oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Fortsat stigende eksport af smågrise

20. februar 2015

I fjerde kvartal 2014 blev der slagtet 4,8 mio. svin i Danmark og eksporteret 2,9 mio. svin, hvilket giver en produktion på 7,7 mio. svin. Det er en stigning på 4 pct. i forhold til samme kvartal året før. Der var en stigning i eksporten af levende svin på 17 pct., men 2 pct. færre slagtninger. Lidt over hvert tredje svin bliver dermed eksporteret levende til opfedning i udlandet. Langt den største del af de eksporterede svin, 97 pct., er smågrise, som primært Tyskland og Polen aftager og opfeder til slagtning.

Animalsk produktion (kvt.)  4. kvt. 2014

20. februar 2015 - Nr. 86

Hent som PDF

Næste udgivelse: 2. juni 2015

Alle udgivelser i serien: Animalsk produktion (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Oplysningerne om mængder indsamles hos aftagerne af animalske produkter, Fødevare- styrelsen og Landbrug & Fødevarer. Eksporten opgøres i den officielle udenrigshandelsstatistik, suppleret med oplysninger fra landbrugets afgiftsfonde. Slagtningerne hos producenterne fastsættes skønsmæssigt. Kilderne er mere konkret beskrevet i statistikdokumentationerne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Animalske landbrugsprodukter

Pelsdyrproduktion (Afsluttet)

Pris- og mængdeudvikling i jordbruget (Afsluttet)

Slagtedyr og kødproduktion

Ægproduktion

Landbrugs- og gartneritællingen

Mælk og mejeriprodukter

Del sidens indhold
Rekordstort antal enlige voksne

19. februar 2015

1. januar var der 1,6 mio. enlige i Danmark. Det svarer til 37 pct. af alle voksne. Både i antal og andel er det det højeste tal siden statistikkens start i 1986. Blandt voksne under 30 år er andelen af enlige på 58 pct. Blandt voksne i alderen 30-59 år er andelen af enlige på 30 pct. For personer på 60 år og derover ligger andelen i dag på 38 pct. Denne aldersgruppe er den eneste blandt de nævnte fem, hvor der er sket et fald over årene.

Husstande og familier  1. januar 2015

19. februar 2015 - Nr. 82

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Husstande og familier

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Husstands- og familiestatistikkens grundlag er materiale fra det Centrale Personregister om alle personer, der 1. januar er tilmeldt registret med adresse i Danmark. I denne opgørelse er udeladt husstande med en ikke-fysisk adresse. For de fleste personer over 60 år har vi ikke oplysninger om deres forældre, dvs. at vi ikke kan afgøre, om de bor med dem. 
Familier i befolkningsstatistikken er tilmeldt samme folkeregisteradresse og defineres ud fra de voksne på adressen. Ikke-hjemmeboende børn tæller dog også som deres egen familie. Er der kun en voksen på adressen udgør han/hun sin egen familie. Er der to voksne, der er gift/registreret partner eller har fælles barn er man en parfamilie. Hvis der kun er en mand og en kvinde på adressen, og der er mindre end 15 års aldersforskel og de ikke er søskende bliver de i statistikken til et samboende par. Er der mere end to voksne på adressen, er der pr. definition mindst to familier i husstanden. I husstande med mere end to voksne, dannes kun samboende par, hvis de øvrige voksne i husstanden indgår i gifte par, registrerede par eller par med fælles barn. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Flere og flere ønsker arbejde

19. februar 2015

Andelen, der står uden for arbejdsstyrken, men ønsker et arbejde, er steget i forhold til 2008. I 2014 var andelen 26 pct., mens den i 2008 var 19 pct. Antallet af personer, som står i denne situation, bl.a. studerende, er dermed steget fra 135.000 til 203.000 personer. Det totale antal personer uden for arbejdsstyrken er steget fra 697.000 personer i 2008 til 795.ooo personer i 2014. Tallene er baseret på den interviewbaserede arbejdskraftundersøgelse (AKU).

Arbejdskraftundersøgelsen (år)  2014

19. februar 2015 - Nr. 83

Hent som PDF

Næste udgivelse: 18. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (år)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Daniel Freyr Gústafsson, tlf. 20 51 64 72

Kilder og metode

Arbejdskraftundersøgelsen benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Under-søgelsen er sammenlignelig med tilsvarende undersøgelser fra andre EU-lande offentliggjort af Eurostat. Resultater herfra ses på www.dst.dk/aku-eurostat.
Forskellen mellem arbejdskraftundersøgelsens ledighed (AKU-ledighed) og den registerbaserede ledigheds-statistik præsenteres kort i en video og beskrives desuden udførligt på www.dst.dk/ledighed.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)
Færre flypassagerer i fjerde kvartal sidste år

19. februar 2015

Antallet af afrejsende passagerer fra danske lufthavne faldt i fjerde kvartal 2014 med 3 pct. i forhold til tredje kvartal 2014. Faldet skyldes hovedsageligt en nedgang på 4 pct. i den nationale rutetrafik og et fald på 2 pct. i den internationale rutetrafik. Charter- og taxitrafikken forblev næsten uændret sammenlignet med det forudgående kvartal. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving.

