oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Industriproduktionen lå også højt i april

8. juni 2015

Industriproduktionen i april var 0,7 pct. lavere end i marts. Faldet i april skal ses i lyset af den store stigning på 4,9 pct. i marts, der kom efter små fald i januar og februar. Produktionen i perioden februar-april var 2,2 pct. højere end i perioden november-januar. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  april 2015

8. juni 2015 - Nr. 281

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Færre konkurser i maj

4. juni 2015

Der var 348 konkurser i maj mod 393 i april, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til et fald på 12 pct. På tre-månedersniveau er antallet af konkurser steget fra 1.012 i december-februar til 1.138 i marts-maj, en stigning på 12 pct.

Konkurser  maj 2015

4. juni 2015 - Nr. 279

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Fald i ungdomsledigheden

4. juni 2015

I første kvartal 2015 var der 47.000 AKU-ledige i alderen 15-24 år, hvilket svarer til 10,6 pct. af arbejdsstyrken i denne aldersgruppe. Dermed var der 12.000 færre ungdomsledige end året før, hvor andelen af ungdomsledige ifølge arbejdskraftundersøgelsen (AKU) var på 13,9 pct. Faldet indebærer, at AKU-ledigheden for de unge nu er tilbage på næsten samme niveau som i 2009. I første kvartal 2009 var der 49.000 ledige i alderen 15-24 år, svarende til en ungdomsledighed på 10,5 pct.

Arbejdskraftundersøgelsen (tema)  1. kvt. 2015

4. juni 2015 - Nr. 280

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. september 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (tema)

Kontakt

Wendy Takacs Jensen, tlf. 51 79 47 14

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper i alle europæiske lande. Der er siden 2010 blevet spurgt ind til sort arbejde i Arbejdskraftundersøgelsen én gang årligt. Metoden til at afgrænse sort arbejde er i overensstemmelse med Nationalregnskabets metode.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Færre tvangsauktioner

4. juni 2015

I maj blev der bekendtgjort 266 tvangsauktioner mod 303 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Det svarer til et fald på 12 pct. I tre-månedersperioden marts-maj var der 864 tvangsauktioner mod 890 i perioden december 2014 - februar 2015. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  maj 2015

4. juni 2015 - Nr. 278

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Lille stigning i antal besøg hos speciallæge

3. juni 2015

Der var 5,3 mio. besøg hos speciallæge i 2014, hvilket er 1,2 pct. flere end året før. Blandt de speciallæger med flest besøg var stigningen størst hos øjenlæger, som havde 2,7 pct. flere kontakter med patienter i 2014 end i 2013. Antallet af besøg steg også hos ørelæger og hudlæger m.m. Alle tre grupper - ørelæger, øjenlæger og hudlæger - havde over en million patientkontakter i 2014.

Lægebesøg mv.  2014

3. juni 2015 - Nr. 275

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Lægebesøg mv.

Kontakt

Jonas Kirchheiner-Rasmussen, tlf. 61 50 23 80

Camilla Østerballe Nielsen, tlf. 20 28 52 49

Kilder og metode

Statistikken omfatter alene praksissektoren, hvilket betyder, at hverken skolelæge, børne- og ungdomstandpleje, skadestuebesøg eller hospitalsindlæggelser indgår. Medicintilskud og rejsesygeforsikring indgår heller ikke. Kun ydelser, hvor det offentlige dækker udgiften helt eller delvis, indgår. En eventuel egenbetaling indgår ikke. En kontakt er et besøg hos lægen eller en telefonkonsultation, en e-mailkonsultation eller et hjemmebesøg mv. Andre ydelser, fx laboratorieundersøgelser samt tillægsydelser givet i forbindelse med en konsultation, regnes derimod ikke som en kontakt. Det skal bemærkes for tandlægebesøg, at det er det første besøg (med undersøgelse), der er registreret som en kontakt, mens øvrige besøg i samme behandlingsforløb ikke registreres som kontakter. I 2013 reduceredes tilskuddet til tandrensning og kontrol af diagnostisk fund hos tandlæger. Kilder er Sygesikringsdata fra Danske Regioner og andre registre fra Danmarks Statistik.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lægebesøg

Del sidens indhold
Kvinders A-indkomst har halet ind på mændenes

3. juni 2015

Inden for de seneste ti år har forskellen på mænds og kvinders A-indkomst svinget mellem 65.000 kr. i 2007 og 52.000 kr. i 2013. Når forskellen er blevet mindre siden 2007, hænger det sammen med, at krisen i slutningen af 00'erne og begyndelsen af 10'erne ramte mændene hårdere og tidligere end kvinderne, da mændene i højere grad end kvinderne er ansat i konjunkturfølsomme erhverv. Mændenes lønindkomst toppede således i 2007 og 2008 med 239.000 kr., mens kvindernes lønindkomst toppede i 2009 med 167.000 kr. (opgjort i 2014-priser).

