydelse. Danske firmaer, der er forbundet gennem udenlandske firmaer, opfattes således også som koncernforbundne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Koncerner i Danmark

Del sidens indhold
Detailsalget stiger betydeligt efter udbetaling af feriepenge

25. november 2020

Detailomsætningen var 8,2 pct. højere i oktober end i september, når man korrigerer for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage. Detailomsætningsindekset opnåede dermed sin højeste værdi i statistikkens historie. Det tyder således på, at udbetalingen af indefrosne feriepenge fra Lønmodtagernes Feriemidler, som åbnede 29. september, har medført et markant øget forbrug. Da udbetalingen af feriepenge er et engangsbeløb, må det forventes, at detailsalget ikke kan fastholde samme niveau i de kommende måneder. Denne formodning skal ses i lyset af de seneste forbrugerforventninger, som viser faldende købelyst, se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:427.

Detailomsætningsindeks  oktober 2020

25. november 2020 - Nr. 434

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2020

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Fortsat færre ældre bor i pleje- og ældreboliger

24. november 2020

Siden 2010 er antallet af ældre på 75 år og derover, som bor i pleje- og ældreboliger, faldet fra 58.000 til 52.700 i 2020, svarende til et fald på 9 pct. I samme periode er antallet af ældre i denne aldersgruppe steget med 34 pct. Andelen af den ældre befolkning, som bor i pleje- og ældreboliger, er således faldet. Især er andelen faldet blandt de ældre på 90 år og derover. Her boede 42 pct. af alle ældre på 90 år og derover i en pleje- eller ældrebolig i 2010, og i 2020 var andelen faldet til 34 pct.

Pleje- og ældreboliger  2020

24. november 2020 - Nr. 433

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2021

Alle udgivelser i serien: Pleje- og ældreboliger

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Karsten Werner Nielsen, tlf. 30 45 69 04

Kilder og metode

Oplysningerne er indsamlet på elektroniske blanketter fra kommunerne og indgår i Danmarks Statistiks sociale ressourceopgørelse - en hel uge i april. Antal beboere i visiterede boliger opgøres af den kommune, der visiterer, uanset om boligen drives af egen kommune eller anden kommune. Der er rettet henvendelse til de kommuner, hvor der er store udsving i forhold til forrige år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale ressourcer

Del sidens indhold
Flere digitale udlån siden første kvartal

24. november 2020

Udlån fra Ereolen er faldet med over 350.000 digitale lån fra andet til tredje kvartal. Det svarer til et fald på 18 pct. Det skyldes, at andet kvartal var præget af et usædvanligt stort antal digitale lån under nedlukningen af folkebibliotekerne grundet COVID-19. Hvis man sammenligner første og tredje kvartal, er udlån fra Ereolen steget med 6 pct. Det er særligt de 50-59-åriges låneradfærd, der forklarer stigningen. Denne aldersgruppe har lånt 12 pct. flere digitale materialer i tredje kvartal sammenlignet med første. Der er en stigning i de fleste aldersgrupper med undtagelse af de 10-19-årige. Mens digitale udlån er steget, er antallet af lånere faldet med 3 pct. Det betyder, at selvom der er færre lånere på Ereolen, låner de tilbageblivne gennemsnitligt flere materialer.

Individbaserede biblioteksudlån kvt.  3. kvt. 2020

24. november 2020 - Nr. 432

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Individbaserede biblioteksudlån kvt.

Kontakt

Maria Pedersen, tlf. 

Statistik­dokumentation

Biblioteker

Del sidens indhold
Stor kommunal forskel på betaling af grundskyld

23. november 2020

Den gennemsnitlige grundskyld for boligejere i 2020 varierer meget mellem kommunerne. De kommuner med den højeste gennemsnitlige grundskyld er Rudersdal med 33.405 kr., Hørsholm med 30.616 kr. og Lyngby-Taarbæk med 26.149 kr. I den anden ende ligger Morsø med 3.086 kr., Vesthimmerland med 3.096 kr. og Vejen med 3.438 kr., som er de kommuner med den laveste gennemsnitlige grundskyld. Gennemsnittet for hele landet er 10.168 kr. pr. ejerbolig i 2020, hvilket er en stigning på 3,1 pct. i forhold til 2019.

