oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Nedgang i hugsten af træ i 2020

16. november 2021

Hugsten af træ i de danske skove faldt i 2020 med 6 pct. sammenlignet med 2019. Det svarer til en nedgang på 235.000 m3. Faldet kan udelukkende henføres til en mindre hugst af gavntræ, hvorimod hugsten af energi og brænde er omtrent uændret. Gavntræ er træ, som finder anvendelse i industrien til produktion af fx møbler og papir, mens energitræ bruges af kraftvarmeværkerne.

Hugsten i skove og plantager  2020

16. november 2021 - Nr. 408

Hent som PDF

Næste udgivelse: 16. november 2022

Alle udgivelser i serien: Hugsten i skove og plantager

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Næsten alle skove på 50 ha og derover indgår i tællingen, mens der for mindre skove er tale om en beregning. Hugst er den mængde træ, der i kalenderåret er taget ud af skoven og klargjort til levering. Hugsten er for alle træarter omregnet til kubikmeter fastmasse, som er træindholdet i én rummeter nåletræ uden luft.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Hugsten i skove og plantager

Del sidens indhold
COVID-19 gav lille knæk i grøn industriproduktion

15. november 2021

Den samlede omsætning af grønne varer og tjenester udgjorde i 2020 knap 251 mia. kr. Det er 1 pct. mindre end i 2019, men dog 26 pct. mere end i 2015. Faldet i 2020 skyldes alene, at industriens grønne produktion faldt med 4 pct., fra 151 mia. kr. til 145 mia. kr. I de andre brancher med grønne varer og tjenester var der stigninger, bl.a. med 1 mia. kr. (4 pct.) inden for bygge og anlæg, hvor der var meget høj aktivitet i 2020. Inden for renovation og affaldshåndtering var der ligeledes stigning (på 1 mia. kr.), ligesom den øgede økologiske produktion i landbruget trak tallene op med en halv mia. kr. Resultaterne for 2020 er foreløbige.

Grønne varer og tjenester  2020

15. november 2021 - Nr. 405

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. november 2022

Alle udgivelser i serien: Grønne varer og tjenester

Kontakt

Henrik Huusom, tlf. 40 38 36 43

Kilder og metode

Formålet med statistikken er at give en økonomisk belysning af den markedsmæssige indsats på miljøområdet. Der skelnes mellem aktiviteter til miljøbeskyttelse og aktiviteter, som betyder reduceret brug af knappe ressourcer. Økonomien måles alene i første produktionsled. Tallene baserer sig både på eksisterende statistikker og en særskilt spørgeskemaundersøgelse. Der er en betydelig usikkerhed knyttet til resultaterne. Resultaterne for aktuelt år er foreløbige og vil blive revideret til endelige tal i ved næste offentliggørelse.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Grønne varer og tjenester

Del sidens indhold
Fortsat fremgang i dansk økonomi i tredje kvartal

15. november 2021

Dansk økonomis positive udvikling er fortsat ind i årets tredje kvartal, hvor BNP-indikatoren peger på en stigning på 2,0 pct. i det sæsonkorrigerede BNP sammenlignet med andet kvartal. Fremgangen var især drevet af udviklingen i flere tjenesteydende erhverv, eksempelvis hoteller og restauranter samt rejsebureauer. Genåbning af samfundet har derved haft en tydelig positiv indvirkning på økonomien. Foruden fremgang i serviceerhvervene var der for fjerde kvartal i træk stærk fremgang i industrien. Samtidig er der for andet kvartal i træk kommet flere i beskæftigelse. Beskæftigelsesindikatoren peger på 1,7 pct. yderligere fremgang i den samlede beskæftigelse i tredje kvartal. Usikkerheden på BNP-indikatoren er større end sædvanlig især som følge af COVID-19-pandemien. Derudover er der en usikkerhed knyttet til BNP-indikatoren som følge af usikkerhed ved den foreløbige opgørelse af Firmaernes køb og salg september 2021, der er en central kilde til opgørelsen af serviceerhvervene. Se mere nedenfor under Særlige forhold.

BNP-indikator  3. kvt. 2021

15. november 2021 - Nr. 404

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. februar 2022

Alle udgivelser i serien: BNP-indikator

Kontakt

 Jonas Dan Petersen, tlf. 30 57 18 26

Søren Havn Gjedsted, tlf. 30 45 28 67

Kilder og metode

Indikatoren giver et foreløbig estimat af BNP-væksten beregnet fra produktionssiden i et system, der sikrer konsistens med nationalregnskabets begrebsapparat. Læs mere i notatet Dokumentation af BNP-indikator.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Nationalregnskab: Årligt

Del sidens indhold
Store prisbevægelser for jordbruget

15. november 2021

På omkostningssiden viser priserne på jordbrugets forbrug i produktionen kraftige stigninger over det seneste år. Især priserne på energi, gødning og foder steg. Prisen på kunstgødning er steget mest med 30 pct., hvilket skyldes flere faktorer bl.a. priser på energi, der betyder meget for fremstillingen af gødning, hvilket har medført et mindre udbud af gødning på verdensmarkedet. Prisen på foder er steget 12 pct. over det seneste år, hvilket skyldtes højere priser på korn og andre råvarer til foderblandingerne samt højere fragtrater.

Jordbrugets prisforhold (kvt.)  3. kvt. 2021

15. november 2021 - Nr. 406

Hent som PDF

Næste udgivelse: 12. maj 2022

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets prisforhold (kvt.)

Kontakt

Mona Larsen, tlf. 24 81 68 47

Simone Thun, tlf. 51 36 92 51

Kilder og metode

Oplysningerne om priser, der enten formidles direkte eller i form af indeks, er som hovedregel indsamlet hos aftagere af jordbrugsprodukter eller hos leverandører af produktionsmidler til landbruget. Priser på ikke-jordbrugsspecifikke produktionsfaktorer er baseret på Danmarks Statistiks generelle prisstatistik. Metoderne følger de retningslinjer, som er fastlagt i EU, og resultaterne indgår i Eurostats databaser. Metoderne indebærer skift af basisår hvert femte år, og er med 2010 som basisår (2010 = 100). Årsvægtene er baseret på jordbrugets salg af landbrugsprodukter og køb af produktionsfaktorer i kalenderåret 2010. For salgsprodukter med betydende sæsonvariation i salget er vægtene fordelt på måneder ud fra salgets fordeling. For produktionsfaktorerne er vægtene ligeligt fordelt på måneder.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Priser og prisindeks for jordbrug

Del sidens indhold
Producent- og importpriser for varer stiger fortsat

15. november 2021

Det samlede producentprisindeks for varer er i oktober 2021 steget med 22,4 pct. i forhold til samme måned sidste år. Stigningen i producentprisindekset er den største årsstigning siden juli 2008. Importprisindeks for varer er i samme periode steget med 13,5 pct., hvilket er den største stigning i indeksets historie. Stigningerne for både det samlede producentprisindeks og importprisindekset skal ses i sammenhæng med, at indeksene var på et lavt niveau i oktober 2020 som følge af nedlukningen af Danmark i marts 2020 pga. COVID-19.

