oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Dansk forbrug lå på vesteuropæisk niveau i 2022

20. december 2023

Det faktiske individuelle forbrug pr. indbygger i Danmark lå i 2022 10 pct. over gennemsnittet for EU-27 landene. Dermed lå Danmark på samme niveau som en række andre vesteuropæiske lande. Dog noget lavere end Belgien, Nederlandene, Østrig og Tyskland, som lå mellem 15 og 18 pct. over EU-gennemsnittet, samt Luxembourg der lå helt i top med et forbrug, der var 38 pct. over EU-gennemsnittet. Tallene for det faktiske individuelle forbrug fremkommer ved at justere for prisniveauerne landene imellem for de varer og tjenester, som en husholdning forbruger. Det faktiske individuelle forbrug måler husholdningernes velfærd, hvad enten den er finansieret af husholdningen selv eller det offentlige. På den måde kan forbrug sammenlignes på tværs af lande uden at være påvirket af, hvem der i praksis foretager betalingen. I Danmark betaler det offentlige fx hovedparten af udgifterne til sundhed og uddannelse, mens dette ikke nødvendigvis er tilfældet i andre lande. Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse.

Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger  2022

20. december 2023 - Nr. 438

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. december 2024

Alle udgivelser i serien: Europæisk købekraftsundersøgelse - realøkonomiske sammenligninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Kilder og metode

Opgørelsen er baseret på Eurostats undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med de deltagende lande. Købekraftpariteter opgøres på grundlag af de gennemsnitlige priser for en repræsentativ stikprøve af varer og tjenester. Priserne er de markedspriser, som forbrugerne betaler, inklusive moms og afgifter. For Danmarks vedkommende indsamler Danmarks Statistik priser for varer og tjenester fra udvalgte forretninger. Købekraftpariteter for offentligt forbrug i Danmark opgøres på grundlag af oplysninger fra Danmarks Statistiks lønstatistik. Tal for husleje fås fra huslejeundersøgelsen. Prisniveaujusterede økonomiske aggregater pr. indbygger har til formål at give en indikation af størrelsesordenen af disse i et land i forhold til andre lande. De kan derimod ikke bruges til en rangorden, hvis forskelle landene imellem er mindre end 5 procentpoint, da der er en vis usikkerhed i tallene. BNP pr. indbygger omregnet med købekraftparitet anvendes til tildeling af midler fra EU¿s Strukturfonden. Lande, hvor BNP pr. indbygger er mindre end 75 pct. af EU-gennem-snittet (i perioden over 3 år) er berettiget til støtte fra Strukturfonden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Købekraftpariteter
Stigende udgifter til miljøbeskyttelse

19. december 2023

Den offentlige sektors samlede udgifter til miljøbeskyttelse var 38,4 mia. kr. i 2022. Den offentlige sektor består af stat, kommuner, regioner og offentligt ejede virksomheder. For hele den offentlige sektor steg udgifterne til miljøbeskyttelse med 2,6 mia. kr. i forhold til året før. Ser man over en 5-årig periode, dvs. tilbage til 2018, så er udgifterne til miljøbeskyttelse steget med 7,5 mia. kr. svarende til 24 pct. Stigningen skyldes i høj grad offentligt ejedes virksomheders udgifter til miljøbeskyttelse, der i perioden er steget med 7,3 mia. kr. Stigningen i de offentligt ejedes virksomheders udgifter skyldes i overvejende grad forøgelse af virksomhedernes forbrug i produktionen samt faste bruttoinvesteringer.

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte  2022

19. december 2023 - Nr. 434

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Kontakt

Jonas Foged Svendsen, tlf. 21 34 73 19

Kilder og metode

Statistikken benytter samme udgifts- og indtægtsbegreber, som anvendes for den offentlige sektor i nationalregnskabet. Tallene er opgjort i løbende priser. I statistikdokumentationen er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder. Beregningerne er baseret på de enkelte identificerede udgifts- og indtægtsposter og klassificeret efter nationalregnskabsprincipper i henhold til ESA 2010 via oplysningerne i statsregnskabet samt kommunale og regionale regnskaber. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte
Over halvdelen af budgettet gik til bolig, mad og tøj

19. december 2023

I 2022, når en dansk husstand anvendte 1.000 kr., gik 168 kr. til fødevarer, beklædning mv., hvor udgiften til fødevarer alene udgjorde 116 kr. Boligbenyttelse mv. er med 341 kr. ud af 1.000 kr. den tungeste post i husholdningsbudgettet. Det er især udgifter til husleje, ejendomsskat for ejerbolig samt udgifter til elektricitet og varme, der vejer tungt på denne post. På posten fritid, restauranter mv. blev der brugt 154 kr. i gennemsnit. Enlige med og uden børn brugte relativt flere penge på boligbenyttelse, hvorimod husstande med flere voksne anvendte flere penge på transport.