Luftfart  4. kvt. 2014

19. februar 2015 - Nr. 84

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Luftfart

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Chartertrafik dækker erhvervsmæssig ikke-regelmæssig offentlig lufttrafik og er altså ikke sammenfaldende med charter- eller pakkerejser, selv om de kan foregå med chartrede fly. Statistikken er baseret på data, som lufthavnene har indberettet til Statens Lufthavnsvæsen på månedsbasis.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Uændret forbrugertillid

19. februar 2015

Forbrugertilliden er i februar 9,1 mod 9,0 i januar. Niveauet er dermed omtrent uændret. Gennemsnittet for det seneste halve år er 7,6. Indikatoren belyser befolkningens syn på den nuværende og den fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  februar 2015

19. februar 2015 - Nr. 81

Hent som PDF

Næste udgivelse: 23. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold
Højere lønstigninger i regioner og kommuner

18. februar 2015

Der var relativt høje lønstigninger på årsbasis for de ansatte i både kommunerne og regionerne i fjerde kvartal sidste år i forhold til det foregående kvartal. I fjerde kvartal var lønstigningen på årsbasis for de regionalt ansatte på 2,2 pct., mens den for de ansatte i kommunerne var på 1,9 pct. Det er en øget stigning i forhold til tredje kvartal, hvor årsstigningerne for de ansatte i regionerne var på 0,8 pct. og 1,1 pct. for de ansatte i kommunerne. Den svageste lønudvikling i fjerde kvartal havde de ansatte i staten med 0,9 pct. Lønudviklingen for denne gruppe er dermed næsten uændret siden tredje kvartal, hvor årsstigningen lå på 0,8 pct. Lønstigningerne er målt som den årlige ændring i gennemsnitslønnen pr. time.

Lønindeks for den offentlige sektor  4. kvt. 2014

18. februar 2015 - Nr. 79

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Lønindeks for den offentlige sektor

Kontakt

Jesper Moltrup-Nielsen, tlf. 24 81 16 97

Kilder og metode

Lønindekset beregnes på basis af en gennemsnitlig timefortjeneste. Fortjenesten indeholder løn, pensionsbidrag samt gene- og overtidstillæg. Feriepenge og andre uregelmæssige betalinger såsom efterreguleringer i forbindelse med overenskomstfornyelse er ikke medregnet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Fortsat flere får boligsikring

18. februar 2015

I december 2014 modtog 238.000 husstande den form for boligsikring, der gives til andre end pensionister. Det er en stigning på 6,7 pct. i forhold til samme periode året før. Boligsikring til ikke-pensionister er den form for boligstøtte, der udelukkende gives til lejere. Den gennemsnitlige boligsikring i december måned 2014 var på 1.284 kr., hvilket er en stigning på 3 pct. i forhold til samme måned året før.

Boligstøtte  december 2014

18. februar 2015 - Nr. 80

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. marts 2016

Alle udgivelser i serien: Boligstøtte

Kontakt

Morten Steenbjerg Kristensen, tlf. 20 40 38 73

Jarl Christian Quitzau, tlf. 23 42 35 03

Kilder og metode

Boligstøtte ydes enten som boligsikring eller som boligydelse. Boligsikring tildeles ikke-pensionerede samt til førtidspensionister som har fået tildelt førtidspension efter 1. januar 2003. Boligydelse tildeles pensionister og førtidspensionister fra før 1. januar 2003. Boligstøtte afhænger primært af husstandens samlede indkomst, formue, huslejen, boligens størrelse og antal hjemmeboende børn. Pensionister som er ejere og andelshavere kan tildeles boligydelse i form af lån.Se flere oplysninger i statistikdokumentationen og emnesiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Boligstøtte

Del sidens indhold
Uændret AKU-ledighed i fjerde kvartal

18. februar 2015

Ifølge arbejdskraftundersøgelsen (AKU) er ledigheden uændret fra tredje til fjerde kvartal korrigeret for sæsonudsving. Dermed var der i fjerde kvartal 190.000 AKU-ledige personer i alderen 15-64 år, hvilket svarer til 6,3 pct. af arbejdsstyrken i denne aldersgruppe. Siden fjerde kvartal 2013 er AKU-ledigheden faldet med 7.000 personer i ikke-sæsonkorrigerede tal. Der har været fald i alle undergrupper af AKU-ledige, bortset fra øvrige AKU-ledige, der er steget med 11.000. Denne gruppe omfatter de personer, der ikke er bruttoledige eller studerende.

Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)  4. kvt. 2014

18. februar 2015 - Nr. 78

Hent som PDF

Næste udgivelse: 20. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen (kvt.)