Ejendomsbeskatningen  2020 og 2021

23. november 2020 - Nr. 430

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. november 2021

Alle udgivelser i serien: Ejendomsbeskatningen

Kontakt

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Oplysningerne for 2024 og 2025 er baseret på udtræk fra Skatteforvaltningens ejendomsdatasystem, mens oplysningerne for ejendomsskattepromillerne for 2026 er baseret på tal fra Skatteministeriet, der bygger på kommunernes indberetninger til Indenrigsministeriet efter vedtagelsen af de kommunale budgetter i efteråret 2025.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomsskatter

Del sidens indhold
Lavere inflation i Danmark - uændret i EU

23. november 2020

Inflationen i Danmark faldt til 0,3 pct. i oktober 2020 fra 0,5 pct. i september 2020. I samme periode var inflationen uændret i både EU (0,3 pct.) og euroområdet (minus 0,3 pct.). I Danmark er det fortsat prisændringer på tobak, der i høj grad holder inflationen oppe. I EU er det særligt prisændringer på fødevarer, der holder inflationen oppe i oktober måned. Den danske kerneinflation (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) faldt til 0,8 pct. i oktober 2020 mod 0,9 pct. i september 2020. Kerneinflationen faldt ligeledes i EU (fra 1,1 til 1,0 pct.), mens den i euroområdet var uændret (0,4 pct.). Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  oktober 2020

23. november 2020 - Nr. 431

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2020

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Industrien forventer investeringsvækst i 2020

20. november 2020

Industrivirksomhederne havde allerede i første undersøgelse forventninger om 13 pct. øgede investeringer i 2020 i forhold til 2019. Undersøgelse blev udført i oktober 2019. I den opfølgende undersøgelse i marts 2020 lå forventningen på 8 pct. stigning, og her i oktober 2020 bekræftes den positive forventning med 20 pct. Der bemærkes dog både negative og positive udviklinger, når forventningerne opdeles på branchegrupper, hvor industrien for ikke-varige forbrugsgoder trækker op, mens investeringsgode- og mellemproduktindustrien trækker ned.

Industriens investeringsforventninger  oktober 2020

20. november 2020 - Nr. 429

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. april 2021

Alle udgivelser i serien: Industriens investeringsforventninger

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

For hvert investeringsår udføres der fire målinger. Første måling er i oktober året før, anden og tredje måling er i marts og oktober samme år, og endelig sluttes målingen i marts året efter med de endelige tal.Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler, elektronik og legetøj. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens investeringsforventninger (Afsluttet)

Del sidens indhold
10.000 flere lønmodtagere i september

20. november 2020

I september steg lønmodtagerbeskæftigelsen med 10.000 personer svarende til 0,4 pct. i forhold til måneden før. Stigningen på samlet 51.000 personer i juni, juli, august og september kommer efter et fald på i alt 80.000 personer i månederne marts, april og maj som følge af COVID-19. I september var der 29.000 færre med et lønmodtagerjob sammenlignet med februar. De ekstraordinære arbejdsmarkedsforhold som følge af COVID-19 betyder, at opgørelsen i perioden med de omfattende nedlukninger i foråret er behæftet med større usikkerhed end sædvanligt. Se afsnittet om Særlige forhold. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  september 2020

20. november 2020 - Nr. 428

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2020

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden falder

20. november 2020

Forbrugertilliden for november måned ligger på minus 7,6 og er dermed faldet i forhold til oktober måned, hvor den lå på minus 6,2. Gennemsnittet for de seneste seks måneder ligger på minus 5,5. Faldet i forbrugertilliden skyldes primært et markant fald i forventningerne til Danmarks økonomiske situation om et år sammenlignet med i dag. Dette understøttes af forventninger til stigende arbejdsløshed i det kommende år sammenlignet med i dag. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  november 2020

20. november 2020 - Nr. 427

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. december 2020

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Vækst i ressourcebesparende aktiviteter

19. november 2020

Den samlede omsætning af grønne varer og tjenester udgjorde i 2019 knap 247 mia. kr. Det er 7 pct. mere end i 2018 og 24 pct. mere end i 2015. Den største del af omsætningen var relateret til ressourcebesparende aktiviteter, hvor der i 2019 var en omsætning på 182 mia. Ressourcebesparende aktiviteter stod dermed for 72 pct. af den samlede omsætning af grønne varer og tjenester. I forhold til 2018 var der en stigning på 9 pct., mens stigningen i forhold til 2015 var på 29 pct. Der er stigninger inden for næste alle ressourcebesparende områder, i faktiske tal dog især inden for omlægning til ikke-fossile energikilder. Omsætningen er i løbende priser og der er nogen usikkerhed i opgørelsen.