Producent- og importprisindeks for varer  oktober 2021

15. november 2021 - Nr. 407

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2021

Alle udgivelser i serien: Producent- og importprisindeks for varer

Kontakt

Nicklas Milton Elversøe, tlf. 61 15 35 98

Andreas Strøander Pedersen, tlf. 

Kilder og metode

Producentprisindeks for varer belyser udviklingen i danske producenters salgspriser på det danske marked og eksportmarkedet. Importprisindeks for varer belyser prisudviklingen i danske importørers købspriser. Priserne er opgjort uden afgifter. Se også  emnesiden Producent- og importprisindeks for varer.Metoden er beskrevet nærmere i statistikdokumentationen om Producent- og importprisindeks for varer.Denne udgivelse er en af flere konjunkturindikatorer fra Danmarks Statistik. Læs mere om konjunkturindikatorer og de nyeste nøgletal på www.dst.dk/konjunkturdata.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Producent- og importprisindeks for varer

Del sidens indhold
Firmaernes salg steg 2,7 pct. i september

12. november 2021

Firmaernes samlede salg ekskl. energi steg 2,7 pct. fra august til september. På trods af den positive udvikling for måneden havde tredje kvartal en samlet negativ udvikling på 1,2 pct., når kvartalet sammenlignes med andet kvartal. Udviklingen for kvartalet var bredt funderet, dog havde enkelte af brancherne en positiv udvikling, fx transport, der steg 13,6 pct. Salget er korrigeret for normale sæsonudsving og effekten af handelsdage.

Firmaernes køb og salg  september 2021

12. november 2021 - Nr. 403

Hent som PDF

Næste udgivelse: 15. december 2021

Alle udgivelser i serien: Firmaernes køb og salg

Kontakt

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Lina Maria Pedersen, tlf. 51 68 72 80

Kilder og metode

Statistikken er baseret på oplysninger, som firmaerne meddeler Skattestyrelsen ved moms-angivelsen. Yderligere oplysninger om Firmaernes køb og salg kan ses på www.dst.dk/fiks_info. Køb og salg i visse branchegrupper, fx landbrug, skovbrug og fiskeri, er for en stor dels vedkommende estimeret, da en stor del af firmaerne indberetter moms kvartalsvist eller halvårligt. Revisioner i disse branchegrupper er derfor normalt større end i andre branchegrupper. Køb og salg er opgjort i løbende priser uden moms, men inklusive punktafgifter. Der er anvendt indirekte sæsonkorrektion. For enkelte brancher er der ikke fundet sæsonbestemt variation. Firmaernes køb og salg består både af indenlandsk og udenlandsk handel, men oplysningerne om ikke-momspligtigt salg, herunder eksport, er behæftet med en vis usikkerhed. Det samme gælder dermed også firmaernes salg i alt. Se nærmere beskrivelse i statistikdokumentationen og på emnesiden. Branchefordelingen er foretaget af Danmarks Statistik i overensstemmelse med branchenomenklaturen Dansk Branchekode 2007 (DB07) efter firmaets hovedbranche.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Firmaernes køb og salg

Del sidens indhold
Indvandringen nærmer sig niveauet før 2020

11. november 2021

I tredje kvartal 2021 var indvandringen 29.888, hvilket er 92 pct. af indvandringen i samme kvartal 2019. I andet kvartal 2021 var indvandringen også næsten på niveau, 91 pct., med indvandringen i 2019, så noget tyder på, at indvandringen er ved at være tilbage på samme niveau som før den store nedgang i 2020, hvor indvandringen faldt med samlet set 16 pct. opgjort for hele året.

Befolkningens udvikling  3. kvt. 2021

11. november 2021 - Nr. 401

Hent som PDF

Næste udgivelse: 11. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Befolkningens udvikling

Kontakt

Connie Østberg, tlf. 23 60 19 14

Lisbeth Greve Harbo, tlf. 20 58 64 08

Kilder og metode

Statistikken baseres på oplysninger i Det Centrale Personregister (CPR).

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Befolkningen
Sociale ydelser går især til alderdom og sundhed

11. november 2021

De samlede sociale udgifter i Danmark i 2020 udgjorde 764 mia. kr. før skat og 651 mia. kr. efter skat i 2020. Størstedelen gik til alderdom, som udgjorde 289 mia. kr. af de samlede sociale udgifter. 50 pct. af udgifterne vedrørende alderdom gik til folkepension og 16 pct. til pleje- og botilbud til ældre. Udgifter til sundhed udgjorde 163 mia. kr. før skat, hvoraf 78 pct. af udgifterne gik til hospitaler og offentlig sygesikring. Forskellen mellem de sociale ydelser før og efter skat var størst for området alderdom, hvilket skyldes beskatning af diverse pensionsydelser.