Forbrugsundersøgelsen  2022

19. december 2023 - Nr. 436

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. februar 2025

Alle udgivelser i serien: Forbrugsundersøgelsen

Kontakt

Solange Lohmann Rasmussen, tlf. 61 15 17 93

Dorthe Jensen, tlf. 23 11 15 62

Kilder og metode

For at lette fortolkningen er forbruget nedskaleret til 1.000 kr., hvilket gør det muligt tydeligere at sammenligne forbrugsmønstre på tværs af husstandstyper. Forbrugsundersøgelsen 2024 er baseret på en stik¬prøve på 2.651 private husstande, og de indsamlede oplysninger er omregnet til pris- og mængdeniveauet i 2024. Yderligere oplysninger om datakilder, metode og beregningsprincipper kan findes i statistikdokumentationen om Forbrugsundersøgelsen samt på emnesiden Forbrugsundersøgelsen. Her kan man også se usikkerhedsberegninger for undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugsundersøgelsen

Del sidens indhold
Symptomafklaring er ofte årsag til sygehusophold

19. december 2023

I 2022 var der 792.000 indlæggelser og 12.246.000 ambulante sygehusophold på landets offentlige og private sygehuse. Hovedårsagen til 118.000 indlæggelser og 3.625.0000 ambulante ophold var Symptomafklaring og mangelfuldt definerede tilstande, hvilket svarer til hhv. 15 pct. af indlæggelserne og 30 pct. af de ambulante ophold. Symptomafklaring og mangelfuldt definerede tilstande dækker bl.a. over kontrolundersøgelse efter behandling af kræft eller andre sygdomme, screening, observation og vurdering af personer mistænkt for sygdom, samt symptomer og abnorme fund i fx blodprøver, billeddiagnostik eller fra andre undersøgelser. Hovedårsagen til det enkelte ophold beskrives her ved den tidsmæssigt dominerende diagnose for indlæggelsen eller det enkelte ambulante sygehusophold. Der er i opgørelsen således valgt én diagnose pr. ophold.

Sygehusbenyttelse  2022

19. december 2023 - Nr. 435

Hent som PDF

Næste udgivelse: 13. august 2025

Alle udgivelser i serien: Sygehusbenyttelse

Kontakt

Line Neerup Handlos, tlf. 26 64 03 00

Kilder og metode

Statistik om sygehusbenyttelse er baseret på Landspatientregisteret fra Sundhedsdatastyrelsen koblet med baggrundsdata fra andre registre fra Danmarks Statistik. Statistikken omfatter indlæggelser og ambulante ophold på offentlige og private sygehuse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sygehusbenyttelse

Del sidens indhold
Stadig færre personer er offentligt forsørgede

18. december 2023

Fra andet til tredje kvartal faldt antallet af offentligt forsørgede ekskl. SU-modtagere med 4.000 til 752.800. Samtidig er antallet af SU-modtagere faldet med 100 til 287.000 i tredje kvartal. Som følge af COVID-19 steg antallet af offentligt forsørgede ekskl. SU-modtagere fra tredje kvartal 2019 til tredje kvartal 2020 med 63.900, svarende til en stigning på 9 pct. Siden 2020 har dette antal været støt faldende. Samtlige tal i denne NYT er omregnet til fuldtidsmodtagere og sæsonkorrigerede.

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)  3. kvt. 2023

18. december 2023 - Nr. 433

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Statistik­dokumentation

Offentligt forsørgede under folkepensionsalderen

Del sidens indhold
Firmaernes salg fortsætter faldende tendens

15. december 2023

Firmaernes samlede salg ekskl. energi faldt 0,4 pct. fra september til oktober, mens det indenlandske salg steg 1,5 pct. i samme periode. Når firmaernes samlede salg ekskl. energi for august-oktober sammenlignes med de foregående tre måneder, faldt salget med 0,6 pct. I samme periode steg indenlandsk salg 0,8 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  oktober 2023

15. december 2023 - Nr. 430

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Producent- og importprisindekset falder fortsat

15. december 2023

Det samlede producentprisindeks for varer faldt i november 2023 med 2,1 pct. i forhold til samme måned sidste år. Faldet i producentprisindekset er 1,3 procentpoint større end i sidste måned, hvor indekset faldt med 0,8 pct. Importprisindeks for varer er i samme periode faldet med 1,7 pct. Faldet i importprisindekset er 0,4 procentpoint mindre end i sidste måned, hvor indekset på årsbasis faldt med 2,1 pct.