Indkomststatistik (A-indkomst)  2014

3. juni 2015 - Nr. 277

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Indkomststatistik (A-indkomst)

Kontakt

Uwe Pedersen, tlf. 23 72 65 69

Kilder og metode

Foruden A-indkomst findes også tabeller med tal for de samlede indkomster for personer og familier samt mål for indkomstulighed. Populationen i opgørelserne er personer med bopæl i Danmark primo og ultimo året i alderen over 14 år. A-indkomst dækker kun over løn og skattepligtige overførsler. Opgørelsen inkluderer fx ikke indkomst fra selvstændig virksomhed, afkast af aktier eller skattefrie ydelser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Indkomststatistik
Kraftig stigning i boligpriserne

3. juni 2015

Fra februar til marts steg priserne på både enfamiliehuse og ejerlejligheder. Enfamiliehuse steg 3,0 pct., mens ejerlejligheder steg 2,3 pct. Sammenholdes gennemsnittet for perioden januar-marts med de foregående tre måneder oktober-december, steg priserne med 3,4 pct. for enfamiliehuse, mens ejerlejligheder steg 4,0 pct. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Ejendomssalg (md.)  marts 2015

3. juni 2015 - Nr. 276

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juli 2015

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Landmændenes bytteforhold forringet

2. juni 2015

Jordbrugets bytteforhold er forringet med 10,1 pct. i første kvartal 2015 i forhold til samme kvartal sidste år. Bytteforholdet er forholdet mellem priser på salgsprodukter og priser på forbrug og investeringer i produktionen. Det ringere bytteforhold skyldes, at priserne på jordbrugets salgsprodukter faldt med 12,9 pct. i forhold til samme kvartal sidste år, mens det samlede prisindeks for forbrug og investeringer kun faldt med 3,1 pct. Faldet i priserne er mest markant for animalske salgsprodukter - især for mælk og svin.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  1. kvt. 2015

2. juni 2015 - Nr. 274

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. september 2015

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Fald i produktionen af økologisk mælk

2. juni 2015

I første kvartal var 8,8 pct. af den totale produktion af mælk økologisk. I forhold til første kvartal sidste år er det et fald, idet andelen da var 9,7 pct. Produktionen af økologisk mælk er faldet 11,1 pct. i forhold til samme kvartal sidste år, mens den totale produktion af mælk er faldet 1,6 pct.

Animalsk produktion (kvt.)  1. kvt. 2015

2. juni 2015 - Nr. 273

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. september 2015

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Flest tager voksen- og efteruddannelse på CBS

2. juni 2015

38.400 kursister har deltaget i voksen- og efteruddannelse på landets universiteter i undervisningsåret 2013/2014. 11.300 har deltaget i kurser på Copenhagen Business School (CBS), der dermed er det universitet, der har haft flest kursister på voksen- og efteruddannelse. Herefter følger Aarhus Universitet med 8.000 kursister og Syddansk Universitet med 7.800. Opgørelsen omfatter personer, der på universiteterne følger kompetencegivende efter- og videreuddannelse på videregående niveau, fx en master- eller en diplomuddannelse. Statistikken omfatter også kursister, der følger enkeltfag eller moduler på disse uddannelser eller på de almindelige fuldtidsuddannelser. Mange tager flere kurser og vil derfor indgå i statistikken flere gange. Således er der tale om, at 19.300 forskellige personer har fulgt årets næsten 40.000 kursusforløb.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse, videregående kurser  2014

2. juni 2015 - Nr. 272

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse, videregående kurser

Kontakt

Christian Vittrup, tlf. 24 46 89 90

Statistik­dokumentation

Voksen- og efteruddannelse

Del sidens indhold
Offentligt overskud på 34,6 mia. kr.

2. juni 2015

Det offentlige overskud er opgjort til 34,6 mia. kr. i 2014 i løbende priser. Ses bort fra de ekstraordinære indtægter i 2014 på ca. 62 mia. kr., som følge af omlægningen af kapitalpensionsordningen, ville der have været tale om et underskud på ca. 28 mia. kr. Tilsvarende gav omlægningen af kapitalpensionsordningen et ekstraordinært merprovenu i omegnen af 33 mia. kr. i 2013. I 2012 var underskuddet højere end i de omkringliggende år. Det skyldes bl.a. den ekstraordinære tilbagebetaling af efterlønsbidrag, som beløb sig til 28 mia. kr.