Sociale udgifter  2020

11. november 2021 - Nr. 402

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Sociale udgifter

Kontakt

Marianne Ahle Møller, tlf. 24 66 00 28

Kilder og metode

Statistikken Sociale udgifter belyser udgifter forbundet med social beskyttelse. Social beskyttelse omfatter et samfunds sociale ordninger og ydelser, hvis formål er at lette personers eller husholdningers økonomiske byrde i forbindelse med fx sygdom eller arbejdsløshed. Tiltag, der ikke er rettet imod et individ, såsom kampagner, indgår ikke i denne opgørelse. De sociale ydelser kan opdeles i otte hovedformål, der er internationalt bestemt. Hovedformålene fortæller hvad den sociale ydelse har til formål at beskytte imod og sikrer international sammenlignelighed på statistikken for social beskyttelse. Hovedformålene dækker Sygdom og sundhed, Invaliditet, Alderdom, Efterladte, Familier, Arbejdsløshed, Bolig og Øvrige sociale ydelser. Statistikken bruges således også til at sammenligne social beskyttelse internationalt. I udgifterne medtages både kontantydelser og ydelser i naturalier som fx udgifter til sygehusvæsenet og beskæftigelsesforanstaltninger. Statistikken omfatter både offentlige og private udgifter af kollektiv art, som er uden obligatoriske modydelser. Se mere i statistikdokumentationen om Sociale udgifter og på emnesiden om Sociale udgifter.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Sociale udgifter
Højeste elbilandel i regionerne, laveste i staten

10. november 2021

I de private virksomheder i form af enkeltmandsvirksomheder, aktie- og anpartsselskaber udgør elbilerne mellem 7,2 pct. og 15,8 pct. af de nye biler, som de er registreret som brugere af i de seneste 12 måneder, mens elbilandelen svinger fra 28,3 pct. i regionerne og 23,3 pct. i kommunerne til 3,5 pct. i statslige administrative enheder. De 6.800 biler, som erhvervenes registreringer løber op i, udgør 29,9 pct. af det samlede antal nye elbiler på 22.700. Husholdningerne er i samme periode registreret som brugere af 15.900 elbiler eller 70,1 pct. af det samlede antal nye elbiler. Fordelingen af elbilerne mellem erhvervene og husholdningerne skal sammenholdes med, at brugerne af de 194.800 nye biler total set er fordelt med 42,2 pct. i erhvervene og 57,8 i husholdningerne. Dermed udgør elbilerne 8,2 pct. af erhvervenes biler og 14,1 pct. af husholdningernes i perioden.

Nyregistrerede motorkøretøjer  oktober 2021

10. november 2021 - Nr. 399

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2021

Alle udgivelser i serien: Nyregistrerede motorkøretøjer

Kontakt

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Kilder og metode

Se mere i statistikdokumentationen om bilregistret og opgørelser herfra. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bilregistret og opgørelser herfra

Del sidens indhold
September-rekord for camping og feriecentre

10. november 2021

Der var samlet set 3,1 mio. overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser, vandrerhjem og i lystbådehavne i september 2021. Campingpladserne og ferie-centrene slog rekord med hhv. 1,0 mio og 347.000 september-overnatninger, hvilket for begge overnatningsformer var det højeste niveau for september måned siden statistikkens start. De øvrige overnatningsformer havde den næstbedste september nogensinde med 1,5 mio. overnatninger på hoteller, 219.000 på vandrerhjem og 84.000 i lystbådehavne.

Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.  september 2021

10. november 2021 - Nr. 400

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2021

Alle udgivelser i serien: Overnatninger på hoteller, feriecentre, campingpladser og vandrerhjem mv.

Kontakt

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Kilder og metode

Lystbådestatistikken er ikke sæsonkorrigeret. Anvendelsen af sæsonkorrektion er behæftet med usikkerhed. Dette gør sig især gældende ved helligdage som påske og pinse, der ligger i forskellige måneder fra år til år. Hvis påskeferien ligger i såvel marts som starten af april, vil sæsonkorrektionen være særlig usikker.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Overnatninger i lystbådehavne

Overnatninger på campingpladser

Overnatninger på hoteller, feriecentre og vandrerhjem
Største stigning i forbrugerpriserne i over 10 år

10. november 2021

I oktober 2021 steg det samlede forbrugerprisindeks med 3,0 pct. i forhold til samme måned året før. Det er den højeste årsstigning i forbrugerprisindekset siden juli 2011, hvor årsstigningen ligeledes var 3,0 pct. Stigningen på 3,0 pct. i det samlede forbrugerprisindeks er i høj grad påvirket af prisstigninger på varer. I oktober 2021 var årsstigningen på varer 4,2 pct., hvilket i høj grad skyldes prisstigninger på elektricitet, brændstof og gas. Det er den største årsstigning på varer siden september 2008, hvor årsstigningen var oppe på 5,0 pct. Oktober måneds årsstigning på tjenester lå på 1,7 pct., hvilket i høj grad skyldes prisstigninger på husleje. Forbrugerprisindekset eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer (kerneinflationen) havde en årsstigning på 1,4 pct. i oktober, hvilket er en stigning i forhold til måneden før, hvor årsstigningen var 1,3 pct.

Forbruger- og nettoprisindeks  oktober 2021

10. november 2021 - Nr. 398

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. december 2021

Alle udgivelser i serien: Forbruger- og nettoprisindeks

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Kilder og metode

Forbrugerprisindekset (FPI) og det danske EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) opgøres på grundlag af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester, altså inklusive moms og afgifter. I FPI indgår prisudviklingen for ejerboliger, beregnet ved estimerede lejeværdier, mens prisudviklingen for ejerboliger ikke indgår i HICP. Nettoprisindekset beregnes derimod ved så vidt muligt at fratrække indirekte skatter og afgifter, mens tilskud til nedsættelse af priserne tillægges. HICP-CT beregnes ved at fastholde satserne på de indirekte skatter og afgifter på niveauet fra december året før.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Forbrugerprisindeks

Huslejeundersøgelsen

Nettoprisindeks

Del sidens indhold
Både eksport og import stiger i september

9. november 2021

I september steg den samlede eksport af varer og tjenester med 4,6 pct. Den samlede import steg ligeledes 4,6 pct. Den samlede eksport og import er også steget  set over de seneste tre måneder. I september 2021 steg overskuddet på betalingsbalancens løbende poster med 1,0 mia. kr. Det viser tallene opgjort i løbende priser, når der korrigeres for normale sæsonudsving.