Producent- og importprisindeks for varer  november 2023

15. december 2023 - Nr. 432

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Lille fald i transportarbejdet med danske lastbiler

15. december 2023

Det samlede transportarbejde (gods gange distance) med danske lastbiler faldt lidt under 1 pct. i tredje kvartal 2023 sammenlignet med kvartalet før og endte på 4,1 mia. tonkm, når der korrigeres for sæsonudsving. Det skal dog bemærkes, at danske lastbilers transportarbejde fortsat ligger højere end de seneste år. I tredje kvartal var den nationale transport stort set uændret, mens den internationale transport faldt i samme periode med 2 pct. Den nationale transport udgjorde 84 pct. af de danske lastvognes transportarbejde i tredje kvartal, mens de internationale transporter udgjorde 16 pct.

Godstransport med danske lastbiler  3. kvt. 2023

15. december 2023 - Nr. 431

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Godstransport med danske lastbiler

Kontakt

Henriette Erichsen, tlf. 29 77 56 38

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Transportarbejdet er opgjort i måleenheden tonkm, som udtrykker produktet af varepartiets vægt og den tilbagelagte afstand med lastbilen. En tonkm er således det arbejde, der foregår, når et ton flyttes en km. Usikkerheden på det samlede transportarbejde for et kvartal er ca. +/- 6 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Godstransport med lastbiler
Lille stigning i udenrigshandel med økologi

14. december 2023

Eksporten af økologiske varer steg 3 pct. fra 3,3 mia. kr. i 2021 til 3,4 mia. kr. i 2022. Importen steg tilsvarende 3 pct. fra 5,0 mia. kr. til 5,2 mia. kr. Både eksport og import lå dermed lidt højere end forrige år, med uændret forhold indbyrdes. Det var især salg til Tyskland, som trak eksporten op. Stigningerne er påvirket af inflation, hvor fødevarer var blandt de varer, hvor priserne steg mest i 2022 - se Nyt fra Danmarks Statistik 2023:5.

Udenrigshandel med økologiske varer  2022

14. december 2023 - Nr. 428

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. november 2024

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med økologiske varer

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Ditte Puk Andersen, tlf. 40 43 41 97

Kilder og metode

Udenrigshandel med økologiske varer er baseret på indberetninger fra bedrifter og virksomheder, som er godkendt af Fødevarestyrelsen eller Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø til handel med økologiske varer. Statistikken vedrører fødevarer og foderstoffer, der kan være økologiske. Opgørelsen er gennemført siden 2003. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har bidraget til finansiering af undersøgelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med økologiske varer

Del sidens indhold
Halvdelen af de danske virksomheder er innovative

14. december 2023

Samlet set har 46 pct. af de danske virksomheder introduceret nye produkter eller forretningsprocesser i perioden 2020-2022. Procesinnovation er gennemført i 41 pct. af virksomhederne, mens 24 pct. af virksomhederne har gennemført produktinnovation. Sammenlignet med sidste innovationsundersøgelse er der et lille fald i andelen af innovative virksomheder fra 48 pct. i 2020.

Innovation i erhvervslivet  2022

14. december 2023 - Nr. 426

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. december 2025

Alle udgivelser i serien: Innovation i erhvervslivet

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på statistik innovation i erhvervslivet. Mere information om statistikområdet på www.dst.dk/fui og i statistikdokumentationerne for Erhvervslivet. Undersøgelsen er basseret på en stikprøve, og derfor er der en vis usikkerhed i opgørelsen. Se statistikdokumentation.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Innovation i erhvervslivet

Del sidens indhold
Markant vækst i Anden virksomhedsrådgivning

14. december 2023

Omsætningen i branchen Anden virksomhedsrådgivning steg markant fra 27 mia. kr. i 2020 til 39 mia. kr. i 2022, svarende til en stigning på 31 pct. Under denne branche øgede Anden projektstyring (undtagen bygge- og anlægssektor) og Anden virksomhedsrådgivning, i 2022, hver især deres andel af den samlede omsætning med 8 procentpoint til at udgøre hhv. 14 og 13 pct. af den samlede omsætning i branchen. Strategisk virksomhedsrådgivning stod for det største fald i andelen af branchens omsætning med et fald på 6 procentpoint siden 2020, men ydelsen udgjorde fortsat den primære serviceydelse inden for branchen med en andel på 17 pct. af samlede omsætning.

Serviceydelser for serviceerhverv  2022

14. december 2023 - Nr. 427

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. januar 2025

Alle udgivelser i serien: Serviceydelser for serviceerhverv

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Serviceydelser for serviceerhverv er en årlig spørgeskemaundersøgelse, der fra tællingsåret 2023 udgør totaltælling for virksomheder med mindst 20 ansatte inden for en række serviceerhverv. Tidligere har der været tale om en stikprøvebaseret tælling, der blev opregnet til hele populationen i Regnskabsstatistikken for private byerhverv. Virksomhederne bliver bedt om at angive en fordeling af omsætningen på de enkelte serviceydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Serviceydelser for serviceerhverv

Del sidens indhold
Forskning og udvikling udgør 2,9 pct. af BNP

14. december 2023

De samlede udgifter til forskning og udvikling (FoU) udgjorde 81,8 mia. kr. i 2022. Det svarer til 2,9 pct. af bruttonationalproduktet (BNP) og er på samme niveau som året før. De sidste ti år har udgifternes andel af BNP svinget mellem 2,9 pct. og 3,1 pct. De samlede udgifter til forskning og udvikling steg med 8,5 mia. kr. eller 12 pct. fra 2021 til 2022 i løbende priser.  Ser man på de enkelte sektorer var erhvervslivets udgifter i 2022 på 50,3 mia. kr., mens den offentlige sektor havde udgifter for 31,5 mia. kr.