Kontakt

Ida Frederikke Mathiesen, tlf. 21 49 48 53

Kilder og metode

AKU er baseret på kvartalsvise interview med ca. 18.000 personer i alderen 15-89 år og er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. I de tal, der bringes i denne udgivelse, er der i modsætning til AKU-hovedtallene om ledighed og beskæftigelse ikke foretaget sæsonkorrektion af de viste tal. Læs mere om sæsonkorrektion på www.dst.dk/saesonkorrektion.AKU benytter de internationalt anvendte definitioner af beskæftigelse og ledighed. Beskæftigede har minimum én times arbejde i den uge, de spørges om. De ledige er de ubeskæftigede aktivt jobsøgende, der kan tiltræde job inden for to uger. Alle øvrige personer betragtes definitorisk som værende uden for arbejdsstyrken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Økologi for 1 mia. kr. i storkøkkener

17. februar 2015

Det samlede salg af økologiske føde- og drikkevarer til foodservice udgjorde 981 mio. kr. i 2013. Mejerivarer udgjorde 41 pct. af det samlede salg og var dermed den største af varegrupperne. Foodservice er køkkener i institutioner, restauranter, kantiner, caféer, udbringning mv., dvs. virksomheder og institutioner, der serverer mad. Det samlede salg af madvarer til foodservice var 18,4 mia. kroner, hvoraf økologiske varer udgjorde 5 pct. Det er lidt under niveauet for detailhandel, hvor økologiske varer udgør ca. 8 pct. af omsætningen af alle varer.

Salg af økologiske varer til foodservice  2013

17. februar 2015 - Nr. 76

Hent som PDF

Næste udgivelse: 17. september 2015

Alle udgivelser i serien: Salg af økologiske varer til foodservice

Kontakt

Martin Lundø, tlf. 51 46 15 12

Kurt-Kristian Bech, tlf. 51 16 91 99

Kilder og metode

Der er en vis usikkerhed knyttet til resultaterne, da ikke alle virksomheder kender den økologiske omsætning præcist. Salget fordelt på kundegrupper er baseret på skøn fra virksomhederne. Tal for seneste periode er foreløbige frem til næste offentliggørelse. Fødevarestyrelsens økologiske spisemærke viser andelen af økologiske indkøbte føde- og drikkevarer: guld (90-100 pct.), sølv (60-90 pct.) og bronze (30-60 pct.). Antal spisemærker siger ikke noget om størrelsen af spisestederne.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Salg af føde- og drikkevarer til foodservice
Stadig flere opnår mulighed for ophold i Danmark

17. februar 2015

I 2014 har 72.339 fået mulighed for legalt ophold i Danmark enten i form af et EU/EØS-opholdsbevis eller i form af en opholdstilladelse. Dette er det højeste niveau siden opgørelsens start i 1984. Der har været en stigende tendens de seneste år, og det nuværende niveau ligger 12 pct. eller 7.777 højere end i 2013.

Asylansøgninger og opholdstilladelser (kvt.)  4. kvt. 2014

17. februar 2015 - Nr. 77

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Asylansøgninger og opholdstilladelser (kvt.)

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Grundlaget for statistikken er oplysninger fra Udlændingestyrelsen. Opgørelsen over bruttoansøgertallet er 1. januar 2012 overtaget af Nationalt Udlændinge Center (Rigspolitiet).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Asylansøgninger og opholdstilladelser
Stigende fertilitet for første gang i fire år

16. februar 2015

Fra 2013 til 2014 steg den samlede fertilitet pr. kvinde fra 1,67 til 1,69. Det er første gang i fire år, at der ses en stigende fertilitet. Den samlede fertilitet angiver antallet af levendefødte børn, som en kvinde vil få, hvis hun i løbet af sin fertile periode (15-49 år) føder i overensstemmelse med årets aldersbetingede fertilitetskvotienter og ikke dør, før hendes fertile periode er slut. Udviklingen i den samlede fertilitet hænger derfor tæt sammen med udviklingen i antallet af levendefødte.

Fertilitet  2014

16. februar 2015 - Nr. 74

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Fertilitet

Kontakt

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregningerne af fertilitet er udtræk fra det Centrale Personregister (CPR) om levendefødte og befolkning.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Lavere priser på varer det seneste år

16. februar 2015

Siden januar 2014 er det samlede producentprisindeks for varer faldet med 5,0 pct. I samme periode er importprisindekset for varer faldet med 1,2 pct. Fra december 2014 til januar 2015 er det samlede producentprisindeks faldet med 0,6 pct., mens importprisindekset er faldet med 0,3 pct. Prisfaldet ses i en del varegrupper, hvor især råstofindvinding er faldet markant.

Producent- og importprisindeks for varer  januar 2015

16. februar 2015 - Nr. 75

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Stor stigning i levetiden

13. februar 2015

Middellevetiden udvikler sig fortsat positivt og er nu 78,5 år for mænd og 82,7 år for kvinder. Stigningen har været usædvanlig stor siden sidste år. For mændene er der tale om en stigning på 0,54 år, mens kvindernes middellevetid steg med 0,78 år. I de seneste ti år er middellevetiden i gennemsnit steget 0,33 år for mændene og 0,28 år for kvinderne hvert år. På kort sigt kan influenzaepidemier have en indflydelse på middellevetiden, idet svage ældres dødelighed stiger, når en influenzaepidemi rammer. Den store stigning i middellevetiden siden sidste år hænger derfor også sammen med, at influenzaepidemierne har været meget milde i den seneste periode.