Grønne varer og tjenester  2019

19. november 2020 - Nr. 426

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. november 2021

Alle udgivelser i serien: Grønne varer og tjenester

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at give en økonomisk belysning af den markedsmæssige indsats på miljøområdet. Der skelnes mellem aktiviteter til miljøbeskyttelse og aktiviteter, som betyder reduceret brug af knappe ressourcer. Økonomien måles alene i første produktionsled. Tallene baserer sig både på eksisterende statistikker og en særskilt spørgeskemaundersøgelse. Der er en betydelig usikkerhed knyttet til resultaterne. Resultaterne for aktuelt år er foreløbige og vil blive revideret til endelige tal i ved næste offentliggørelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Grønne varer og tjenester

Del sidens indhold
Flere offentligt forsørgede i andet kvartal

18. november 2020

Fra første til andet kvartal 2020 steg antallet af offentligt forsørgede under folkepensionsalderen, ekskl. SU-modtagere, med 44.700 personer til 768.000. Den markante stigning i antallet af offentligt forsørgede skal ses i lyset af de tiltagende økonomiske konsekvenser af COVID-19. Stigningen skyldes først og fremmest, at der var knap 49.000 flere nettoledige fordelt på 40.500 dagpengemodtagere og 8.500 kontanthjælpsmodtagere. Omvendt faldt antallet af personer i støttet beskæftigelse med 13.000 fra første til andet kvartal. Tallene i artiklen er omregnet til fuldtidsmodtagere og korrigeret for sæsonudsving.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  2. kvt. 2020

18. november 2020 - Nr. 423

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. januar 2021

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Flere slagtninger af svin i Danmark

18. november 2020

Slagtningerne af svin steg med 10,1 pct. til 4,7 mio. svin i tredje kvartal 2020 sammenlignet med tredje kvartal 2019, mens antallet af eksporterede levende svin (smågrise) faldt med 3,3 pct. til 3,6 mio. svin. Den totale produktion af svin i tredje kvartal blev 8,3 mio. svin, hvilket kun er overgået af fjerde kvartal 2018. Dog er situationen atypisk lige nu ude i staldene, da de faldende priser på svin og dermed også smågrise til eksport betyder, at der er flere svin, som bliver i Danmark. Ligeledes har slagterierne kapacitetsproblemer pga. COVID-19 hos slagteriarbejderne, som også medvirker til, at der står flere svin i staldene.

Animalsk produktion (kvt.)  3. kvt. 2020

18. november 2020 - Nr. 425

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Stigning i ledigheden i tredje kvartal

18. november 2020

AKU-ledighedsprocenten var 6,4 pct. i tredje kvartal 2020, hvilket er en stigning på 0,8 procentpoint fra andet kvartal, hvor den lå på 5,6 pct. Ledighedsprocenten er dermed steget til det højeste niveau siden første kvartal 2017. Det viser sæsonkorrigerede tal fra Arbejdskraftundersøgelsen. AKU-ledigheden opgøres ud fra ILO-definitionen af ledighed som betyder, at man bl.a. skal være aktivt jobsøgende for at være AKU-ledig. Suspenderingen af jobsøgningskravene fra 12. marts til og med 25. maj betød, at AKU-ledigheden - i modsætning til bruttoledigheden, se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:401 - først begyndte at stige for alvor i slutningen af andet kvartal. Denne stigning er fortsat ind i tredje kvartal. Læs mere om hvordan AKU-tallene blev påvirket af COVID-19 nedlukningen og de tiltag, der er iværksat for at imødegå konsekvenserne af nedlukningen i afsnittet om "Særlige forhold ved denne offentliggørelse".