Regnskaber for offentlig forvaltning og service  2014 (juni-version)

2. juni 2015 - Nr. 271

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. november 2015

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for offentlig forvaltning og service

Kontakt

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Ida Balle Rohde, tlf. 61 24 24 85

Kilder og metode

Opgørelsen er udarbejdet inden for rammerne af Databasen for Integrerede Offentlige Regnskaber (DIOR). Det betyder, at de regnskabs- og budgetdokumenter, som ligger til grund, foreligger med nationalregnskabskoder på et meget detaljeret niveau. Det er muligt at få adgang til disse informationer mod betaling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentlige finanser

Del sidens indhold
Stigende udgifter til miljøbeskyttelse i det offentlige

1. juni 2015

Udgifterne til miljøbeskyttelse voksede med 8,8 pct. eller 2,7 mia. kr. fra 2012 til 2013. Det offentlige brugte i 2013 33,9 mia. kr. på miljøbeskyttelse og udgjorde dermed 2,8 pct. af de samlede offentlige udgifter. Miljøbeskyttelse omfatter aktiviteter rettet mod forebyggelse og bekæmpelse af forurening samt overgang til bæredygtige teknologier. Hovedparten af stigningen kan henføres til de offentlige virksomheders øgede udgifter til behandling af affald samt investeringer inden for spildevand. Miljøindtægterne, som ikke inkluderer miljøskatter, udgjorde 22,2 mia. kr. i 2013, en stigning på 0,6 mia. kr. i forhold til 2012. Miljøindtægterne udgjorde 2,0 pct. af de totale offentlige indtægter i 2013. Tallene er opgjort i løbende priser og dermed ikke renset for prisstigninger.

Offentlige miljøudgifter og -indtægter  2013

1. juni 2015 - Nr. 270

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Offentlige miljøudgifter og -indtægter

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Statistik­dokumentation

Offentlig miljøbeskyttelse, grønne afgifter og miljøstøtte

Del sidens indhold
Landbrugets økonomi forbedret

1. juni 2015

Landbrugets bruttofaktorindkomst for 2014 steg med 1,4 mia. kr. i forhold til 2013, hvilket svarer til en stigning på 5,1 pct. Stigningen skyldes primært et markant fald i forbrug i produktionen på 1,7 mia. kr. Resultatet for 2014 er foreløbigt opgjort til 29,6 mia. kr., hvilket kun er overgået af rekordåret 2012. I 2014 faldt værdien for salget af korn, mens den steg for de animalske produkter. Det gav et samlet fald på 0,8 mia. kr. i forhold til 2013. Der var mindre fald i værdien af lager og besætningsforskydninger.

Landbrugets bruttofaktorindkomst  2014

1. juni 2015 - Nr. 267

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Landbrugets bruttofaktorindkomst

Kontakt

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Opgørelsen af landbrugets bruttofaktorindkomst følger kalenderåret. Opgørelsen udarbejdes efter EU's fælles retningslinjer og omfatter landbrug, gartneri, pelsdyravl, jagt og biavl. Bruttofaktorindkomsten angiver det beløb, der er til rådighed til aflønning af den samlede arbejds- og kapitalindsats i landbrugssektoren, herunder afskrivninger, forrentning af egen- og fremmedkapital, lønninger og vederlag for landbrugernes egen arbejdsindsats mv. Alle beløb er opgjort i løbende priser.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugets bruttofaktorindkomst (Afsluttet)

Del sidens indhold
Industriens salg af varer steg en smule

1. juni 2015

Industriens salg af egne varer inklusive råstofindvinding steg 0,4 pct. i første kvartal 2015. Stigningen er fordelt på alle varegrupper, med undtagelse af olie, naturgas, ikke-spiselige råstoffer mv., hvor salget faldt med hele 20,3 pct. fra fjerde kvartal 2014 til første kvartal 2015. Det store fald i omsætningen ved salg af egne varer inden for denne varegruppe afspejler bl.a. et betydeligt fald i prisen på råolie fra fjerde til første kvartal. Med mindre andet er angivet, er tallene korrigeret for sæsonudsving i de varegrupper og branchegrupper, hvor der er et klart mønster i sæsonudsvingene.

Industriens salg af varer (kvt.)  1. kvt. 2015

1. juni 2015 - Nr. 268

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. september 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens salg af varer (kvt.)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Kilder og metode

Tallene er i løbende priser, dvs. de ikke er korrigeret for prisudvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens salg af varer (kvt.)

Del sidens indhold
Nyuddannede efterkommere får job senere

1. juni 2015

Herkomst er en vigtig faktor, når man ser på, hvor hurtigt man kommer i arbejde efter fuldført erhvervsuddannelse. I 2013 kom 75 pct. af nyuddannede personer med dansk oprindelse i arbejde inden for samme år, mens andelen for indvandrere var 66 pct. Lavest lå efterkommere af indvandrere med en andel på 58 pct. Ud af de 34.000 nyuddannede på erhvervsuddannelserne udgjorde efterkommere 2 pct., indvandrere 9 pct. og personer med dansk oprindelse 89 pct.