Middellevetid  2013/2014

13. februar 2015 - Nr. 72

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Middellevetid

Kontakt

Jens Bjerre, tlf. 29 16 99 21

Kilder og metode

Grundmaterialet for beregninger af middellevetid er udtræk fra det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen

Del sidens indhold
Omsætningen faldt i december

13. februar 2015

Firmaernes samlede salg var 3,2 pct. lavere i december end i november, og det indenlandske salg var 4,6 pct. lavere. Salget er opgjort eksklusive energi og korrigeret for normale sæsonudsving. Faldet i det samlede salg kommer efter en stigning på 1,5 pct. fra oktober til november. Faldet i det indenlandske salg kommer efter en stigning på 3,4 pct. fra oktober til november. I fjerde kvartal faldt det samlede salg med 1,3 pct. i forhold til tredje kvartal, mens det indenlandske salg er faldet 1,9 pct.

Firmaernes køb og salg  december 2014

13. februar 2015 - Nr. 73

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Kornpriserne faldt igen

12. februar 2015

Kapitelstaksterne, som er de gennemsnitlige kornpriser fra høst til slutningen af året, faldt igen i 2014. Prisen er nu tæt på 2010-niveau, som dog stadig er væsentligt over de lave priser i 2009. Kapitelstaksten for 100 kg byg var 117,33 kr. i 2014. Det er 10 pct. lavere end i 2013. Kapitelstaksten for 100 kg hvede var 109,86 kr., hvilket er 15 pct. lavere end året før.

Kapitelstakster  2014

12. februar 2015 - Nr. 71

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Kapitelstakster

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Kapitelstaksten udtrykker de gennemsnitlige salgspriser, som landmændene har opnået ved salg til kornhandlere af hhv. byg og hvede i perioden fra høstens begyndelse til udgangen af december i høståret. Kapitelstaksten er beregnet på grundlag af indberetninger fra erhvervsdrivende, der handler med korn. Opgørelsen følger faktureringen og ikke et eventuelt tidligere kontrakttidspunkt. Tællingen for 2024 omfatter 15 indberetninger med en samlet kornhandel på 698.000 tons byg og 783.000 tons hvede. Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen Kapitelstakster for hvede og byg og på emnesiden Økonomi for landbrug og gartneri.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Kapitelstakster for hvede og byg

Del sidens indhold
Forbrugerpriserne falder

10. februar 2015

Det samlede forbrugerprisindeks faldt i januar 0,1 pct. i forhold til samme måned sidste år. Måneden før var den årlige stigning 0,3 pct. Lavere årlige prisændringer på bl.a. fjernvarme, forsikringer og benzin har isoleret set trukket årsstigningen nedad i forhold til sidste måned. Det er første gang siden januar 1954, at forbrugerpriserne i Danmark falder målt i forhold til samme måned året før. Det er især prisfald på energiprodukter, som følge af bl.a. internationale prisfald på råolie og en tilbagerulning af forsyningssikkerhedsafgiften, der trækker årsstigningen i forbrugerpriserne ned i januar 2015. Fratrækkes energi og ikke-forarbejdede fødevarer fra det samlede forbrugerprisindeks, ændres årsstigningen til 0,8 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  januar 2015

10. februar 2015 - Nr. 68

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Indvandringen sætter igen rekord

10. februar 2015

I 2014 indvandrede 64.874 udenlandske statsborgere til Danmark. Det er det højeste antal nogensinde for ét år. I forhold til indvandringstallet i 2013, som var det hidtil højeste, drejer det sig om 8.598 flere indvandringer. Det er en stigning på 15 pct. Seks ud af ti af de indvandrede udenlandske statsborgere havde statsborgerskab i et vestligt land.

Ind- og udvandringer  4. kvt. 2014

10. februar 2015 - Nr. 70

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Ind- og udvandringer

Kontakt

Dorthe Larsen, tlf. 23 49 83 26

Kilder og metode

Vi har ændret i opgørelsesmetoden for ind- og udvandringer fra 1. kvt. 2016. Se mere på www.dst.dk/doku/flytninger-til-og-fra-udlandet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Flytninger til og fra udlandet (Afsluttet)

Del sidens indhold
Rekordlavt antal døde

10. februar 2015

I 2014 døde i alt 51.340 personer, det er det laveste antal siden 1977. Faldet ses hovedsageligt i første halvdel af året, hvor der døde 2.241 personer færre end i samme halvår året før, hvilket svarer til et fald på 8 pct. I tredje og fjerde kvartal døde flere end i de samme kvartaler året forinden. I fjerde kvartal døde 13.021 personer, hvilket er en stigning på 4,1 pct. i forhold til samme kvartal året før.

Befolkningens udvikling  4. kvt. 2014

10. februar 2015 - Nr. 69

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Varer og tjenester trak overskuddet op

9. februar 2015

I december blev overskuddet på betalingsbalancens løbende poster på 12,0 mia. kr., hvilket er 2,3 mia. kr. mere end samme måned sidste år. Det er især en stigning i overskuddet på varehandlen på 2,0 mia. kr. og i overskuddet på tjenestehandlen på 2,2 mia. kr., som ligger bag denne udvikling. Overskuddet på indkomst faldt 1,7 mia. kr. I forhold til november steg overskuddet på de løbende poster 1,4 mia. kr.