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  3. kvt. 2020

18. november 2020 - Nr. 424

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Producent- og importpriser falder fortsat

16. november 2020

Det samlede producentprisindeks for varer er i oktober 2020 faldet med 2,9 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet i producentprisindekset er 1,6 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset faldt med 1,3 pct. Det er hovedsageligt fald i energiforsyning og råstofindvinding på hhv. 18,7 pct. og 26,5 pct., der driver den negative udvikling. Det markant større fald i årsudvikling for det samlede producentprisindeks i denne måned, skal ses i sammenhæng med det betydelige fald i energiforsyning, hvor der for september var en lille stigning på 2,1 pct. Importprisindeks for varer er faldet med 2,8 pct. i forhold til samme måned sidste år. Dette fald er 0,3 procentpoint mindre end sidste måned, hvor indekset faldt med 3,1 pct. Udviklingen i importprisindekset er primært drevet af et fald på 2,1 pct. i industri, der udgør den dominerende del af indekset. Ligeledes trækker faldet i råstofindvinding og energiforsyning på hhv. 26,3 pct. og 41,8 pct. indekset yderligere ned.

Producent- og importprisindeks for varer  oktober 2020

16. november 2020 - Nr. 422

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2020

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
COVID-19 trækker svinepriserne ned

13. november 2020

Noteringen på slagtesvin er faldet lidt over 25 pct. siden marts måned 2020, hvor den var rekord høj. Lige siden nedlukningen af Europa pga. COVID-19 er priserne faldet, da efterspørgslen efter svinekød er faldet, blandt andet pga. mindre omsætning i restaurationsbranchen i hele Europa. Derudover har afrikansk svinepest i Tyskland i september måned medført et større udbud af svinekød på det europæiske marked, da flere markeder uden for Europa pt. ikke ønsker tysk svinekød, hvilket også påvirker det danske marked for svinekød og især eksport af levende svin (smågrise).

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  3. kvt. 2020

13. november 2020 - Nr. 420

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. maj 2021

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Industriens salg er steget

13. november 2020

Firmaernes salg ekskl. energi steg 2,1 pct. fra august til september. Det indenlandske salg ekskl. energi steg i samme periode med 1,2 pct., når salget er korrigeret for sæsonudvikling og effekten af handelsdage. Stigningen trækkes op af industrien, der bidrog med et plus på 5,5 pct. samt transport, der bidrog med et plus på 8,7 pct. Udviklingen set over året viser, at branchen for camping steg markant mens dens erhvervshovedgruppe, der er hoteller og restauranter, faldt.

Firmaernes køb og salg  september 2020

13. november 2020 - Nr. 421

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2020

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
BNP har indhentet noget af det tabte

13. november 2020

BNP-indikatoren peger på en sæsonkorrigeret realvækst på 4,9 pct. i tredje kvartal 2020 sammenlignet med andet kvartal. Det er i sig selv en rekordhøj kvartalsvækst, men skal ses i lyset af det historisk store BNP-fald i første halvår af 2020. På trods af fremgangen, der indhenter noget af det tabte, er dansk økonomi stadig et stykke under 2019-niveauet. Beskæftigelsesindikatoren peger på en stigning i beskæftigelsen på 2,3 pct. Usikkerheden på BNP-indikatoren er større end sædvanlig. Se mere neden for under Særlige forhold.

BNP-indikator  3. kvt. 2020

13. november 2020 - Nr. 419

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. februar 2021

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Fortsat færre indvandringer

11. november 2020

Henover et kalenderår står tredje kvartal for den største andel af et års indvandringer - 38 pct. over de seneste tre år - og i 2020 tegnede tredje kvartal sig da også for et større antal indvandringer end tidligere kvartaler i året. Dette tal er dog 18 pct. lavere end indvandringen i det tilsvarende kvartal 2019, hvilket altså er mindre end det meget store fald på 36 pct., som sås i andet kvartal 2020 (Nyt fra Danmarks Statistik 2020:302). Mest markant var faldet blandt indvandringer af personer med statsborgerskab i et land i verdensdelene Nordamerika og Oceanien, der i tredje kvartal 2020 ligger hhv. 75 pct. og 76 pct. lavere end i samme kvartal i 2019.

Befolkningens udvikling  3. kvt. 2020

11. november 2020 - Nr. 418

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Flyrejser og el giver lavere forbrugerprisstigninger

10. november 2020

Det samlede forbrugerprisindeks steg 0,4 pct. i oktober i forhold til samme måned sidste år. Stigningen er lavere end i september, hvor den årlige stigning var 0,6 pct. Forbrugerprisindekset for oktober er stadig påvirket af COVID-19, da bortfaldet af prisobservationer fortsat er lidt større end normalt. For enkelte brancher har det fortsat ikke været muligt at indhente priser, så prisudviklingen er i disse tilfælde blevet estimeret. Det er bl.a. prisændringer inden for transport og bolig, der er med til at sænke årsstigningen i forbrugerprisindekset i forhold til måneden før. I oktober trækker flyrejser og elektricitet isoleret set årsstigningen i forbrugerprisindekset ned med samlet 0,18 pct.point, mens de i september trak årsstigningen ned med 0,08 pct.point. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) har en årsstigning på 0,9 pct. i oktober, hvilket er et fald fra 1,0 pct. måneden før.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2020