Betalingsbalance og udenrigshandel  september 2021

9. november 2021 - Nr. 397

Hent som PDF

Næste udgivelse: 9. december 2021

Alle udgivelser i serien: Betalingsbalance og udenrigshandel

Kontakt

Agnes Urup, tlf. 40 13 62 87

Mads Møller Liedig, tlf. 40 12 97 72

Kilder og metode

Betalingsbalancen er en opgørelse over værdien af de økonomiske transaktioner med udlandet i en given periode. Se flere oplysninger i statistikdokumentationen for Betalingsbalance, Udenrigshandel med varer og Udenrigshandel med tjenester. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Betalingsbalancen

Udenrigshandel med tjenester

Udenrigshandel med varer

Del sidens indhold
Udenlandsk finansiering til 6 ud af 10 danske spillefilm

8. november 2021

Over halvdelen af de danske spillefilm produceres med medfinansiering fra udlandet. Det viser Danmarks Statistiks nye statistik om økonomien i danske spillefilm, som er baseret på produktionsregnskaber fra Det Danske Filminstitut. I løbet af perioden 2010-2018 fik 107 ud af 181 spillefilm, svarende til 59 pct., udenlandsk medfinansiering. Andelen af danske spillefilm, der modtog midler fra udlandet, varierede fra år til år. I 2011 og 2016 blev 71 pct. af filmene delvist finansieret fra udlandet, hvilket var den højeste andel i perioden. 37 pct. modtog udenlandsk finansiering i 2012, hvilket var den laveste andel i samme periode.

Økonomien i danske spillefilm  2018

8. november 2021 - Nr. 396

Hent som PDF

Næste udgivelse: 19. december 2022

Alle udgivelser i serien: Økonomien i danske spillefilm

Kontakt

Cecilie Bryld Fjællegaard, tlf. 51 27 86 09

Christian Max Gustaf Törnfelt, tlf. 21 63 60 20

Kilder og metode

Tallene bygger på produktionsregnskaber fra Det Danske Filminstitut kombineret med Danmarks Statistiks filmregister.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Økonomien i danske spillefilm
Industriens produktion faldt i september

5. november 2021

Industriens samlede produktionsindeks faldt 5,6 pct. i september primært grundet fald i medicinalindustrien. Ses der bort fra denne branche steg produktionen med 4,2 pct. Produktionen svinger en del på månedsbasis og set over hele tredje kvartal, så steg den samlede produktion 4,8 pct. i forhold til andet kvartal. I samme periode var der en stigning på 1,2 pct., når der ses bort fra medicinalindustrien. Industriens produktion og omsætning er første pejlemærke for udviklingen i dansk økonomi, som er baseret på indberetninger om virksomhedernes faktiske aktiviteter. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving og prisudvikling.

Industriens produktion og omsætning  september 2021

5. november 2021 - Nr. 395

Hent som PDF

Næste udgivelse: 7. december 2021

Alle udgivelser i serien: Industriens produktion og omsætning

Kontakt

Mathias Dybdahl Bluhme, tlf. 40 22 56 37

Inger Hansen, tlf. 40 23 78 84

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationen om industriens produktion og omsætning. Se også emnesiden Industriens produktion og omsætning. Brancherne i industrien er grupperet i fire grupper. Investeringsgoder er produktionsmidler i form af fast realkapital fx maskiner. Mellemprodukter er materialer, som andre erhverv videreforarbejder, fx kemiske produkter. Varige forbrugsgoder er fx møbler. Ikke-varige forbrugsgoder er fx fødevarer, tøj og medicin.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Industriens produktion og omsætning

Del sidens indhold
Antallet af konkurser fortsætter opad

5. november 2021

Der var 234 erklærede/kundgjorte konkurser i oktober blandt aktive virksomheder, når der korrigeres for normale sæsonudsving, og det er 28,2 pct. flere end i september. Konkurserne medførte 808 tabte job (omregnet til fuld tid) i faktiske tal, hvilket er 35,3 pct. færre end i september. Antallet af konkurser i aktive virksomheder i perioden august-oktober var 13,1 pct. højere end i maj-juli, mens jobtabet var 22,3 pct. højere. Det er endnu for tidligt at vurdere, hvilke konsekvenser afviklingen af iværksætterselskaberne fra 15. oktober har i form af tvangsopløsninger og konkurser

Konkurser  oktober 2021

5. november 2021 - Nr. 393

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2021

Alle udgivelser i serien: Konkurser

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Karina Moric, tlf. 24 78 42 12

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metode i statistikdokumentationen.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konkurser

Del sidens indhold
Færre boliger fuldført end kvartalet før

5. november 2021

Der blev fuldført 8.688 boliger i tredje kvartal 2021, hvilket var et fald på 7 pct. i forhold til andet kvartal. Faldet ses udelukkende i etagebyggeri, hvor antallet af fuldførte boliger faldt med 18 pct. Der var stigning i antallet af fuldførte boliger i både enfamiliehuse og øvrige bygninger. Ser man på det fuldførte samlede etageareal i tredje kvartal 2021, endte dette på 1,8 mio. m2, hvilket er et fald på 9 pct. i forhold til andet kvartal. Alle tal er korrigeret for normale sæsonudsving. Herudover er der korrigeret for forsinkede registreringer i BBR, men opgørelsen af den seneste byggeaktivitet skal generelt tages med forbehold, da datagrundlaget er usikkert.

Byggeaktivitet  3. kvt. 2021

5. november 2021 - Nr. 394

Hent som PDF

Næste udgivelse: 4. februar 2022

Alle udgivelser i serien: Byggeaktivitet

Kontakt

Kasper Emil Freiman, tlf. 23 45 47 32

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Statistikken over byggevirksomheden udarbejdes på grundlag af Bygnings- og Boligregistret (BBR). Byggetallene er estimerede med henblik på at tage højde for de erfaringsmæssigt store forsinkelser i indberetningerne af byggesager til BBR. Der foretages korrektioner af de offentliggjorte tal tilbage i tiden.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Byggeaktiviteten
Stabilt lavt niveau for antallet af tvangsauktioner

4. november 2021

Med 105 tvangsauktioner i oktober mod 117 måneden før er antallet af tvangsauktioner faldet med 11 pct. den seneste måned, når der korrigeres for normale sæsonudsving. Antallet af tvangsauktioner har i 2021 ligget på et stabilt lavt niveau, og med et gennemsnit på 120 tvangsauktioner om måneden er niveauet historisk lavt. For at finde et tilsvarende lavt niveau skal man helt tilbage til inden finanskrisens begyndelse i 2007, hvor der i gennemsnit var 116 tvangsauktioner om måneden.

Tvangsauktioner  oktober 2021

4. november 2021 - Nr. 392

Hent som PDF

Næste udgivelse: 6. december 2021

Alle udgivelser i serien: Tvangsauktioner

Kontakt

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Opgørelserne er baseret på de bekendtgjorte tvangsauktioner i Statstidende. Tidspunktet bliver fastsat ud fra den første bekendtgørelse i Statstidende.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Bekendtgjorte tvangsauktioner
Den danske ledighed faldt mest i EU i 2. kvt.