Betalingsbalancen over for udlandet  december 2014

9. februar 2015 - Nr. 64

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalancen over for udlandet

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Der er definitionsmæssige forskelle mellem udenrigshandlen og betalingsbalancens varepost. Den mest betydende forskel udgøres af køb af brændstof til skibe i udenlandsk havn (bunkring) - se overgangstabel på www.dst.dk/bopdok.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Lille stigning i bilsalget

9. februar 2015

Der blev registreret 2 pct. flere nye personbiler i januar 2015 end måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving. Husholdningerne nyregistrerede 7 pct. færre nye personbiler eksklusive leasing, mens registreringerne i erhvervene inklusive leasing steg med 14 pct. I perioden november 2014 - januar 2015 var det samlede antal nyregistreringer 4 pct. højere end i august-oktober. Husholdningernes nyregistreringer lå 3 pct. højere, og erhvervenes lå 5 pct. højere.

Nyregistrerede motorkøretøjer  januar 2015

9. februar 2015 - Nr. 66

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
Næststørste overskud på betalingsbalancen i 2014

9. februar 2015

I 2014 faldt overskuddet på betalingsbalancen med 16,3 mia. kr. til 119,7 mia. kr. Det er dog stadig det næststørste overskud nogensinde. Overskuddet på varehandlen faldt med 11,8 mia. kr. Samtidig bidrog et fald i overskuddet på formueindkomsten på 12,4 mia. kr., bl.a. som følge af det historisk lave renteniveau, også til faldet.

Udenrigsøkonomi  2014

9. februar 2015 - Nr. 65

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. februar 2016

Alle udgivelser i serien: Udenrigsøkonomi

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kilder og metode

Årsdata for betalingsbalancen er offentliggjort i Statistikbanken på www.statistikbanken.dk/bb1 mens opdelingen mellem varer som passerer og ikke passerer dansk grænse findes på www.statistikbanken.dk/bbuhv.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Svag stigning i eksporten

9. februar 2015

I december steg eksporten af varer svagt med 0,7 pct., mens importen faldt en anelse med 0,3 pct. Set over de seneste tre måneder var eksporten uændret, mens importen faldt med 1,2 pct. Overskuddet på handelsbalancen blev i december 6,3 mia. kr. Det viser tallene ekskl. skibe og fly mv., når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med varer (md)  december 2014

9. februar 2015 - Nr. 63

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med varer (md)

Kontakt

Pia Nielsen, tlf. 30 61 93 05

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Søtransport trak tjenesteeksporten op

9. februar 2015

I fjerde kvartal 2014 steg eksporten af tjenester med 2,3 pct., og importen steg med 1,1 pct. Stigningen i eksporten af tjenester kan især tilskrives en stigning i søtransport på 5,5 pct. Importstigningen skete også hovedsagelig som følge af en stigning på 7,8 pct. i søtransport, svarende til 2,8 mia. kr. Overskuddet på tjenestebalancen var på 13,1 mia. kr. i fjerde kvartal. Det viser tallene, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Udenrigshandel med tjenester  4. kvt. 2014

9. februar 2015 - Nr. 67

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Udenrigshandel med tjenester

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Kirstine Sewohl, tlf. 40 13 18 62

Kilder og metode

Statistikken er hovedsageligt udarbejdet på basis af indberetninger fra virksomheder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Udenrigshandel med tjenester

Del sidens indhold
Flere feriehusovernatninger i årets sidste måned

6. februar 2015

Det samlede antal overnatninger i de udlejede danske feriehuse steg med 129.000 eller 28 pct. i december 2014 sammenlignet med december året før. Antallet af overnatninger i hele 2014 nåede dermed op på 16,4 mio., hvilket næsten tangerer det høje niveau i 2007. Når tallene er korrigeret for normale sæsonudsving, var der i december i alt 4 pct. flere overnatninger i udlejede feriehuse end i november. Antallet af udenlandske overnatninger steg 2 pct., mens der var 9 pct. flere danske overnatninger i december. I årets fjerde kvartal var der en samlet stigning på 9 pct. i antallet af sæsonkorrigerede feriehusovernatninger sammenlignet med tredje kvartal. De udenlandske overnatninger steg 10 pct. i perioden, mens de danske overnatninger steg med 5 pct. sammenlignet med det forudgående kvartal.

Feriehusudlejning  december 2014

6. februar 2015 - Nr. 61

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
12,7 mio. svin i Danmark

6. februar 2015

Den samlede bestand af svin i Danmark var 1. januar i år 1,6 pct. højere end ved tællingen 1. oktober 2014, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Den faktiske bestand af svin var på 12,7 mio., hvilket er 2,5 pct. flere end samme tidspunkt sidste år. Stigningen skyldtes flere smågrise (fravænnede svin under 50 kg).