10. november 2020 - Nr. 416

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2020

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Tilbagegang i bilsalget i oktober

10. november 2020

Der blev solgt 16.400 nye personbiler i oktober opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 9,1 pct. færre end i september. Tilgangen til husholdningerne var 12,8 pct. lavere end i september, mens erhvervene lå 3,5 pct. lavere. Det samlede salg i perioden august-oktober var 15,4 pct. højere end i maj-juli. For husholdningernes vedkommende var stigningen 5,7 pct., mens erhvervene steg 34,2 pct. Den samlede salgspris for de nye biler i oktober i faktiske tal var på ca. 3,5 mia. kr. mod ca. 4,0 mia. kr. i september.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2020

10. november 2020 - Nr. 417

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. december 2020

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Tyskland sikrer septemberrekord i feriehusene

9. november 2020

Der var i alt 2,5 mio. overnatninger i udlejede feriehuse i september 2020, hvilket er en stigning på 679.000 overnatninger eller 37 pct. i forhold til samme måned i 2019 og dermed rekord for flest feriehusovernatninger i september. Rekorden skyldes især, at tyskerne bidrog med 1,9 mio. overnatninger, hvilket en fremgang 523.000 overnatninger eller 39 pct. Danskerne stod for 573.000 overnatninger, hvilket er en fremgang på 181.000 overnatninger eller 46 pct.

Feriehusudlejning  september 2020

9. november 2020 - Nr. 413

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2020

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Mindre betalingsbalanceoverskud i 2020

9. november 2020

I september var der et overskud på betalingsbalancens løbende poster på 13,0 mia. kr., hvilket var 0,2 mia. kr. mindre end i august (i sæsonkorrigerede tal). Siden august er overskuddet på varerne steget, mens det er faldet på tjenester. Overskuddet på betalingsbalancen for de første ni måneder af 2020, er faldet 24,3 mia. kr. i forhold til samme periode i 2019. Særligt overskuddet på tjenestehandlen er faldet, som følge af et stort fald i tjenesteeksporten.

Betalingsbalancen over for udlandet  september 2020

9. november 2020 - Nr. 414

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2020

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Stort tab i antallet af udenlandske overnatninger

9. november 2020

Mens der er vind i sejlene for lystbådehavnene og fremgang hos campingpladserne, er der fortsat store tab i overnatningerne for hoteller, feriecentre og vandrerhjem. År til dato faldt overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem med 8 mio. sammenlignet med samme periode i 2019, de udenlandske overnatninger udgjorde 5,5 mio af tabet. Svenske og norske overnatninger faldt mest med hhv. 742.000 og 703.000 overnatninger, svarende til 74 og 66 pct. Tyskerne havde 450.000 eller 49 pct. færre overnatninger, mens Storbritannien faldt med 441.000 svarende til 67 pct. De nederlandske overnatninger viser et fald på 284.000 eller 64 pct. Tabet i overnatninger fra disse nabolande udgør år til dato 33 pct. af det samlede tab af overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem. Lystbådehavnene opnår samme niveau for overnatninger i 2020 som i 2019, mens campingpladserne har haft en bedre sommer i 2020 end i 2019, se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:406.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  september 2020

9. november 2020 - Nr. 412

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2020

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Stigning i tjenestehandlen i tredje kvartal

9. november 2020

Eksporten af tjenester steg med 3,4 pct. i tredje kvartal 2020, mens importen steg 1,9 pct. Både eksporten og importen ligger for de første ni måneder af 2020 lavere end i samme periode i 2019. Eksporten er faldet 16,2 pct., mens importen er faldet 10,9 pct. Det viser kvartalstallene for Udenrigshandel med tjenester, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  3. kvt. 2020

9. november 2020 - Nr. 415

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Medicinalvarer trækker vareeksporten op