Fra erhvervsuddannelse til arbejdsmarked  2013

1. juni 2015 - Nr. 269

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Fra erhvervsuddannelse til arbejdsmarked

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Lavere lønstigninger i første kvartal

29. maj 2015

I årets første kvartal steg lønnen på årsbasis med 1,4 pct. for både ansatte i virksomheder og organisationer og de ansatte i regionerne, mens stigningen var på 1,0 pct. for de ansatte i kommunerne Den laveste lønudvikling i perioden havde de ansatte i staten med 0,4 pct. I forhold til fjerde kvartal 2014 er lønudviklingen på årsbasis dermed samlet set aftaget inden for hver af sektorerne. Lønstigningerne er målt som den årlige ændring i gennemsnitslønnen pr. time.

Lønindeks  1. kvt. 2015

29. maj 2015 - Nr. 264

Hent som PDF

Næste udgivelse: 31. august 2015

Alle udgivelser i serien: Lønindeks

Kontakt

Eva Borg, tlf. 24 78 53 57

Sysette Holde Rasmussen, tlf. 40 27 21 96

Kilder og metode

De standardberegnede lønindeks er kædeindeks af Laspeyres-typen, hvor den målte lønudvikling er opgjort på baggrund af en fast sammensætning af lønmodtagernes individuelle karakteristika baseret på sektor, branche, aflønningsform og arbejdsfunktion. Den målte lønudvikling i de implicitte lønindeks er derimod beregnet på baggrund af summariske løngennemsnit og kan dermed være påvirket af strukturelle forskydninger på arbejdsmarkedet. Det betyder fx, at en øget tilgang af højtlønnede i forhold til lavtlønnede medarbejdere vil trække i retning af en øget lønudvikling. Derudover indgår elever og unge under 18 år ikke i det standardberegnede lønindeks, mens de i det implicitte indgår på samme måde som almindelige lønmodtagere gør. Der er desuden forskelle i medarbejderpopulationen for de to indeks, der skyldes de bagvedliggende beregningsmetoder og valideringsregler. Der forekommer løbende revisioner i de sæsonkorrigerede indeksværdier for virksomheder og organisationer i det implicitte lønindeks. Det standardberegnede lønindeks foreligger pt. ikke i sæsonkorrigeret form.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Standardberegnet lønindeks

Implicit lønindeks

Del sidens indhold
Lidt flere medlemmer af lønmodtagerorganisationer

29. maj 2015

Ved udgangen af 2014 havde lønmodtagerorganisationerne registreret 1.807.000 medlemmer med tilknytning til arbejdsmarkedet. Det er en stigning på 7.000 medlemmer eller 0,4 pct. i forhold til året før. Stigningen skyldes en fremgang i medlemstallet hos AC på 2,7 pct. og Ledernes Hovedorganisation på 3,2 pct., mens organisationer uden for hovedorganisationerne havde en fremgang på 7,9 pct. LO og FTF har haft et fald i medlemstal på hhv. 2,7 pct. og 0,3 pct. i forhold til det foregående år.

Lønmodtagerorganisationernes medlemstal  31. december 2014

29. maj 2015 - Nr. 265

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Lønmodtagerorganisationernes medlemstal

Kontakt

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Statistikken omfatter hovedorganisationerne og fagforbund uden for hovedorganisationerne. Indberetningen er frivillig. Statistikken omfatter ikke selvstændigt erhvervsdrivende, studerende, efterlønsmodtagere eller pensionister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Lønmodtagerorganisationers medlemstal

Del sidens indhold
Stort set uændret bruttoledighed

29. maj 2015

Bruttoledigheden faldt med 500 fra marts til april. Dermed lå bruttoledigheden på 126.600 fuldtidsledige i april, svarende til en uændret ledighedsprocent på 4,8 pct. Ledighedsprocenten er beregnet som andel af den registerbaserede opgørelse af arbejdsstyrken. De ledighedstal, der omtales i teksten, er korrigeret for normale sæsonudsving, hvis intet andet er nævnt.

Arbejdsløsheden (md.)  april 2015

29. maj 2015 - Nr. 263

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Fortsat økonomisk fremgang

29. maj 2015

Bruttonationalproduktet (BNP) steg 0,4 pct. i første kvartal, når der korrigeres for prisudvikling og sæsonudsving. Det viser foreløbige beregninger. Det er syvende kvartal i træk med positiv vækst. Der var fremgang i eksporten samt husholdningernes og det offentliges forbrug, mens investeringerne gik tilbage. På produktionssiden bidrog især handel og transport mv. positivt til væksten. I forhold til samme periode sidste år er BNP steget med 1,7 pct. Baseret på hidtidige erfaringer kan usikkerheden på BNP-væksten generelt vurderes til ± 0,5 procentpoint.