Svinebestanden  1. januar 2015

6. februar 2015 - Nr. 62

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Svinebestanden

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Kilder og metode

Svinebestanden bliver opgjort på grundlag af en stikprøvetælling blandt alle landbrugsbedrifter med svin. Bestanden kan være påvirket af forskydninger i slagtningerne i forbindelse med helligdage.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Svinebestanden

Del sidens indhold
Lille stigning i industriproduktionen

6. februar 2015

Industriproduktionen i december 2014 var 0,8 pct. højere end i november. Den samlede industriproduktion var i fjerde kvartal sidste år 0,2 pct. lavere end i tredje kvartal 2014. Tallene er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling. Med denne offentliggørelse er der gennemført ændringer i den måde produktionstallene bliver beregnet på. Ændringerne er ført tilbage i tid, og hele tidsserien, startende i 2000, er genberegnet. Det har givet anledning til små revisioner i de fleste brancher. I enkelte brancher er der dog tale om større revisioner - især i produktionstallene for medicinalindustrien, hvor en stor del af de tidligere meget store månedlige udsving er blevet mindre. Metodeændringerne vedrører ikke omsætningstallene.

Industriens produktion og omsætning  december 2014

6. februar 2015 - Nr. 59

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
2014 satte ny rekord med 30,6 mio. overnatninger

6. februar 2015

Det faktiske antal overnatninger steg i 2014 samlet med næsten 1,1 mio. eller 4 pct. i forhold til 2013. Med 30,6 mio. overnatninger satte 2014 ny rekord. Den samlede stigning i 2014 kan især tilskrives 696.000 flere overnatninger i Region Hovedstaden og Sjælland, svarende til en stigning på 6 pct. Til sammenligning steg antallet af overnatninger vest for Storebælt med 372.000 eller 2 pct. Hotellerne stod i 2014 for en stigning på 891.000 eller 7 pct., mens feriecentrene havde 65.000 eller 2 pct. færre overnatninger og vandrerhjemmene 61.000 eller 5 pct. færre overnatninger end i 2013. Campingpladserne havde i 2014 en stigning på 384.000 eller 4 pct., hvorimod lystbådehavnene havde 81.000 eller 8 pct. færre overnatninger.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  december 2014

6. februar 2015 - Nr. 60

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Nedgang i det påbegyndte byggeri

5. februar 2015

Såvel det påbegyndte boligbyggeri som det samlede påbegyndte etageareal er faldet i fjerde kvartal i forhold til tredje kvartal. Faldet i det påbegyndte boligbyggeri på 42 pct. (33 pct. i samlet etageareal) skal ses på baggrund af den ekstraordinære stigning i tredje kvartal (se Nyt fra Danmarks Statistik 2014:556); antallet af påbegyndte boliger er nu tilbage på niveauet for de seneste par år. Faldet i det samlede påbegyndte etageareal på 18 pct. skyldes foruden den ekstraordinære situation for beboelsesbygninger et stort fald i påbegyndelsen af fabrikker, værksteder og landbrugsbygninger.

Byggevirksomheden  4. kvt. 2014

5. februar 2015 - Nr. 56

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Byggevirksomheden

Kontakt

Paul Lubson, tlf. 

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten

Del sidens indhold
Omkostninger ved anlægsarbejde er faldet

5. februar 2015

Fra tredje til fjerde kvartal 2014 faldt omkostningerne ved asfaltarbejde med 5,4 pct. I samme periode faldt jern- og stålkonstruktioner med 1,5 pct., jordarbejde faldt med 1,1 pct., mens betonkonstruktioner havde et fald på 0,7 pct. Vejarbejde, som er sammensat af jordarbejde, asfaltarbejde og betonkonstruktioner, faldt 2,9 pct.

Omkostningsindeks for anlæg  4. kvt. 2014

5. februar 2015 - Nr. 57

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for anlæg

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Del sidens indhold
Omkostningerne ved at fjerne affald og slam er faldet

5. februar 2015

Fra tredje til fjerde kvartal i 2014 er omkostningerne ved slamsugning faldet med 3,1 pct., mens dagrenovation er faldet med 1,8 pct.

Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning  4. kvt. 2014

5. februar 2015 - Nr. 58

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Omkostningsindeks for dagrenovation og slamsugning

Kontakt

Connie Andersen, tlf. 61 15 33 43

Kilder og metode

Indeksene måler udviklingen i omkostningerne forbundet med drift af dagrenovations- og slamsugningsvirksomhed. Indeksene bliver ofte benyttet som indikatorer for belysning af udviklingen i de respektive brancher og til regulering af kontrakter

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold
Uændret antal tvangsauktioner i januar

5. februar 2015

I januar blev der bekendtgjort 316 tvangsauktioner mod 310 måneden før, når der er korrigeret for normale sæsonudsving, hvilket svarer til en stigning på 2 pct. I tre-månedersperioden november 2014-januar 2015 var der 899 tvangsauktioner mod 834 i perioden august-oktober 2014. Tallene er baseret på bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende.

Tvangsauktioner  januar 2015

5. februar 2015 - Nr. 55

Hent som PDF

Næste udgivelse: 5. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Næsten uændret antal konkurser i januar

4. februar 2015

Der var 341 konkurser i januar mod 337 i december, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Det svarer til en stigning på 1 pct. På tre-månedersniveau er antallet af konkurser steget fra 1.006  i august-oktober til 1.102 i november-januar, en stigning på 10 pct.