3. november 2021

I andet kvartal 2021 faldt ledigheden blandt de 15-74-årige med 1,1 procentpoint i Danmark. Dette fald i ledigheden var det største blandt EU-27 (uden Storbritannien). Kun Østrig oplevede et tilsvarende fald. I samme periode faldt ledigheden samlet set med 0,3 procentpoint i EU-landene. Ledigheden faldt i samtlige EU-lande på nær Cypern og Litauen, mens den var uændret i Portugal. I vores nabolande, Sverige og Tyskland, faldt ledigheden med 0,2 procentpoint. Det viser sæsonkorrigerede tal fra Arbejdskraftsundersøgelsen (AKU) offentliggjort af Eurostat.

Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk  2. kvt. 2021

3. november 2021 - Nr. 391

Hent som PDF

Næste udgivelse: 26. januar 2022

Alle udgivelser i serien: Arbejdskraftundersøgelsen, europæisk

Kontakt

Gorm Villads Jørholt, tlf. 

Martin Faris Sawaed Nielsen, tlf. 23 69 90 67

Kilder og metode

 Arbejdskraftundersøgelsen er Danmarks største løbende interviewundersøgelse. Undersøgelsen er det danske bidrag til den europæiske Labour Force Survey, som baseres på ensartede principper og afgrænsninger i de europæiske lande, og artiklens tal for ledighed og beskæftigelse for Danmark adskiller sig derfor fra de registerbaserede opgørelser.  

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Arbejdskraftundersøgelsen (AKU)

Del sidens indhold
Rejsebureauers værditilvækst mere end halveret

2. november 2021

Den foreløbige regnskabsstatistik for 2020 viser, at det var et hårdt år for bl.a. hotellerne, restauranterne og rejsebureauerne. Egenkapitalen i branchegrupperne hoteller mv. og restauranter faldt med hhv. 6 pct. og 19 pct., mens egenkapitalen for rejsebureauer faldt med hele 44 pct. og dermed næsten blev halveret. Omsætningen og værditilvæksten for de tre nævnte branchegrupper faldt også markant i 2020. Her var rejsebureauer også særligt hårdt ramt med en samlet omsætning og værditilvækst, som var hhv. 77 pct. og 54 pct. lavere end i 2019.

Regnskaber for private byerhverv, erhvervsdemografi mv. (foreløbige tal)  2020

2. november 2021 - Nr. 390

Hent som PDF

Næste udgivelse: 10. november 2022

Alle udgivelser i serien: Regnskaber for private byerhverv, erhvervsdemografi mv. (foreløbige tal)

Kontakt

Emil Tappe Bang-Mortensen, tlf. 24 67 85 25

Kilder og metode

Regnskaber for private byerhverv, erhvervsdemografi mv. er en samlet opgørelse af fire centrale erhvervsstatistikker; Regnskabsstatistik for private byerhverv, Firmastatistik, Erhvervsdemografi og Nye højvækstvirksomheder.
Regnskabsstatistik for private byerhverv: Statistikken er baseret på en stikprøve inden for det private byerhverv, herunder alle firmaer med mindst 50 ansatte. Desuden anvendes oplysninger fra Erhvervsregisteret, SKAT og selskabernes årsrapporter. Der er foretaget en initial fejlsøgning af de indsamlede data til den foreløbige statistik.
Firmastatistik: Statistikken omfatter alle reelt aktive firmaer, således indgår hobbylignende firmaer med ingen eller meget lille aktivitet ikke i statistikken. Regnskabsstatistikken for private byerhverv er en central kilde til statistikken, der desuden baseres på statistikken Firmaernes køb og salg.
Erhvervsdemografi: Statistikken belyser reelt nye firmaer, der afgrænses som firmaer, der første gang får en aktivitet, der mindst svarer til aktivitetsgrænsen for aktive firmaer i Firmastatistikken. Et firma, der har haft meget lille aktivitet i en periode, men kommer over aktivitetsgrænsen i et givet år, betragtes som nyt i det pågældende år. Et firma, der opstår som følge af hel eller delvis overtagelse eller udskillelse af allerede igangværende aktiviteter, anses ikke for nyt.
Nye højvækstvirksomheder: Højvækstvirksomheder er virksomheder, der har haft en gennemsnitlig årlig vækst i antal fuldtidsansatte på mindst 20 pct. over en treårig periode, og som havde fem eller flere ansatte i starten af vækstperioden. Opgørelsen af nye højvækstvirksomheder i perioden 2018-2021 tager udgangspunkt i populationen af alle virksomheder, der var reelt nye i 2016 eller 2017, og havde fem eller flere ansatte i 2018.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for private byerhverv

Erhvervsdemografi

Generel firmastatistik

Højvækstvirksomheder i Danmark
Danmarks offentlige underskud det laveste i EU

29. oktober 2021

Danmark havde i 2020 et underskud på den offentlige saldo på 0,2 pct. af BNP. Det er det laveste underskud blandt EU-landene i 2020, som var kraftigt præget af COVID-19. I 2019 havde Danmark et overskud på den offentlige saldo på 4,1 pct. af BNP. Danmarks offentlige saldo i pct. af BNP er således forværret med 4,2 procentpoint fra 2019 til 2020. Kun tre andre EU-lande - Sverige, Letland og Slovakiet - havde forværringer af saldoen, der var lavere eller på niveau med Danmarks. I Sverige og Letland blev saldoen i forhold til BNP forværret med hhv. 3,4 procentpoint og 3,9 procentpoint, mens forværringen af saldoen i Slovakiet var på niveau med den danske. Samlet for alle EU-landene blev saldoen forværret med 6,3 procentpoint. Forværringen i den offentlige saldo i EU-landene skyldes primært øgede offentlige udgifter, mens de offentlige indtægter i 2019 og 2020 lå på niveau i de fleste EU-lande. Som følge af Brexit indgår Storbritannien ikke længere i EU-opgørelsen, som omfatter de nuværende 27 medlemslande.