Forskning og udvikling  2022

14. december 2023 - Nr. 429

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. april 2025

Alle udgivelser i serien: Forskning og udvikling

Kontakt

David Boysen Jensen, tlf. 61 50 73 82

Kilder og metode

Tabellerne er baseret på de to statistikker om hhv. FoU i den offentlige sektor og FoU i erhvervslivet. Faste priser beregnes med udgangspunkt i prisniveauet i det senest offentliggjorte år. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forskning og udvikling i den offentlige sektor

Forskning og udvikling i erhvervslivet
Højt sygefravær i 2022

13. december 2023

Ændret 13. december 2023 kl. 10:54

Der var desværre fejl i Nyt'ens første afsnit, da der var skrevet procentpoint i stedet for dage. Fejlen er rettet og markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Sygefraværet på grund af egen sygdom var i 2022 på et historisk højt niveau. På tværs af sektorer steg sygefraværet pr. fuldtidsansat til 11,0 dage i gennemsnit. Det var 1,7 dage højere end i 2021, hvor gennemsnittet i forhold til de foregående år allerede var højt med 9,3 dage i gennemsnit pr. fuldtidsansat. Det høje sygefravær i 2022 skal ses i lyset af genåbningen af samfundet i starten af 2022 efter COVID-19 restriktioner. I sektoren offentlig forvaltning og service steg sygefraværet med 2,4 dage, mens det for virksomheder og organisationer steg med 1,4 dage.

Fravær fra arbejde  2022

13. december 2023 - Nr. 425

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Fravær fra arbejde

Kontakt

Nete Nielsen, tlf. 

Summer Cook, tlf. 30 68 39 52

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen med bl.a. definitioner af fraværsdagsværk, fraværsperioder og fraværsprocent.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fravær fra arbejde
Øgede udgifter til affaldshåndtering i industrien

13. december 2023

Industriens direkte miljøbeskyttelsesudgifter var på 4,1 mia. kr. i 2022, hvilket er 19 pct. højere end i 2020, opgjort i løbende priser. Den største udgift var til affaldshåndtering og genindvinding med knap 1,2 mia. kr., hvilket er 27 pct. højere end i 2020 og formentligt påvirket af ny lovgivning på affaldsområdet. En relativ større stigning ses inden for formålet reduceret energi- og varmeforbrug. Her var der i 2022 ganske store investeringer i besparelser og omlægning til andre energityper, sandsynligvis en reaktion på høje energipriser på især naturgas.

Industriens miljøbeskyttelsesudgifter  2022

13. december 2023 - Nr. 424

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. december 2025

Alle udgivelser i serien: Industriens miljøbeskyttelsesudgifter

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at belyse de direkte miljøbeskyttelsesudgifter for brancher inden for råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed og forsyning. Statistikken er et krav i EU-forordninger inden for henholdsvis regnskabsstatistik og miljøøkonomiske regnskaber. Resultaterne er baseret på en dataindsamling blandt ca. 1.000 virksomheder med generelt mere end 50 ansatte, suppleret med en imputering for mindre virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens miljøbeskyttelsesudgifter

Del sidens indhold
Indikator tyder på ledighedsfald i november

12. december 2023

Ledighedsindikatoren tyder på et fald i ledigheden på 500 personer i november. Faldet er en kombination af 300 flere ledige på dagpenge og 700 færre ledige på kontanthjælp. Ledigheden er opgjort i fuldtidsledige og er sæsonkorrigeret.

Ledighedsindikator  november 2023

12. december 2023 - Nr. 421

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Ledighedsindikator

Kontakt

Anna Skovbæk Mortensen, tlf. 21 77 67 54

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Ledighedsindikatoren er en foreløbig beregning af den månedlige ledighed og er begrebs- og afgræns-ningsmæssigt identisk med den detaljerede, officielle ledighedsstatistik (bruttoledighedsstatistikken). Det anvendte datamateriale til indikatoren bygger på arbejdsløshedskassernes foreløbige indberetninger af dagpengemodtagere samt oplysninger om tilmeldte kontanthjælpsmodtagere på jobnet.dk. Begge data-kilder er tilvejebragt via STAR. Opgørelsen er afgrænsningsmæssigt sammenfaldende med den officielle ledighedsstatistiks, men opgøres på et mindre detaljeret niveau. Danmarks Statistik overvåger løbende resultaterne og indikatorberegningens nøjagtighed i forhold til den detaljerede, officielle ledighedsstatistik. Læs mere i Ledighedsindikatoren - metodenotat (pdf) og i statistikdokumentationen om registreret ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed
Lille fald i driftsresultatet for erhvervsfiskere i 2022