9. november 2020

Eksporten steg 4,5 pct. i september, mens importen faldt 0,5 pct. Stigningen i eksporten er især trukket af en stigning i medicinaleksporten i varegruppen kemikalier mv. og sker efter et fald i august. Eksporten er steget 2,5 pct. de seneste tre måneder sammenlignet med de foregående tre måneder. I samme periode er importen steget 6,3 pct. Det viser tallene for Udenrigshandel med varer uden skibe, fly, brændsel mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  september 2020

9. november 2020 - Nr. 411

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2020

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Produktionen i industrien steg i september

6. november 2020

Industriens samlede produktionsindeks steg med 2,0 pct. i september. Samlet set steg produktionen 0,5 pct. i årets tredje kvartal i forhold til andet kvartal. Den lave kvartalsvækst hænger sammen med det store fald i juli i medicinalindustrien (se Nyt fra Danmarks Statistik 2020:332). Ses der bort fra denne branche så steg produktionen 4,4 pct. i tredje kvartal i forhold til andet kvartal. Sammenligner man med USA og det øvrige Europa, ser det ud til, at industrien i Danmark og særligt Sverige klarer sig godt (læs mere nedenfor). Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  september 2020

6. november 2020 - Nr. 410

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2020

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Færre tvangsauktioner i oktober

5. november 2020

Med 154 tvangsauktioner i oktober mod 180 måneden før, er antallet af tvangsauktioner faldet den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Faldet skal dog ses i lyset af, at 2020 generelt har været præget af usædvanlige sæsonudsving sammenlignet med foregåede år. På trods af relativt store udsving i de enkelte måneder som følge heraf, har antallet af tvangsauktioner med et gennemsnit på 183 om måneden generelt ligget på samme lave niveau i 2020 som sidste år. Her blev der til sammenligning i gennemsnit bekendtgjort 187 tvangsauktioner om måneden, hvilket var det laveste siden 2008, hvor gennemsnittet lå på 236.

Tvangsauktioner  oktober 2020

5. november 2020 - Nr. 409

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2020

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Lidt færre konkurser i oktober

5. november 2020

Der var 177 erklærede/kundgjorte konkurser i oktober blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det er 2 pct. færre end i september. Konkurserne medførte 867 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 25 pct. færre end i september. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden august-oktober var 2 pct. lavere end maj-juli, og jobtabet var 10 pct. mindre. Der ses i denne artikel nærmere på, hvordan COVID-19 har påvirket den andel af de registrerede virksomheder, der er gået konkurs i perioden marts-oktober 2020 sammenholdt med årene siden 2009, dvs. 'konkursrisikoen' i forhold til virksomhedernes størrelse og branche.

Konkurser  oktober 2020

5. november 2020 - Nr. 408

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. december 2020

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Stigning i det fuldførte byggeri

4. november 2020

Det samlede fuldførte etageareal i tredje kvartal 2020 endte på 1,8 mio. m2, hvilket er en stigning på 8 pct. i forhold til andet kvartal. Denne stigning er drevet af en stigning i fuldførelsen af beboelsesbygninger på 32 pct., mens de øvrige bygningstyper faldt i forhold til andet kvartal. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving, medmindre andet er angivet. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, men opgørelsen af den seneste byggeaktivitet skal generelt tages med forbehold, da datagrundlaget er usikkert.

Byggevirksomheden  3. kvt. 2020

4. november 2020 - Nr. 407

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. februar 2021

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Campingturisme klarer sig godt trods afstandskrav

3. november 2020

Turismeerhvervet som helhed er hårdt ramt af COVID-19. Begræsninger på flyrejser samt anbefalinger om social afstand og udendørsophold har imidlertid medført, at campingerhvervet er kommet godt gennem 2020 med omtrent samme antal overnatninger som i 2019. Hvis der alene ses på sommermånederne juni-august havde campingpladserne 317.000 flere overnatninger sammenlignet med 2019. Billedet er dog langt fra ens i hele landet. Kommunefordelte overnatninger på campingpladser viser, at 47 kommuner havde fremgang i sommermånederne, mens 26 havde et fald på mere end 20 pct. Det dækker over store udsving, fra et fald på 53 pct. i Billund til en stigning på 46 pct. på Samsø.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv. (tillæg)  camping 2020

3. november 2020 - Nr. 406

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv. (tillæg)

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker. Camping- og lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Store kommunale forskelle i biblioteksbrug