Offentligt underskud og gæld i EU-landene  2020 (oktober-indberetning)

29. oktober 2021 - Nr. 388

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. april 2022

Alle udgivelser i serien: Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Kontakt

Jesper Feddersen, tlf. 20 51 61 92

Martin Rasmussen, tlf. 24 77 42 71

Kilder og metode

Kilden er Eurostats
offentliggørelse pr. 21. oktober 2025 af Provision of deficit and debt data for 2024 - second notification.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Offentligt underskud og gæld i EU-landene

Del sidens indhold
Ledigheden er i september faldet til under 100.000

29. oktober 2021

Fra august til september faldt den sæsonkorrigerede ledighed med 5.400 til 94.600 personer omregnet til fuld tid, svarende til en ledighedsprocent på 3,3 pct. Dermed ligger ledigheden for september på det laveste niveau siden januar 2009. Antallet af ledige, der ikke er i aktivering, de såkaldt nettoledige, stod med 5.300 for næsten hele faldet og udgør i september 82.600, mens antallet af ledige i aktivering faldt med 100 til 12.100.

Arbejdsløsheden (md.)  september 2021

29. oktober 2021 - Nr. 386

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2021

Alle udgivelser i serien: Arbejdsløsheden (md.)

Kontakt

Carsten Bo Nielsen, tlf. 23 74 60 17

Mikkel  Zimmermann, tlf. 51 44 98 37

Kilder og metode

Danmarks Statistik offentliggør på baggrund af et mindre detaljeret og mindre opdateret datagrundlag en hurtig, månedlig ledighedsindikator omkring 12 dage efter udgangen af referencemåneden. Ledighedsindikatoren er en tidlig indikation af, hvad bruttoledighedsstatistikken (denne offentliggørelse) for samme måned vil vise ca. 18 dage senere.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Registreret ledighed

Del sidens indhold
Lidt flere udsatte børn og unge i 2020

29. oktober 2021

50.100 børn og unge modtog mindst én social støtteforanstaltning fra kommunen opgjort pr. 31. december 2020. Det er en lille stigning på 1 pct. sammenlignet med 2019, hvor 49.600 børn og unge modtog en social støtteforanstaltning. En social støtteforanstaltning kan enten være en forebyggende foranstaltning eller en anbringelse. Disse børn og unge udgør 3,3 pct. af befolkningen mellem 0-22 år. Det er på niveau med andelen i 2019. Et barn eller en ung kan godt modtage både en forebyggende foranstaltning og samtidigt være anbragt. Andelen af børn og unge, der modtog en forebyggende foranstaltning, var på 2,8 pct. både i 2019 og i 2020. Også andelen af anbragte børn og unge ligger stabilt på 0,9 pct. i både 2019 og i 2020.

Støtte til udsatte børn og unge  2020

29. oktober 2021 - Nr. 389

Hent som PDF

Næste udgivelse: 21. juni 2022

Alle udgivelser i serien: Støtte til udsatte børn og unge

Kontakt

Anne Morsing, tlf. 21 82 17 60

Siri Dencker, tlf. 21 45 34 92

Kilder og metode

Statistikken er udarbejdet på grundlag af indberetninger fra landets kommuner om børn og unge mellem 0-22 år, der fik sociale støtteforanstaltninger pr. 31. december.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Anbringelser af børn og unge

Indsatser og støtte til børn og unge

Del sidens indhold
Boligprisstigningerne er ikke længere tocifrede

29. oktober 2021

Efter en periode med tocifrede prisstigninger på enfamiliehuse og ejerlejligheder er de årlige prisstigninger nu igen etcifrede. Prisudviklingen for både enfamiliehuse og ejerlejligheder steg med ca. 9 pct. i august målt i forhold til samme måned året før. Det er de laveste prisstigninger siden omkring årsskiftet 2020/2021, men stadig på et højere niveau end perioden før COVID-19. Det var særligt fra efteråret 2020 til og med foråret 2021, at der var store prisstigninger på enfamiliehuse og ejerlejligheder.

Ejendomssalg (md.)  august 2021

29. oktober 2021 - Nr. 387

Hent som PDF

Næste udgivelse: 30. november 2021

Alle udgivelser i serien: Ejendomssalg (md.)

Kontakt

Annette Nielsen, tlf. 20 37 79 11

Jakob Holmgaard, tlf. 24 87 64 56

Kilder og metode

Prisudviklingen er beregnet ud fra forholdet mellem den officielle ejendomsvurdering og den faktiske købesum. Metoden er nærmere beskrevet i statistikdokumentationen og på emnesiden.

Danmarks Statistik vil i løbet af 2022 igangsætte en undersøgelse, der har til formål at undersøge om den nuværende særlige beregningsmetode for de foreløbige prisudviklinger er den mest optimale at anvende ved at undersøge alternative metoder. I juli 2021 udgav Danmarks Statistik en analyse: Pålideligheden af de foreløbige tal for boligprisudviklingen. Af analysens hovedkonklusioner fremgik det blandt andet, hvilke størrelsesordener statistikkens revisioner kan forventes at have.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Ejendomssalg

Del sidens indhold
Industrien melder om mangel på materialer

28. oktober 2021

I industrien er det nu 48 pct. af virksomhederne, der melder, at mangel på materialer og/eller udstyr begrænser deres produktion. Det er den klart højeste andel målt og et markant spring, da rekorden før de seneste kvartalers stigning var på 11 pct. Der har over de seneste måneder været en vækst i andelen af virksomheder, der melder om stigninger i både de faktiske og forventede salgspriser for både industrien og detailhandlen. For industrien er det 33 pct., der melder, at de faktiske salgspriser er steget de seneste tre måneder, mens det kun var 4 pct. i første kvartal. For detailhandlen melder 21 pct. om stigende salgspriser mod 2 pct. i januar.