Kvartalsvist nationalregnskab  1. kvt. 2015

29. maj 2015 - Nr. 262

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Kvartalsvist nationalregnskab

Kontakt

Louise Julie Bille, tlf. 

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Kilder og metode

Det kvartalsvise nationalregnskab udarbejdes på grundlag af stort set al konjunkturstatistik, der beskriver delområder inden for økonomi og beskæftigelse. Ved at kombinere disse statistikker med nationalregnskabssystemets begrebsapparat bliver det muligt at afstemme de forskellige oplysninger til et samlet billede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Flest arbejdssteder inden for handel og transport

29. maj 2015

Ultimo november 2013 var der 286.000 arbejdssteder i Danmark, flest inden for handel og transport mv., der med 74.000 arbejdssteder stod for en fjerdedel af alle arbejdssteder. Et arbejdssted er defineret som en organisatorisk afgrænset del af en virksomhed, der er beliggende på en adresse og producerer én - eller overvejende én - slags varer eller tjenester. En virksomhed kan således have flere arbejdssteder.

Erhvervsbeskæftigelsen  2013

29. maj 2015 - Nr. 266

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Erhvervsbeskæftigelsen

Kontakt

Pernille Stender, tlf. 24 92 12 33

Kilder og metode

Erhvervsbeskæftigelsen er en årsstatistik, der omfatter oplysninger om antal arbejdssteder og antal job ultimo november samt fuldtidsbeskæftigelse og lønsum i løbet af året. 

Jobbene kan være i form af selvstændige, medarbejdende ægtefæller og beskæftigede lønmodtagere. Statistikken kan fordeles efter område, branche og arbejdsstedernes størrelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdssteder og job

Del sidens indhold
Positive forventninger i serviceerhvervene

28. maj 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for serviceerhvervene er stort set uændret på 6 i maj mod 5 i april. Således fortsætter det jævne forløb, der ses over de seneste tre kvartaler. Af indikatorens tre komponenter ligger forventningerne til den kommende omsætning lidt lavere end vurderingerne af den faktiske omsætning og forretningssituationen. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for serviceerhverv  maj 2015

28. maj 2015 - Nr. 260

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for serviceerhverv

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Uændrede forventninger i byggeriet

28. maj 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for bygge og anlæg er i maj uændret på minus 17 som i marts og april. Af indikatorens to komponenter er beskæftigelsesforventningerne faldet en smule over de seneste måneder, mens ordrebeholdningen er steget en anelse. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for bygge og anlæg  maj 2015

28. maj 2015 - Nr. 258

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for bygge og anlæg

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Styrkede forventninger i industrien

28. maj 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for industrien er steget fra minus 11 i april til minus 6 i maj. Der spores en stigende tendens over de seneste måneder. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving. Af indikatorens tre komponenter er produktionsforventningerne fortsat positive. Ordrebeholdningen vurderes fortsat negativt, men mindre negativt end i de seneste måneder. Færdigvarelagrene vurderes fortsat som for store, men også her i mindre grad end i de seneste måneder.

Konjunkturbarometer for industri  maj 2015

28. maj 2015 - Nr. 259

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for industri

Kontakt

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver positiv og negativ udvikling.
Brancherne i industri er grupperet i fire hovedsektorer ud fra, hvilke produkter der fremstilles. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital som maskiner og transportmidler. Mellemprodukter er materialer, som andre industrier eller erhverv videreforarbejder, fx råstoffer og kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer.
Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Stigende tendens i detailhandlen

28. maj 2015

Den sammensatte konjunkturindikator for detailhandlen er faldet til 13 i maj fra 18 i april. Dog har der været en stigende tendens siden januar. Over de seneste fem års maj-målinger har indikatoren ikke været højere. Både positive forventninger til den kommende omsætning og positive vurderinger af den faktiske omsætning holder indikatoren oppe. Derimod trækker vurderingen af lagerbeholdningen ned. Indikatorerne er ikke korrigeret for sæsonudsving.

Konjunkturbarometer for detailhandel  maj 2015

28. maj 2015 - Nr. 261

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for detailhandel

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Paul Lubson, tlf. 