12. december 2023

Danske erhvervsfiskere fik i gennemsnit et driftsresultat på 963.000 kr. pr. fartøj i 2022. Det er en tilbagegang på 5 pct. i forhold til 2021, hvor gennemsnitsresultatet lå på 1,01 mio. kr. pr. fartøj. Driftsresultatet for 2022 er det næstlaveste siden 2012.

Regnskabsstatistik for fiskeri  2022

12. december 2023 - Nr. 423

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2024

Alle udgivelser i serien: Regnskabsstatistik for fiskeri

Kontakt

Charlotte Spliid Hansen, tlf. 29 41 97 76

Kilder og metode

Statistikken omfatter dansk erhvervsfiskeri. Enheden i statistikken er et fartøj. I denne sammenhæng er et fartøj defineret som en regnskabsenhed. En regnskabsenhed består som hovedregel af et fartøj med selvstændigt regnskab. En regnskabsenhed kan i visse tilfælde indeholde flere fartøjer - eksempelvis hjælpefartøjer eller fartøjer, som hver for sig ellers ikke ville indgå i populationen. Populationen omfatter de enheder, som har en driftsmæssig aktiv periode på mindst seks måneder samt en årsomsætning over tærskelniveauet på 270.000 kr. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for fiskeri

Del sidens indhold
Hver tiende er økonomisk sårbar

12. december 2023

I 2023 var 10 pct. af befolkningen økonomisk sårbare (pdf). Det er en stigning på tre procentpoint i forhold til 2022 og det højeste niveau i ti år. Økonomisk sårbarhed er en indikator, der indgår i FN's bæredygtighedsmål om fattigdomsreduktion og måler om en husstand oplever mindst tre ud af fem typer af økonomisk afsavn. Levevilkårsundersøgelsen er gennemført i første halvdel af 2023, og stigningen af økonomisk sårbare kan ses i lyset af den høje inflation, herunder store prisstigninger på energi og fødevarer i løbet af 2022.

Levevilkårsundersøgelsen  2023

12. december 2023 - Nr. 422

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. december 2024

Alle udgivelser i serien: Levevilkårsundersøgelsen

Kontakt

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Statistikken bygger på interviews med husstande, hvor kun en af husstandens voksne medlemmer er blevet interviewet, men det antages, at svarene dækker alle husstandsmedlemmerne inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Kun én af husstandens voksne er blevet interviewet, men på spørgsmål, der om¬handler husstanden, antages det, at svarene dækker alle husstandsmedlemmer inkl. børnene. Undersøgelsen bygger på en stikprøve og er derfor behæftet med statistisk usikkerhed. Man skal derfor være varsom med fortolkning af små niveauforskelle, særligt hvis man betragter mindre undergrupper af befolkningen. Undersøgel¬sen er en del af den fælles europæiske undersøgelse Statistics on Income and Living Conditions, SILC, der gennemføres i alle EU¿s medlemslande og i fx Norge og Schweiz. Formålet er bl.a. at belyse fattigdom og social udstødelse. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Levevilkårsundersøgelsen (SILC)
Eksporten steg i oktober

11. december 2023

I oktober steg den samlede eksport af varer og tjenester med 4,3 pct. til 163 mia. kr. Den samlede import faldt med 1,6 pct. til 145 mia. kr. Den samlede eksport er steget med 0,7 pct. henover de seneste tre måneder, mens importen er steget 4,5 pct. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  oktober 2023

11. december 2023 - Nr. 417

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
1 mio. udenlandske turistovernatninger i oktober

11. december 2023

I oktober - måneden hvor mange danskere holder efterårsferie - var der 2,7 mio. overnatninger på danske hoteller, feriecentre, vandrerhjem og campingpladser. Det er en lille stigning i forhold til oktober 2022, og det højeste antal oktoberovernatninger på hoteller og campingpladser mv. siden 2015. Før 2015 blev campingovernatningerne opgjort samlet for fjerde kvartal, mens de fra 2015 er opgjort månedligt. Udenlandske turister stod for 1 mio. af overnatningerne. Det er første gang, de udenlandske overnatninger overstiger 1 mio. i en oktober måned.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  oktober 2023

11. december 2023 - Nr. 419

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
1 mio. flere feriehusovernatninger i oktober på ti år

11. december 2023

I oktober - som for mange danskere er lig med efterårsferie - var der 2,6 mio. overnatninger i udlejede danske feriehuse. Det er næsten uændret sammenlignet med oktober 2022, men tæt på 1 mio. flere overnatninger i oktober over de seneste ti år. Særligt tyskerne har fået smag for det danske efterår og med 830.000 flere overnatninger i oktober 2023 end i samme måned 2014, stod tyske turister for 87 pct. af stigningen over de ti år. Danske turister stod for 11 pct. af stigningen.