Konjunkturbarometer for erhvervene  oktober 2021

28. oktober 2021 - Nr. 383

Hent som PDF

Næste udgivelse: 29. november 2021

Alle udgivelser i serien: Konjunkturbarometer for erhvervene

Kontakt

Simon Bolding Halifax, tlf. 51 29 21 91

Bo Eriksen, tlf. 61 50 41 27

Kilder og metode

Metoden er beskrevet i statistikdokumentationerne for de respektive konjunkturbarometre. Kun tidsserier, der udviser en klar sæsoneffekt, er korrigeret for sæsonudsving. Nettotal udtrykker forskellen mellem procentandelene af virksomheder, vægtet efter beskæftigelse, der har angivet hhv. positive og negative forventninger.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Konjunkturbarometer for erhvervene

Del sidens indhold
BNP faldt med 4,4 pct. i Byen København i 2020

28. oktober 2021

Med et fald i BNP på 4,4 pct. fra 2019 til 2020 var Byen København den landsdel, hvor nedgangen i økonomien var størst, som følge af COVID-19-pandemien i 2020. Det store fald kan især tilskrives en kraftig nedgang i den økonomiske aktivitet inden for brancherne handel og transport mv. samt kultur og fritid. Også Bornholm var hårdt ramt, idet BNP her faldt med 3,7 pct. Ingen landsdele undgik at blive ramt af coronakrisen. I 2020 var væksten i BNP negativ i alle landsdele. For landet som helhed faldt BNP med 2,1 pct.

Regionalfordelt nationalregnskab  2020

28. oktober 2021 - Nr. 384

Hent som PDF

Næste udgivelse: 27. oktober 2022

Alle udgivelser i serien: Regionalfordelt nationalregnskab

Kontakt

Ulla Ryder Jørgensen, tlf. 51 49 92 62

Kilder og metode

Det regionalfordelte nationalregnskab omfatter en opgørelse af bruttonationalproduktet og andre nationalregnskabsvariable for regioner og landsdele samt for kategorien uden for region. I kategorien uden for region placeres aktiviteter, der ikke kan henføres til en enkelt region, primært udvinding af olie og naturgas. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regionale regnskaber
Lavere energiforbrug i væksthuse i 2020

28. oktober 2021

Forbruget af energi i væksthuse var 12 pct. lavere i 2020 end i 2017. Faldet skyldes til dels, at arealet med væksthus faldt med 6 pct. fra 2017 til 2020, men også at 2017 var et køligt og solfattigt år med kun 1.512 soltimer mod 1.819 timer i 2020. Væksthusarealet benyttes bl.a. til produktion af grøntsager, først og fremmest tomater og agurker. Produktionen af grøntsager i væksthus var 31,5 mio. tons i 2020 mod 35,5 mio. tons i 2017.

Væksthusproduktion  2020

28. oktober 2021 - Nr. 385

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. oktober 2024

Alle udgivelser i serien: Væksthusproduktion

Kontakt

Karsten Larsen, tlf. 21 29 55 76

Kilder og metode

Vækstproduktionen er opgjort som en kombination af oplysninger fra landbrugs- og gartneritællingen og regnskabsstatistikken for jordbrug. Alle bedrifter med væksthuse er omfattet af landbrugs- og gartneritællingen, mens det er en stikprøve af disse, som indgår i regnskabsstatistikken.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Landbrugs- og gartneritællingen

Del sidens indhold
Detailomsætning fortsatte faldet i september

27. oktober 2021

Detailsalget i september var 1,1 pct. lavere end i august, korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Detailsalget er dog fortsat på et højt niveau, idet faldet kommer efter store stigninger i foråret. Den faldende tendens ses også i forbrugerforventningerne for oktober, der er gået markant ned. Nedgangen er primært trukket af forbrugernes vurdering af, at det for øjeblikket ikke er fordelagtigt at anskaffe større forbrugsgoder, se Nyt fra Danmarks Statistik 2021: 376. I forbindelse med denne offentliggørelse er der implementeret en ny og mere robust opregningsmodel, som sikrer en bedre og mere stabil opgørelse af statistikken - læs mere senere i artiklen.

Detailomsætningsindeks  september 2021

27. oktober 2021 - Nr. 381

Hent som PDF

Næste udgivelse: 25. november 2021

Alle udgivelser i serien: Detailomsætningsindeks

Kontakt

Nina Thøgersen, tlf. 21 20 32 67

Kim Larsen, tlf. 81 75 12 42

Kilder og metode

Detailsalget er et mængdeindeks korrigeret for prisudvikling, normale sæsonudsving og effekten af handelsdage. Varegruppernes vægt i indekset var i 2021: fødevarer og andre dagligvarer 43,4 pct., beklædning mv. 6,8 pct., andre forbrugsvarer 49,8 pct. Stikprøve, beregningsmetoder m.m. er beskrevet i statistikdokumentationen om detailomsætningsindeks. Se også  emnesiden Detailomsætningsindeks.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Detailomsætningsindeks

Del sidens indhold
Fortsat stigning i jordbrugets investeringer i 2020

27. oktober 2021

Jordbrugets investeringer steg med 1,0 mia. kr. i 2020 til 7,8 mia. kr. i forhold til året før, målt i faste priser, dvs. renset for inflation. Stigningen kan især henføres til investeringer i bygninger, men også investeringer i maskiner og inventar var på et lidt højere niveau end i 2019.

Jordbrugets investeringer  2020

27. oktober 2021 - Nr. 382

Hent som PDF

Næste udgivelse: 8. november 2022

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets investeringer

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af investeringer og afskrivninger omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug, der fra 2020 omfatter bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 186.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2024 forhøjet med 0,87 pct. for bygningsinvesteringer og for investeringer i maskiner og inventar, hvorved der også er taget højde for, at investeringsaktiviteten er lavere på små bedrifter. Jordbrug omfatter landbrug og gartneri. I statistikdokumentationen Jordbrugets investeringer er der en mere omfattende beskrivelse af kilder og metoder ved opgørelserne af investeringer og afskrivninger i jordbruget. Se også mere på emnesiden Jordbrugets investeringer.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Jordbrugets investeringer

Del sidens indhold
Fortsat fald i jordbrugets gæld og renter

26. oktober 2021

Den samlede gæld for det danske jordbrug er for 2020 opgjort til 294 mia. kr. og er derfor for første gang i mange år under 300 mia. kr. Gælden er blevet mindre de seneste fire år i streg, siden den i 2016 udgjorde omkring 350 mia. kr.