Kilder og metode

Nettotal er forskellen imellem procentandelene af virksomheder, der angiver hhv. positiv og negativ udvikling.
Der spores ikke udpræget sæsonmønster i data, hvorfor der ikke korrigeres herfor. 
Historiske danske data frem til og med april 2011 er citeret fra DG ECFIN.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Flere lønmodtagere

28. maj 2015

Antallet af lønmodtagere har været støt stigende siden foråret 2013, og alene det seneste år er antallet af personer med et lønmodtagerjob steget med 33.300. I forhold til februar var der 4.300 flere lønmodtagere i marts, hvor 2.599.400 personer havde et lønmodtagerjob. Tallene i denne offentliggørelse er foreløbige og korrigeret for normale sæsonudsving.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  marts 2015

28. maj 2015 - Nr. 257

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Mere gods i havnene

27. maj 2015

I 2014 håndterede de danske havne 92 mio. ton gods. Det er en stigning på 5 pct. i forhold til året før. Havnene har således fået vendt udviklingen efter en længere årrække med nedgang i aktiviteten. Der er dog fortsat et stykke vej op til godsmængderne i 2007, hvor 110 mio. ton gods gik gennem de danske havne. 41 mio. passagerer passerede igennem de danske havne i 2014 - i lighed med de seneste tre foregående år.

Skibsfart (år)  2014

27. maj 2015 - Nr. 256

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Skibsfart (år)

Kontakt

Heidi Sørensen, tlf. 24 79 86 81

Peter Ottosen, tlf. 30 42 91 91

Kilder og metode

Oplysningerne er ikke sæsonkorrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Passager- og færgefart i danske havne

Skibsfarten på danske havne
Færre børnefamilier delt i 2014

27. maj 2015

Færre forældrepar med fælles børn flyttede fra hinanden i 2014. 26.000 børn på 0-16 år boede i starten af 2014 med begge deres forældre, men kun med én forælder i slutningen af 2014. Det er 1.000 færre end året forinden og 2.000 færre end i 2012. I alt 16.600 forældrepar, der boede sammen ved årets start, boede ikke længere sammen ved udgangen af 2014, og det er 1.100 færre end for to år siden.

Børnefamilier  1. januar 2015

27. maj 2015 - Nr. 255

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Børnefamilier

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Statistikken er baseret på 0-16-årige og deres forældres folkeregisteradresser, dvs. at et brud eller et skift i familien alene opgøres ud fra forældrenes adresse i starten og slutningen af året.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Husstande, familier og børn (Afsluttet)

Del sidens indhold
Kvindelige AMU-kursister har mere uddannelse

26. maj 2015

Ændret 10. august 2015 kl. 14:05

Efter offentliggørelse er der desværre konstateret fejl i tallet for antal kursister. Det samlede antal var angivet som 590.000, hvor det skulle have været 564.000. De korrigerede tal er markeret med rødt. Figurerne er også korrigerede.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

59 pct. af de kvindelige deltagere i arbejdsmarkedsuddannelserne (AMU) i 2014 havde en erhvervsfaglig uddannelse som højest fuldførte uddannelse, og 13 pct. havde en videregående uddannelse. Blandt de mandlige deltagere havde 54 pct. en erhvervsfaglig uddannelse, mens 9 pct. havde fuldført en videregående uddannelse. 29 pct. af de mandlige kursister havde en grundskoleuddannelse som højest fuldførte uddannelse mod 20 pct. af de kvindelige kursusdeltagere. AMU-kurser er efteruddannelse til faglærte og ufaglærte.

Kursister ved voksen- og efteruddannelse, AMU  2014

26. maj 2015 - Nr. 254

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. august 2017

Alle udgivelser i serien: Kursister ved voksen- og efteruddannelse, AMU

Kontakt

Mikkel Jonasson Pedersen, tlf. 23 60 42 07

Kilder og metode

Den seneste årsopgørelse må betragtes som foreløbig og mindre justeringer vil ske i forbin-delse med næste års publicering. Der kan endvidere forekomme enkelte justeringer i de historiske opgørelser i forbindelse med forbedring af datagrundlaget.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Voksen- og efteruddannelse

Del sidens indhold
Stigninger i industriens og engroshandlens lagre

26. maj 2015

Industriens lagre steg med 2,5 mia. kr. og engroshandlens lagre steg med 0,9 mia. kr. fra fjerde kvartal 2014 til første kvartal 2015. I samme kvartal året før steg begge lagertyper væsentligt mere: med 5,7 mia. kr. i industrien og 2,3 mia. kr. i engroshandlen. Tallene i denne offentliggørelse er ikke korrigeret for sæsonudsving og prisudvikling, medmindre andet er angivet. En del af ændringerne er normale sæsonmæssige udsving; således stiger lagrene normalt fra fjerde til første kvartal.

Industriens og engroshandlens lagre (kvt.)  1. kvt. 2015

26. maj 2015 - Nr. 253

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. august 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens og engroshandlens lagre (kvt.)