Feriehusudlejning  oktober 2023

11. december 2023 - Nr. 420

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
Stigning i inflationen, men fald i kerneinflationen

11. december 2023

I november 2023 steg det samlede forbrugerprisindeks med 0,6 pct. i forhold til samme måned året før. I oktober var den tilsvarende stigning 0,1 pct. Den højere inflation i november i forhold til sidste måned skyldes især prisændringer på gas, elektricitet samt møbler og boligudstyr. Varer er i gennemsnit faldet 3,0 pct. det seneste år, hvilket især skyldes prisfald på elektricitet. Tjenester er i gennemsnit steget 4,2 pct. det seneste år, hvilket hovedsageligt skyldes prisstigninger på husleje samt restaurant- og cafebesøg. Forbrugerprisindekset ekskl. energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 3,0 pct. i november, hvilket er et fald fra 3,3 pct. måneden før. Det er bl.a. prisændringer på leje af sommerhus og køb af hårde hvidevarer, der trækker kerneinflationen ned i forhold til oktober.

Forbruger- og nettoprisindeks  november 2023

11. december 2023 - Nr. 418

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Byggeomkostninger falder for første gang i tre år

8. december 2023

I tredje kvartal 2023 faldt omkostningerne ved boligbyggeri samlet set med 0,6 pct. i forhold til kvartalet før. Det brød med næsten tre års vækst i byggeomkostningsindekset, som var steget kontinuerligt siden fjerde kvartal 2020. Faldet fra andet til tredje kvartal sker på trods af en stigning i arbejdsomkostningerne på 0,2 pct. og skyldes en nedgang på 0,9 pct. i materialeomkostningerne, som ellers også er steget stødt siden første kvartal 2021. Det samlede byggeomkostningsindeks beregnes ud fra et vægtet gennemsnit af omkostningerne ved opførelse af enfamiliehuse og etagebyggerier. I tredje kvartal faldt omkostningerne til byggeri af enfamiliehuse med 0,8 pct., mens omkostningerne til etagebyggeri forblev uændret. Forskellen skyldtes fald i materialeomkostningerne på hhv. 1,1 og 0,1 pct., mens arbejdsomkostningerne for begge boligtyper steg med 0,1 pct.

Byggeomkostningsindeks for boliger  3. kvt. 2023

8. december 2023 - Nr. 414

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Byggeomkostningsindeks for boliger

Kontakt

Peter Fink-Jensen, tlf. 21 34 76 92

Kilder og metode

Byggeomkostningsindekset belyser udviklingen i omkostningerne ved at bygge en bolig og anvendes bl.a. til at prisregulere byggekontrakter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeomkostningsindeks for boliger
Stigende tilgang af nye biler i husholdningerne

8. december 2023

Der blev registreret 15.600 nye personbiler i november opgjort i sæsonkorrigerede tal, og det er 5,8 pct. flere end i oktober. Tilgangen til husholdningerne var 6,0 pct. højere end i oktober, mens den var 5,4 pct. højere i erhvervene. Det samlede antal registreringer af nye biler i september-november var 10,6 pct. højere end i juni-august. I husholdningerne var stigningen på 17,8 pct., mens tilgangen i erhvervene var 0,6 pct. lavere. Der er i denne artikel fokus på udviklingen i nyregistreringerne og bestanden af elbiler.

Nyregistrerede motorkøretøjer  november 2023

8. december 2023 - Nr. 413

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Industriens produktion steg i oktober

8. december 2023

Industriens samlede produktion steg 1,3 pct. fra september til oktober, men faldt 3,4 pct. i perioden august-oktober, sammenlignet med de foregående tre måneder. Ses der bort fra industriens vigtigste branche, medicinalindustrien, så steg produktion i oktober med 2,7 pct., men faldt 0,4 pct. i perioden august-oktober, sammenlignet med de foregående tre måneder. Set over det seneste år har den danske industri samlet set klaret sig bedre end andre vestlige landes. I oktober 2023 var produktionen i Danmark 8,4 pct. højere end i oktober 2022, hvorimod der i fx USA var et fald i produktionen på 1,7 pct. i samme periode. I EU-27 var produktionen i september 2023 5,5 pct. lavere end i september 2022.