Jordbrugets renter og gæld  2020

26. oktober 2021 - Nr. 380

Hent som PDF

Næste udgivelse: 1. november 2022

Alle udgivelser i serien: Jordbrugets renter og gæld

Kontakt

Henrik Bolding Pedersen, tlf. 20 57 88 87

Kilder og metode

Opgørelsen af renter og gæld er i løbende priser og omfatter hele jordbrugssektoren og er baseret på data fra regnskabsstatistik for jordbrug (landbrug og gartneri). Statistikken omfatter fra 2020 bedrifter med mindst 25.000 euro i standardoutput (en omsætning svarende til ca. 187.500 kr.). Før 2020 omfattede statistikken bedrifter med mindst 15.000 euro i standardoutput. For at tage højde for små bedrifter under bundgrænsen er tallene for 2023 forhøjet med 4,54 pct., hvor der er taget højde for, at gælden pr. hektar er lavere på små bedrifter. Gælden, som er opgjort til kontantværdi ved udgangen af året, inkluderer også gæld vedrørende stuehuse og andre ikke jordbrugsmæssige aktiver.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Regnskabsstatistik for jordbrug

Del sidens indhold
Stor stigning i inflationen i Danmark

25. oktober 2021

Inflationen i Danmark steg i september 2021 til 2,4 pct. fra 1,8 pct. i august 2021. I samme periode steg inflationen i de 27 EU-lande (uden Storbritannien) til 3,6 pct. fra 3,2 pct. I euroområdet steg inflationen til 3,4 pct. fra 3,0 pct. i august. I Danmark er det i høj grad prisændringer på brændstof og elektricitet, der trækker årsstigningen op i september. I 24 ud af 27 EU-lande er det enten el, gas og andet brændsel eller drift af transportmidler, herunder brændstof, der trækker mest op i inflationen i september. Kerneinflationen (inflation eksklusive energi og ikke-forarbejdede fødevarer) i Danmark steg til 1,4 pct. i september fra 0,9 pct. måneden før. I samme periode i EU-27 (uden Storbritannien) steg kerneinflationen til 2,2 pct. fra 1,9 pct., og i euroområdet steg den til 1,9 pct. fra 1,6 pct. Inflationen beregnes som udviklingen i det EU-harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) over det seneste år, mens kerneinflationen er en hyppigt anvendt indikator for inflationsudviklingen på længere sigt.

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks  september 2021

25. oktober 2021 - Nr. 379

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2021

Alle udgivelser i serien: EU-harmoniseret forbrugerprisindeks

Kontakt

Christian Lindeskov, tlf. 21 22 28 57

Maya Drewsen, tlf. 20 36 69 89

Kilder og metode

HICP bliver opgjort på baggrund af de priser, forbrugerne betaler for varer og tjenester og måler forbrugerprisernes udvikling på en sammenlignelig måde i EU-landene, Island, Norge og Schweiz.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

EU-harmoniseret forbrugerprisindeks (HICP samt HICP-CT)

Del sidens indhold
Rekordmange danskere i feriehusene i september

22. oktober 2021

September satte ny rekord for antallet af danske gæster i udlejede feriehuse med 573.100 overnatninger. Indtil nu har alle måneder i 2021 sat rekord for antallet af danske overnatninger. De danske overnatninger i september steg med 2 pct. i forhold til 2020, mens de udenlandske faldt med 1 pct. Dette giver et samlet overnatningstal på 2,47 mio. overnatninger i september, der dermed er den næstbedste september nogensinde, kun overgået af sidste år.

Feriehusudlejning  september 2021

22. oktober 2021 - Nr. 378

Hent som PDF

Næste udgivelse: 24. november 2021

Alle udgivelser i serien: Feriehusudlejning

Kontakt

Karin Keller, tlf. 21 19 85 61

Majbrit Holst, tlf. 24 94 08 24

Kilder og metode

Læs mere om kilder og metoder i statistikdokumentationen og på emnesiden. Alle tal er i faktiske tal, hvis ikke andet er angivet.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Feriehusudlejning
15.000 flere lønmodtagere i august

21. oktober 2021

I august steg antallet af lønmodtagere med 15.000 personer, hvilket svarer til en stigning på 0,5 pct. sammenlignet med juli. Det er syvende måned i træk med en stigning i lønmodtagerbeskæftigelsen, og antallet af lønmodtagere er siden januar steget med i alt 108.000 personer. I sektoren virksomheder og organisationer steg lønmodtagerbeskæftigelsen med 9.000 personer fra juli til august. Dermed var der for første gang siden statistikkens start i 2008 mere end 2 mio. lønmodtagere i virksomheder og organisationer, som primært består af private virksomheder. I august var der 2.869.000 lønmodtagere, når der er taget højde for almindelige sæsonbevægelser.

Beskæftigelse for lønmodtagere (md)  august 2021

21. oktober 2021 - Nr. 377

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2021

Alle udgivelser i serien: Beskæftigelse for lønmodtagere (md)

Kontakt

Thomas Thorsen, tlf. 23 69 94 27

Mads Housø Hansen, tlf. 24 43 40 61

Kilder og metode

Statistikken belyser udviklingen i antal personer med lønmodtagerjob fra måned til måned. Statistikken bygger på arbejdsgivernes indberetninger til SKATs eIndkomst.

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Beskæftigelse for lønmodtagere (md.)

Del sidens indhold
Forbrugertilliden falder kraftigt

21. oktober 2021

Forbrugertilliden for oktober måned ligger på 3,3 imod 8,2 i september. Indikatoren er således faldet kraftigt siden sidste måned, men ligger på niveau med gennemsnittet for de seneste seks måneder, som er 3,9. Alle fem indikatorer, der bruges til beregning af forbrugertilliden, er faldet siden sidste måned, men det er indikatorerne for vurderingen af familiens økonomiske situation i dag samt forventningen til familiens økonomiske situation om et år, der er faldet mest. Forbrugertilliden belyser befolkningens syn på dens nuværende og fremtidige økonomiske situation.

Forbrugerforventninger  oktober 2021

21. oktober 2021 - Nr. 376

Hent som PDF

Næste udgivelse: 22. november 2021

Alle udgivelser i serien: Forbrugerforventninger

Kontakt

Zdravka Bosanac, tlf. 61 15 16 74

Theis Michaelsen, tlf. 24 48 80 75

Kilder og metode

Undersøgelsen gennemføres i første halvdel af hver måned via telefoninterviews og internetbesvarelser med et repræsentativt udsnit af befolkningen i alderen 16-74 år. En ændring i en indikator fra en måned til en anden skal normalt være over 5 for at være statistisk sikker. Der er ikke basis for at sæsonkorrigere forbrugertillidsindikatoren. 

Vis hele teksten »
« Minimer teksten
Statistik­dokumentation

Forbrugerforventninger

Del sidens indhold