Konkurser  januar 2015

4. februar 2015 - Nr. 52

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. marts 2015

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Stigning i boligpriserne i november

4. februar 2015

Fra oktober til november steg priserne på både enfamiliehuse og ejerlejligheder. Prisstigningen var 1,4 pct. for enfamiliehuse og 1,1 pct. for ejerlejligheder. Sammenholdes gennemsnittet for perioden september-november med de foregående tre måneder juni-august, steg priserne med 0,7 pct. for enfamiliehuse og 0,9 pct. for ejerlejligheder. Opgørelsen er beregnet ud fra de handler, som var tinglyst på beregningstidspunktet, hvilket erfaringsmæssigt udgør ca. 75 pct. af samtlige handler for den seneste måned. Derfor er tallene for de seneste måneder behæftet med usikkerhed.

Tabeller fra Statistikbanken

Oversigt i Statistikbanken


                    Sæsonkorrigerede ejendomssalg, almindelig fri handel

region, ejendomskategori og enhed

2005K1-2025K4


                    Ejendomssalg (endelig)

region, ejendomskategori og nøgletal

2006M01-2025M01


                    Prisindeks for ejendomssalg

ejendomskategori og enhed

1992K1-2025K4 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

område, ejendomskategori og enhed

1992K1-2025K4 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

ejendomskategori og enhed

1992-2025 - Indeks


                    Prisindeks for ejendomssalg

område, ejendomskategori og enhed

1992-2025 - Indeks


                    Prisindeks for andelsboliger og ejerboliger

område, boligtype og enhed

2015K1-2025K4


                    Ejendomssalg

område (region, landsdel), ejendomskategori, nøgletal og overdragelsesformer (kvartal)

1992K1-2025K4


                    Ejendomssalg

område (region, landsdel), ejendomskategori, nøgletal og overdragelsesformer (år)

1992-2025


                    EU-harmoniseret boligprisindeks (HPI)

urbaniseringsgrad og udgiftstype

2002K4-2025K4 - Indeks


                    Ejendomssalg

kommunegruppe, ejendomskategori og nøgletal

2012-2025


                    Nøgletal for andelsboligsalg

område og vurderingsprincip

2015K1-2025K4 - Pct.

Vis flere »
« Minimer
Publikationer

Befolkningstal

65 år i tal - Danmark siden 2. verdenskrig
                    29. april 2014
                

Anden information

Se mere på emnesiden

Analyse om boligpriser

Seneste nyt om
                Ejendomme
            

30. marts 2026
Stabil udvikling i personalet i omsorg og pleje

4. februar 2015

Personalet i kommunal og regional omsorg og pleje udgjorde 151.900 fuldtidsbeskæftigede i marts 2014. Det er stort set uændret i forhold til samme måned i 2013, hvor antallet udgjorde 151.400. Den største personalegruppe inden for omsorg, pleje og pædagogik er social- og sundhedshjælpere, som udgjorde 65.200 fuldtidsbeskæftigede. Det er 2,3 pct. færre end året før. Til gengæld er der kommet flere social- og sundhedsassistenter med en stigning på 4,9 pct. Antallet af fysioterapeuter, ergoterapeuter mv. er steget med 5,3 pct., pædagoger og lærere med 0,7 pct. og sygeplejersker med 2,9 pct. Alle disse ændringer er en fortsættelse af udviklingen fra 2012 til 2013, i omtrent den samme størrelsesorden. Beskæftigelsen er omregnet til fuld tid, og de 151.900 fuldtidsbeskæftigede fordeler sig på 192.500 personer.

Personale i omsorg og pleje  marts 2014

4. februar 2015 - Nr. 54

Hent som PDF

Næste udgivelse: 3. september 2015

Alle udgivelser i serien: Personale i omsorg og pleje

Kontakt

Birgitte Lundstrøm, tlf. 24 21 39 65

Vibeke Nordrum, tlf. 24 94 35 52

Kilder og metode

Opgørelsen af personale i omsorg og pleje omfatter alle sociale tilbud i kommuner og regioner med undtagelse af børnepasning: sociale tilbud, specialundervisning for handicappede, rådgivning mv., forebyggende foranstaltninger for børn og unge, døgninstitutioner, plejefamilier og opholdssteder mv. for børn og unge, pleje og omsorg for ældre og handicappede, forebyggende indsats for ældre og handicappede, botilbud mv., hjælpemidler mv., aktivitets- og samværstilbud, beskyttet beskæftigelse samt genoptræning og vedligeholdelsestræning. Sundhedsvæsen, herunder sygehuse, børnetandpleje og sundhedspleje indgår ikke.
Der er en vis usikkerhed knyttet til de offentliggjorte tal.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Personale i omsorg og pleje (Afsluttet)
Næsten uændret forbrugerkredit

4. februar 2015

Den samlede forbrugerkredit var ved udgangen af fjerde kvartal 2014 på 19,8 mia. kr., hvilket er 0,7 pct. mere end i tredje kvartal. Forbrugerkreditten i form af benzinkort faldt med 11 pct. i forhold til kvartalet før - en udvikling, der er påvirket af faldet i brændstofpriserne i fjerde kvartal 2014. Blankolån steg med 2,7 pct. til 7,7 mia. kr. Bankers udlån til husholdningerne med forbrug som formål steg i samme periode med 0,3 pct.