Industriens produktion og omsætning  oktober 2023

8. december 2023 - Nr. 415

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Stadig færre modtager kontanthjælpsydelser

8. december 2023

I tredje kvartal faldt antallet af modtagere af kontanthjælpsydelser med 500 til 92.800 ved udgangen af september, svarende til et fald på 0,5 pct. siden juni. Dermed fortsætter den generelt faldende tendens over de sidste otte år. I forhold til året før er det samlede antal modtagere af kontanthjælpsydelser faldet med 6.400, svarende til et fald på 6,5 pct. og i forhold til september 2019 er antallet 29.200 lavere, svarende til et fald på 24,0 pct.

Kontanthjælpsydelser (kvt.)  3. kvt. 2023

8. december 2023 - Nr. 416

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. marts 2024

Alle udgivelser i serien: Kontanthjælpsydelser (kvt.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter personer, som modtager kontanthjælpsydelser, dvs. kontanthjælp og beslægtede ydelser. Denne udgivelse er baseret på sæsonkorrigerede tal. Tilbud til udlændinge sæsonkorrige¬res dog ikke pga. fraværet af sæsonmønster i serien, og derfor anvendes i stedet faktiske tal. Modtagere af kon-tant¬hjælpsydelser bliver indplaceret i visitationskategorier i forhold til deres rådighedsforpligtigelse for arbejdsmarke¬det. Modtagere, der er visiteret som enten jobparate eller åbenlyst uddannelsesparate, indgår også ved opgørelsen af den registerbaserede bruttoledighed, med mindre de har modtaget en midlertidig fritagelse for rådighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kontanthjælpsydelser

Del sidens indhold
Færre konkurser i november, men uændret niveau

7. december 2023

Der var 234 erklærede konkurser i november blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 12,1 pct. færre end i oktober. Konkurserne medførte 1.009 tabte job. I perioden september-november var antallet af konkurser i aktive virksomheder 0,3 pct. lavere end i juni-august, mens jobtabet i faktiske tal var 28,2 pct. højere. I det seneste halvandet år har niveauet ret konstant ligget på lidt over 250 konkurser om måneden. I november udgjorde konkurser blandt de aktive virksomheder, der har fået momslån i COVID-19-perioden, 21 pct. af det faktiske antal konkurser i de aktive virksomheder.

Konkurser  november 2023

7. december 2023 - Nr. 412

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Knap 28.000 kunstnere i Danmark

6. december 2023

Kunstnere i Danmark er en ny statistik, der skal bidrage til øget viden om kunstneres vilkår. Kunstner er ikke en beskyttet titel, men er her defineret som en person, der er medlem af en organisation under Dansk Kunstnerråd, modtager af rettighedsmidler vedr. kunstnerisk virke, modtager af legat fra Statens Kunstfond eller er dimittend fra en kunstuddannelse, hvis ét af de øvrige tre kriterier også er opfyldt. I alt er der 27.731 kunstnere, svarende til 0,6 pct. af befolkningen mellem 20 og 80 år. Denne første udgivelse opgør antallet af kunstnere i Danmark fordelt på køn, alder, bopælsregion og indkomstgrundlag inden for Musik, Forfattere og ord, Billedkunst og formgivere, Film og TV, samt Skuespil og scenekunst. Kunstnere inden for kunstområdet Musik udgør med 59 pct. den største andel af kunstnere i Danmark.

Kunstnere i Danmark  2022

6. december 2023 - Nr. 411

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. juni 2024

Alle udgivelser i serien: Kunstnere i Danmark

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet i samarbejde med medlemsorganisationerne under Dansk Kunstnerråd. Data fra medlemsorganisationerne, samt rettighedsudbetalende organisationer er indsamlet af Danmarks Statistik gennem dataleveranceaftaler, hvorefter det er anonymiseret. De resterende data stammer fra offentlige myndigheder og eksisterende registre, og indsamles med hjemmel i Lov om Danmarks Statistiks §6.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kunstnere i Danmark

Del sidens indhold
Antallet af tvangsauktioner steg i november

6. december 2023

Antallet af bekendtgjorte tvangsauktioner steg med 6,8 pct. i november, når der korrigeres for normale sæsonudsving. I november var der 126 tvangsauktioner mod 118 måneden før. For perioden september-november er det samlede antal tvangsauktioner 391, hvilket er en stigning på 10,8 pct. i forhold til den foregående periode juni-august, hvor der var 353 tvangsauktioner.

Tvangsauktioner  november 2023

6. december 2023 - Nr. 410

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Teknologi er vigtig i offentlige innovation

5. december 2023

Teknologi spiller en central rolle i mange af den offentlige sektors innovationer. For 11 pct. af de innovative arbejdssteder er den seneste innovation en teknologisk løsning. For 26 pct. af arbejdsstederne er teknologi en vigtig del af deres seneste innovation, og kun for 27 pct. indgår teknologi slet ikke i den seneste innovation. Andelen af arbejdssteder med egentligt teknologiske innovationer, og innovationer, hvori teknologi udgør en vigtig del, er uændret fra 2019 til 2023.