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Del sidens indhold
Nu vokser klasserne på frie grundskoler også

26. maj 2015

Fra 2009 til 2014 er det gennemsnitlige antal af elever i en klasse - den såkaldte klassekvotient - øget fra 19,7 til 20,8 elever. Det er en stigning på 5,6 pct. Stigningen i folkeskolernes klassekvotient var 6,5 pct. i perioden, mens de frie grundskoler, som blandt andet omfatter privatskoler, lilleskoler og friskoler, anbragte 4,6 pct. flere elever i hver klasse. For folkeskolen har der været en jævn stigning fra 2009 til 2012, hvorefter udviklingen ser ud til at stagnere frem til 2014. Modsat har klassekvotienten i de frie grundskoler ligget stabilt på omkring 17 elever fra 2009 til 2012, hvorefter den frem til 2014 er steget til 18,1. Det reducerede statstilskud til de frie grundskoler kan være en medvirkende forklaring til stigningen sidst i perioden. Klassekvotienten i de frie grundskoler ligger dog stadig noget under folkeskolen, hvor den er 21,4.

Klassekvotienter i grundskolen  2014

26. maj 2015 - Nr. 252

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Klassekvotienter i grundskolen

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

I beregningen af klassekvotienterne indgår kun fuldt årgangsdelte normalklasser på folkeskoler og frie grundskoler. Datagrundlaget er de årlige indberetninger til det integrerede elevregister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Elevregistret

Del sidens indhold
Tjenester fylder mest i byggeriets køb

22. maj 2015

Inden for byggeriet bruger virksomhederne flere penge på tjenester som fagentrepriser og transport end på fysiske varer som træ og cement. I 2013 købte virksomheder inden for byggeriet ind for 124 mia. kr., hvoraf 68 mia. kr. eller 55 pct. blev brugt på tjenester, mens 55 mia. kr., svarende til de resterende 45 pct., blev anvendt på varer. Inden for byggeriets brancher fyldte indkøb af tjenester mest hos byggeentreprenører, mens bygningsinstallation var den eneste branche, hvor køb af varer fyldte mere end køb af tjenester.

Byggeriets køb af varer og tjenester  2013

22. maj 2015 - Nr. 251

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Byggeriets køb af varer og tjenester

Kontakt

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Statistik­dokumentation

Byggeriets køb af varer og tjenester (Afsluttet)

Del sidens indhold
Detailsalget på samme niveau det sidste halve år

22. maj 2015

Ændret 06. november 2017 kl. 09:23

Oplysningerne om detailomsætningsindekset er revideret som følge af, at en større virksomhed, der indberetter til statistikken, har ændret sine tal tilbage fra januar 2015 til september 2017. Datamaterialet er derfor blevet rettet, og desuden er enkelte øvrige indberetninger, som er indkommet for sent, medtaget i den reviderede opgørelse. Tallene i denne offentliggørelse er derfor ikke længere aktuelle. Revisionerne har betydet beskedne ændringerne i pct. fra måned til måned, og at niveauet samlet set er en anelse højere end tidligere offentliggjorte tal. De reviderede tal inden for alle varegrupper kan ses på DETA11 og DETA21 i Statistikbanken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Fra marts til april faldt detailsalget 0,2 pct. Det var fjerde måned i træk med relativt små og skiftende månedlige udsving, og salget i perioden februar til april var på niveau med salget i november til januar. Tallene er korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Detailomsætningsindeks  april 2015

22. maj 2015 - Nr. 249

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Svag stigning i inflationen i Danmark og EU

22. maj 2015

I april var inflationen i Danmark 0,4 pct. I både euroområdet og hele EU var inflationen 0,0 pct. Måneden før var inflationen 0,3 pct. i Danmark, og minus 0,1 pct. i euroområdet og EU. For både Danmark og euroområdet er det især priser på energi og ikke-forarbejdede fødevarer, der holder prisudviklingen nede. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer, var inflationen 1,1 pct. i Danmark i april og 0,7 pct. i euroområdet. Inflationen fratrukket energi og ikke-forarbejdede fødevarer har været stigende i Danmark siden november 2014, mens den har været uændret i euroområdet i samme periode.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  april 2015

22. maj 2015 - Nr. 250

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2015

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Uændret forbrugertillid

21. maj 2015

Forbrugertilliden er i maj 13,0 mod 13,7 i april. Niveauet ligger højere end gennemsnittet for de seneste seks måneder på 10,8. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  maj 2015

21. maj 2015 - Nr. 247

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Stabil fordeling af Kulturministeriets udbetalinger

21. maj 2015

I 2014 udbetalte Kulturministeriet 8,2 mia. kr. til kulturelle formål. Det samlede beløb og fordelingen af midlerne ligger stabilt på samme niveau som de foregående år. Dette skyldes, at over 75 pct. af pengene går til driften af myndigheder og faste institutioner indenfor kulturområdet. De resterende udbetalinger går til projekter (13 pct.), distribution (5 pct.), personlige tilskud (4 pct.) og anlæg (3 pct.). En del af disse udbetalinger er også flerårige. Fordelingen af udbetalingerne har været stabil over årene og afspejler den politisk fastlagte fordeling af kulturmidlerne. En større ændring af udbetalingerne skete i 2012, da bl.a. folkeoplysning og folkehøjskoler blev flyttet til Kulturministeriet. Denne ændring var resultatet af en ressortomlægning efter regeringsskiftet i 2011.