Forbrugerkredit  4. kvt. 2014

4. februar 2015 - Nr. 53

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. maj 2015

Alle udgivelser i serien: Forbrugerkredit

Kontakt

Jesper Søgaard Dreesen, tlf. 51 64 92 61

Kilder og metode

Forbrugerkredit omfatter kredit ydet af firmaer, som ikke modtager indlån, fx finansierings-selskaber. Betegnelsen udbydere af forbrugerkredit dækker i denne statistik:
Egentlige finansieringsselskaber og kontoringe, der finansierer køb af varer hos flere forskellige forhandlere og i flere forskellige butikker eller butikskæder.
Forhandlere og butikker, som alene tilbyder deres egne kunder finansiering.
For købekorts vedkommende er fx kreditkort udstedt af indkøbscentre, butikskæder, benzinselskaber samt visse internationale kreditkort med i opgørelsen. Hævekort udstedt af pengeinstitutter er ikke med i opgørelsen.
Selskaber i pengeinstitutsektoren, som ikke modtager indlån, er også omfattet af opgørelsen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Kommunernes langfristede gæld steg 0,5 mia. kr.

3. februar 2015

Kommunernes langfristede gæld, dvs. den del af gælden, der løber mere end et år, er steget med 0,5 mia. kr. til 85,9 mia. kr. fra tredje kvartal til fjerde kvartal 2014. De langfristede tilgodehavender er 199,3 mia. kr. i fjerde kvartal, hvilket er samme niveau, som de var i tredje kvartal. Langfristede tilgodehavender er fx aktier og andelsbeviser. Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i kommunernes finansielle aktiver og passiver, herunder de likvide aktiver samt den langfristede gæld.

Kommunernes finansielle aktiver og passiver  4. kvt. 2014

3. februar 2015 - Nr. 49

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Kommunernes finansielle aktiver og passiver

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Ralf Frimand, tlf. 29 39 42 73

Kilder og metode

De indsendte kvartalsregnskaber er på samme detaljeringsniveau som årsregnskabet, men det er ikke egentlige afsluttede kvartalsregnskaber. Det betyder bl.a., at fejl og manglende konteringer vedrørende et kvartal først findes i et senere kvartal eller ved årsafslutningen, hvor det konteres i supplementsperioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Mere korn og kraftfoder til dyrene

3. februar 2015

I driftsåret 2013/2014 spiste husdyrene i landbruget mere korn og kraftfoder i øvrigt og mindre grovfoder end året før målt på foderenheder. En foderenhed svarer til energiindholdet i et kg byg. Forbruget af foder til svin, kvæg, fjerkræ og de øvrige husdyr er foreløbigt opgjort til 15,4 mia. foderenheder, hvilket er uændret i forhold til det foregående driftsår.

Landbrugets foderforbrug  2013/2014

3. februar 2015 - Nr. 50

Hent som PDF

Næste udgivelse: 14. januar 2016

Alle udgivelser i serien: Landbrugets foderforbrug

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Opgørelsen af foderforbruget sker for at belyse en meget væsentlig indsatsfaktor i land-brugs- produktionen. Resultaterne anvendes bl.a. til næringsstofbalancer og til værdiberegning til statistikken for landbrugets bruttofaktorindkomst, hvor foder udgør ca. 40 pct. af udgifterne til forbruget i produktionen.
Balancerne for produkter, som kan anvendes til foder, har et dobbelt formål: Dels skal de belyse, hvilke mæng-der der anvendes til produktion af fødevarer eller til industriel fremstilling, og dels skal de belyse foderforbruget opdelt efter indenlandsk og udenlandsk oprindelse. For andre produkter end korn indhentes der ikke oplysninger om lagre, hvilket betyder nogen usikkerhed i perio-diseringen til de enkelte driftsår. Et driftsår løber fra 1. juli til 30. juni det følgende år.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forsyningen og forbruget af korn og foder
Regionernes langfristede gæld steg 0,5 mia. kr.

3. februar 2015

Regionernes langfristede gæld, dvs. den del af gælden, der løber mere end et år, er steget med 0,5 mia. kr. til 17,8 mia. kr. fra tredje kvartal til fjerde kvartal 2014. De likvide aktiver faldt med 1,8 mia. kr. til 3,3 mia. kr. i samme periode. Likvide aktiver er fx kontante beholdninger. Statistikken belyser den kvartalsvise udvikling i regionernes finansielle aktiver og passiver, herunder de likvide aktiver samt den langfristede gæld.

Regionernes finansielle aktiver og passiver  4. kvt. 2014

3. februar 2015 - Nr. 48

Hent som PDF

Næste udgivelse: Ingen planlagt

Alle udgivelser i serien: Regionernes finansielle aktiver og passiver

Kontakt

Helene Gjermansen, tlf. 24 76 70 09

Ralf Frimand, tlf. 29 39 42 73

Kilder og metode

De indsendte kvartalsregnskaber er på samme detaljeringsniveau som årsregnskabet, men det er ikke egentlige afsluttede kvartalsregnskaber. Det betyder bl.a., at fejl og manglende konteringer vedrørende et kvartal først fin-des i et senere kvartal eller ved årsafslutningen, hvor det konteres i supplementsperioden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten

Del sidens indhold