Innovation i den offentlige sektor  2022-2023

5. december 2023 - Nr. 409

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Innovation i den offentlige sektor

Kontakt

Helle Månsson, tlf. 23 47 32 96

Kilder og metode

Undersøgelsen er gennemført i samarbejde med Center for Offentlig Innovation. Formålet er at belyse innovation på offentlige arbejdssteder. Tallene er baseret på frivillig indsamling af oplysninger fra en stikprøve på ca. 4.500 offentlige arbejdssteder med tre eller flere ansatte. Undersøgelsen følger i store træk de retningslinjer fra EU og OECD for innovationsstatistik som beskrevet i den såkaldte Oslo-manual. Det er tredje gang Danmarks Statistik og Center for Offentlig Innovation gennemfører undersøgelsen af innovation i den offentlige sektor, for hhv. 2013-2014, 2015-2016 og 2018-2019

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Innovation i den offentlige sektor
De offentlige virksomheders produktion steg

4. december 2023

Produktionen i de offentligt ejede virksomheder var i 2022 på 208,7 mia. kr. Dette var en stigning på 38,7 mia. kr. i forhold til året før. Størstedelen af stigningen lå i branchegruppen energiforsyning, der steg med 28,8 mia. kr. eller 49 pct. i forhold til 2021. Udviklingen skyldes især stigninger i energipriserne og i elproduktionen og fortsætter udviklingen fra 2021, hvor energipriserne først begyndte at stige.

Den offentlige sektors finanser  2022

4. december 2023 - Nr. 408

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. december 2024

Alle udgivelser i serien: Den offentlige sektors finanser

Kontakt

Martin Brun Fuglsang, tlf. 24 76 16 62

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Kilder og metode

Statistikken for den offentlige sektor produceres i sammenhæng med statistikken for offentlig forvaltning og service, som bl.a. offentliggøres i november måned hvert år. Tallene for de to seneste år betragtes derfor som foreløbige.Den offentlige sektor består af offentlig forvaltning og service samt de offentlige virksomheder, der igen er opdelt i offentlige selskabslignende virksomheder og offentlige selskaber.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Den offentlige sektors finanser

Del sidens indhold
Lønningerne steg 4,1 pct. det seneste år

30. november 2023

Lønningerne steg med 4,1 pct. i tredje kvartal 2023 i forhold til tredje kvartal 2022. Effekten af de seneste overenskomstforhandlinger begynder nu at slå igennem i lønudviklingen og bidrager til den stigende lønudvikling i tredje kvartal 2023. Ved de seneste overenskomstforhandlinger i den private sektor blev der blandt andet aftalt en forhøjelse af arbejdsgivers pensionsbidrag.

Lønindeks  3. kvt. 2023

30. november 2023 - Nr. 406

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. februar 2024

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Lille stigning i ledigheden i oktober

30. november 2023

Fra september til oktober steg antallet af ledige med 500 til 85.300, hvorved ledighedsprocenten forblev uændret på 2,8 pct. af arbejdsstyrken. Stigningen i oktober er fordelt på 400 flere ikke-aktiverede ledige og 100 flere aktiverede ledige. Den samlede ledighedsstigning fra september til oktober er nedjusteret med 300 i forhold til ledighedsindikatoren, der blev offentliggjort 10. november.

Arbejdsløsheden (md.)  oktober 2023

30. november 2023 - Nr. 407

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. januar 2024

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Lille fald i BNP på 0,1 pct. i tredje kvartal 2023

30. november 2023

Ændret 30. november 2023 kl. 11:35

Der var desværre fejl i tallene. Tallene er rettet i tabellen og er markeret med rød.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Bruttonationalproduktet (BNP) faldt med 0,1 pct. i tredje kvartal 2023, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonbevægelser. Faldet var primært drevet af en væsentlig nedgang i industrien, hvor særligt medicinalindustrien har været hoveddrivkraften bag tilbagegangen i BNP. Omvendt havde søtransporten en betydelig positiv effekt på BNP-væksten. Beskæftigelsen steg med 0,3 pct. i tredje kvartal, hvilket svarer til en stigning på 9.700 personer. Derudover steg de præsterede timer også med 0,3 pct. i tredje kvartal. Derved forsætter den pæne udvikling for beskæftigelsen ind i tredje kvartal 2023. Læs mere om usikkerhed ved denne opgørelse af nationalregnskabet og revisioner siden seneste offentliggørelse under Særlige forhold.

Nationalregnskab  3. kvt. 2023

30. november 2023 - Nr. 404

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. december 2023

Alle udgivelser i serien: Nationalregnskab

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Emma Gabriel, tlf. 21 19 39 76

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede. Læs mere i statistikdokumentationen. Læs også en uddybende dokumentation af kilder og  metoder på www.dst.dk/nationlregnskab.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Kvartalsvist