Kulturministeriets udbetalinger  2014

21. maj 2015 - Nr. 248

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. juni 2016

Alle udgivelser i serien: Kulturministeriets udbetalinger

Kontakt

 Isabel Maria dos Santos Cardoso, tlf. 61 50 11 61

Kilder og metode

Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen for Kulturministeriets udbetalinger.Tallene bygger på udbetalingsoplysninger fra Kulturministeriet, statsregnskabet og Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks registeroplysninger om personer og virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kulturministeriets udbetalinger

Del sidens indhold
Uændret antal flypassagerer i første kvartal

20. maj 2015

Antallet af afrejsende passagerer fra danske lufthavne var næsten uændret i første kvartal 2015 i forhold til fjerde kvartal 2014. Den nationale rutetrafik faldt med 1 pct. i perioden, mens den internationale rutetrafik var næsten uændret. Charter- og taxitrafikken faldt med 1 pct. i forhold til kvartalet før. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Luftfart  1. kvt. 2015

20. maj 2015 - Nr. 246

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. august 2015

Alle udgivelser i serien: Luftfart

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Chartertrafik dækker erhvervsmæssig ikke-regelmæssig offentlig lufttrafik og er altså ikke sammenfaldende med charter- eller pakkerejser, selv om de kan foregå med chartrede fly. Statistikken er baseret på data, som lufthavnene har indberettet til Statens Lufthavnsvæsen på månedsbasis.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Faldende AKU-ledighed i første kvartal

20. maj 2015

Ledigheden er faldet med 10.000 personer fra fjerde kvartal 2014 til første kvartal 2015, når man korrigerer for sæsonudsving ifølge arbejdskraftundersøgelsen (AKU). Dermed var der i første kvartal 179.000 AKU-ledige personer i alderen 15-64 år, hvilket svarer til 6,3 pct. af arbejdsstyrken i denne aldersgruppe. Siden første kvartal 2014 er AKU-ledigheden faldet med 20.000 personer i ikke-sæsonkorrigerede tal.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  1. kvt. 2015

20. maj 2015 - Nr. 245

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. august 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Større og større besætninger - især i svinebruget

19. maj 2015

Dansk landbrug er præget af stadig større besætninger inden for husdyrbruget. Kvægbruget er vokset fra et gennemsnit på 53 dyr pr. bedrift i 1982 til 126 dyr i 2014. Men særligt drastisk har udviklingen været for svinebruget med en tyve-dobling fra omkring 170 dyr i 1982 til 3.400 dyr pr. bedrift i 2014.

Landbrugs- og gartneritællingen  13. maj 2014

19. maj 2015 - Nr. 244

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Landbrugs- og gartneritællingen

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Landbrugs- og gartneritællingen er en stikprøvetælling med deltagelse af landbrug i Danmark. Siden 1995 er oplysninger om afgrøder og forpagtning hentet fra landmændenes ansøgning om arealstøtte. Før den tid blev disse oplysninger indhentet ved spørgsmål på spørgeskemaet. Tællingerne i 1982, 1983, 1985, 1987, 1989, 1999, 2010 og 2020 var totaltællingerne med deltagelse af alle landbrugs- og gartneribedrifter i Danmark, og de øvrige tællinger stikprøver med en varierende udvalgsandel, typisk omkring 25-30 pct. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Unge nord for København uddanner sig mest

19. maj 2015

Af de elever, som i 2004 afsluttede grundskolen, har 47 pct. enten fuldført eller er i gang med en videregående uddannelse. Andelen er højest i kommunerne nord for København - med udgangspunkt i, hvor eleverne havde bopæl i, da de afsluttede grundskolen. Gentofte havde en andel på 72 pct., Lyngby-Taarbæk 71 pct., Rudersdal 68 pct. og Allerød 64 pct. Den absolutte topplacering findes på Fanø med hele 76 pct., men andelen er dog baseret på små tal. I den modsatte ende ligger elever, som havde bopæl på Samsø, med 30 pct., Stevns 32 pct., Odsherred 33 pct. og Vesthimmerland med 34 pct.

Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse  2014

19. maj 2015 - Nr. 242

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. maj 2016

Alle udgivelser i serien: Fra grundskole og gymnasiale uddannelser til fortsat uddannelse

Kontakt

Lene Riberholdt, tlf. 23 60 62 18

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør uddannelsesstatistikken fra og med 2015 ud fra en ny klassifikation - se www.dst.dk/disced-15.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Fra grundskole og gymnasium til fortsat uddannelse