2. november 2020

På landsplan har 42 pct. af de 16-89-årige været fysisk på biblioteket inden for de seneste tre måneder. I 30 kommuner er andelen, der har besøgt et bibliotek, højere end landsgennemsnittet. Andelen af personer, som har besøgt et biblioteks filial, er højest i Allerød, Lyngby-Taarbæk og Helsingør. Her svarer næsten seks ud af ti borgere, at de har besøgt et bibliotek inden for de seneste tre måneder. Der er 46 kommuner, der ligger under landsgennemsnittet. De kommuner, hvor færrest svarer, at de har besøgt et bibliotek, er i Vesthimmerland, Hedensted og Thisted. Her er det omkring hver fjerde borger i den pågældende kommune, der har besøgt mindst en filial.

Kulturvaner (år)  2018-2020

2. november 2020 - Nr. 404

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. oktober 2021

Alle udgivelser i serien: Kulturvaner (år)

Kontakt

Anders Yde Bentsen, tlf. 40 33 68 81

Kilder og metode

Oplysningerne kommer fra Kulturvaneundersøgelsen 2024. Kulturvaneundersøgelsen gen­nemføres hvert kvartal. Kvartalerne udgives særskilt og aggregeres til årsniveau. Det nuværende spørgeskema har været anvendt siden 1. kvartal 2024. Der spørges ca. 60.000 personer om året. Årsstatistikken 2024 er baseret på resultaterne fra cirka 19.000 gennemførte interview blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16 år og derover.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturvaneundersøgelsen

Del sidens indhold
Store virksomheder bag halvdelen af eksporten

2. november 2020

Virksomheder med 250 ansatte og derover har stor betydning for den danske udenrigshandel. I 2019 stod de for 58 pct. af den samlede tjenesteeksport, mens de stod for 50 pct. af vareeksporten. Mens virksomheder med 250 ansatte og derover stod for næsten halvdelen af vareeksporten, var vareimporten mindre koncentreret omkring de store virksomheder. De store virksomheder stod for 33 pct. af vareimporten og 56 pct. af tjenesteimporten. Det viser statistikken om udenrigshandel, når man ser på virksomhederne bag handlen. Til denne offentliggørelse er statistikken baseret på en ny metode. Læs mere i 'Særligt ved denne offentliggørelse'.

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika  2019

2. november 2020 - Nr. 405

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. marts 2023

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika

Kontakt

Pernille Leth Hougaard, tlf. 20 34 26 74

Aron Tsegay Besrat, tlf. 21 84 82 78

Kilder og metode

Udenrigshandel efter virksomhedskarakteristika er baseret på samkørsel af oplysninger om udenrigshandel med varer, udenrigshandel med tjenester og oplysninger om de enkelte virksomheder i erhvervsregister samt statistikerne over udenlandske firmer i Danmark og danske datterselskaber i udlandet. 
Statistikken over udenrigshandel med tjenester er baseret på en stikprøve, hvor udvalgte virksomheder indberetter tjenestehandel med udlandet, og de resterende virksomheders handel opregnes på baggrund af statistisk metode. Derfor er det kun de virksomheder, som indberetter direkte til statistikken, der kan tilknyttes virksomhedskarakteristika, mens den opregnede andel ender i gruppen ukendt. Endvidere indgår der i ukendt en række øvrige kilder, som ikke er baseret på direkte indberetning fra virksomhederne, herunder rejseposten, offentlige tjenester, fragt inkluderet i varehandel, privates køb fra udlandet. Se mere om udenrigshandel med tjenester i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester efter virksomhedskarakteristika

Udenrigshandel med varer efter virksomhedskarakteristika
Lille fald i bruttoledigheden i september

30. oktober 2020

Fra august til september faldt bruttoledigheden med 1.400 til 136.300. Samtidig faldt ledighedsprocenten med 0,1 procentpoint til 4,8 pct. af arbejdsstyrken. De seneste fire måneders fald efterfølger tre måneder med markante stigninger i bruttoledigheden som følge af COVID-19 nedlukningen i midten af marts (se afsnittet 'Særlige forhold ved denne offentliggørelse'). Bruttoledigheden for september ligger således stadig 32.900 højere end den gjorde i februar, umiddelbart inden landet blev ramt af COVID-19. De tal, der omtales i denne offentliggørelse, er sæsonkorrigerede med mindre andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  september 2020

30. oktober 2020 - Nr. 401

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2020

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold