oliverkinch/danmarks-statistik huggingface dataset:
Farvel København - goddag forstad

Analyse

Farvel København - goddag forstad

Selvom befolkningstallet i landsdelen Byen København fortsat vokser, er der nu flere personer, der flytter fra Byen København end til Byen København, hvis man fokuserer på indenlandske flytninger. De par, der flytter ud, bosætter sig ofte ret tæt på byen

I analysen ses nærmere på de par – med og uden børn – som flytter ud af landsdelen Byen København, der består af kommunerne København, Frederiksberg, Tårnby og Dragør. Det undersøges blandt andet hvad indkomst og alder betyder for, hvor fraflytterne slår sig ned.

Analysens hovedkonklusioner:

Byen Københavns fraflyttere er typisk voksne mellem 20 og 45 år og børn under 10 år.

Par med børn, der flytter fra Byen København, flytter oftest til forstadskommunerne.

Par uden børn, hvor begge er mindst 40 år, har større tendens til at flytte længere væk fra Byen København.

Par med de største indkomster flytter typisk til kommunerne nord for København. Næsten halvdelen af familierne med en bruttoindkomst før skat på over 1 mio. kr., bosatte sig i blot fem kommuner: Gentofte, Rudersdal, Lyngby-Taarbæk, Gladsaxe og Furesø.

Hent som pdf

Farvel København - goddag forstad

Kolofon

Farvel København - goddag forstad

Emnegruppe: Borgere

Udgivet: 24. maj 2017 kl. 09:00

Rettet: 9. maj 2018 kl. 10:09

Nr. 2017:7

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Anne Kaag Andersen

								Telefon: 91 37 64 25
Sverige er en vigtig samhandelspartner

Analyse

Sverige er en vigtig samhandelspartner

Sverige er et af Danmarks vigtigste eksportmarkeder, med en samlet eksport af varer og tjenester på 117,9 mia. kr. i 2016. Tilsvarende importerede vi varer og tjenester fra Sverige for 100,6 mia. kr. 

I denne analyse beskrives samhandlen mellem Sverige og Danmark, samt Sveriges-eksportens betydning for den danske beskæftigelse.

Analysens hovedkonklusioner:

Sverige er Danmarks tredjestørste eksportmarked efter Tyskland og USA.

I 2016 eksporterede vi varer for 75,7 mia. kr. og tjenester for 42,2 mia. kr. til Sverige. Eksporten af varer til Sverige udgjorde dermed 10,8 pct. af Danmarks samlede vareeksport, mens eksporten af tjenester udgjorde 10,5 pct. af Danmarks samlede tjenesteeksport.

Danmark eksporterer blandt andet olie, fødevarer (kød, ost mm.) og lufttransporttjenester til Sverige.

Beskæftigelsen knyttet til den danske eksport til Sverige i 2013 var på ca. 68.700, primært indenfor brancherne Industri samt Handel og transport mv., herunder hoteller og restauranter.

Knap 3.700 danske virksomheder eksporterer varer til Sverige.

Der er ca. 1.400 danske datterselskaber i Sverige med i alt ca. 74.500 ansatte. Omkring 1.000 svenske selskaber har i alt ca. 72.000 ansatte i Danmark.

Hent som pdf

Sverige er en vigtig samhandelspartner

Kolofon

Sverige er en vigtig samhandelspartner

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 23. maj 2017 kl. 09:00

Nr. 2017:6

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:
Forskellen mellem mænds og kvinders indkomst er blevet mindre

Analyse

Forskellen mellem mænds og kvinders indkomst er blevet mindre

Der er stadig ikke ligestilling mellem mænd og kvinder i Danmark, når det kommer til disponibel indkomst - indkomstgabet mellem de to køn var i 2015 på 17 pct. Der har dog været en bevægelse i retning mod større indkomstlighed mellem kønnene. 

Den disponible indkomst er et udtryk for en persons samlede indkomst efter skat, og omfatter derfor både løn og andre typer af indkomster, som fx overførselsindkomst og formueindkomst.

Denne analyse ser nærmere på udviklingen i indkomstgabet mellem mænd og kvinder fra 1990 til 2015. Analysen undersøger også udviklingen i andelen af kvinder, der har en højere indkomst end deres mandlige partner.

Analysens hovedkonklusioner:

I 2015 var medianindkomsten for kvinder over 14 år på 170.800 kr., mens mændenes var 205.200 kr. Det svarer til et indkomstgab på 17 pct.

Indkomstgabet mellem mænd og kvinder er blevet mindre gennem de sidste 25 år. Det gælder særligt i aldersgruppen 40-64 år.

Mænd mellem 65 og 75 år har væsentligt højere private pensionsudbetalinger og dermed også højere indkomst end kvinder i samme alder. Det hænger blandt andet sammen med relativt store lønforskelle mellem kønnene gennem pensionisternes arbejdsliv.

I 2015 havde 31 pct. af kvinderne i parforhold en højere indkomst end deres mandlige partner. I 1990 var den tilsvarende andel 22 pct.

Hent som pdf

Forskellen mellem mænds og kvinders indkomst er blevet mindre

Kolofon

Forskellen mellem mænds og kvinders indkomst er blevet mindre

Emnegruppe: Arbejde og indkomst

Udgivet: 7. marts 2017 kl. 09:00

Nr. 2017:5

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Jarl Christian Quitzau

								Telefon: 23 42 35 03
Hvor meget dyrere er det at leve i Grønland end i Danmark?

Analyse

Hvor meget dyrere er det at leve i Grønland end i Danmark?

Forbrugerpriserne er højere i Grønland end i Danmark. Men hvor dyrt er det egentligt at leve i Grønland i forhold til Danmark? Og i forhold til resten af Norden? 


Med udgangspunkt i undersøgelser af prisniveauerne foretaget i juli 2016 sammenlignes forbrugerprisniveauet i de to lande. Desuden ser denne analyse nærmere på forskelle i forbrugsmønstrene mellem de to landes indbyggere, som for nogle grupper af varer og tjenester er ret store.

Analysens hovedkonklusioner:

Grønland har et forbrugerprisniveau, som er 6 pct. højere end Danmarks.

Blandt EU og de nordiske lande er Grønland det dyreste land efterfulgt af Norge og Danmark. 
Alkoholiske drikkevarer og tobak er næsten dobbelt så dyre i Grønland som i Danmark, mens Kommunikation er 60 pct. dyrere.

Bolig, vand, elektricitet, gas, mv. er ca. 12 pct. billigere i Grønland end i Danmark, mens Diverse varer og tjenesteydelser er ca. 21 pct. billigere.

Køb af Fødevarer og ikke-alkoholiske drikkevarer udgør 22 pct. af privatforbruget i Grønland – mod kun 12 pct. i Danmark. Til gengæld bruges en mindre andel af det private forbrug på bolig og trans-port i Grønland.

Hent som pdf

Hvor meget dyrere er det at leve i Grønland end i Danmark?

Kolofon

Hvor meget dyrere er det at leve i Grønland end i Danmark?

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 1. marts 2017 kl. 09:00

Nr. 2017:4

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Zdravka Bosanac

								Telefon: 61 15 16 74
Markant flere offentligt ansatte med en lang videregående uddannelse

Analyse

Markant flere offentligt ansatte med en lang videregående uddannelse

Siden foråret 2010 er antallet af offentligt ansatte faldet med 32.000 fuldtidspersoner. Faldet skyldes færre ansatte i kommunerne, mens antallet af ansatte i staten og regionerne har været uændret eller stigende. Faldet kommer i en periode, hvor størrelsen på den offentlige sektor og medarbejdersammensætningen har været diskuteret.

Selvom beskæftigelsen i kommunerne, regionerne og staten har udviklet sig forskelligt, er der det fællestræk, at antallet af offentligt ansatte med en lang videregående uddannelse er steget markant i alle tre sektorer. Denne analyse kigger nærmere på, hvilke lange videregående uddannelser beskæftigelsen særligt er steget for.

Analysens hovedkonklusioner:

Omregnet til fuldtid er antallet af offentligt ansatte med en lang videregående uddannelse steget med mere end 22.000 fra 2010 til 2016, mens antallet af erhvervsuddannede og ufaglærte i samme periode er faldet med 57.000.

I kommunerne er der kommet 6.300 flere beskæftigede med en lang videregående uddannelse fra 2010 til 2016. Ca. 4.200 af disse har enten en pædagogisk eller samfundsvidenskabelig uddannelse.

I regionerne er beskæftigelsen blandt personer med en lang videregående uddannelse steget med 5.500 fra 2010 til 2016. Omkring halvdelen af disse er læger. Beskæftigelsen for personer med en samfundsvidenskabelig uddannelse er desuden steget med 1.200. I samme periode er antallet af fx sosu-assistenter og sygehjælpere faldet. 

I staten er beskæftigelsen for personer med en lang videregående uddannelse steget med 10.400 fra 2010 til 2016. Langt hovedparten af stigningen skyldes, at flere arbejder med undervisning.

Hent som pdf

Markant flere offentligt ansatte med en lang videregående uddannelse

Kolofon

Markant flere offentligt ansatte med en lang videregående uddannelse

Emnegruppe: Arbejde og indkomst

Udgivet: 20. februar 2017 kl. 09:00

Nr. 2017:3

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Lars Peter Smed Christensen

								Telefon: 20 42 35 51
Hvad driver den økonomiske vækst?

Analyse

Hvad driver den økonomiske vækst?

Gennem de seneste 50 år er importen steget markant mere end BNP, og importen fylder nu mere i dansk økonomi end tidligere. Den øgede import betyder blandt andet, at metodevalget bliver vigtigt, når man opgør, hvad der driver den økonomiske vækst.

Den mest almindelige metode til beregning af vækstbidrag er nettoeksportmetoden. Her opgøres, hvor meget væksten fra forskellige efterspørgselskomponenter (husholdning-ernes forbrug, offentligt forbrug, investeringer mv.) har bidraget til BNP-væksten. Ved denne beregning tages der ikke hensyn til, at en del af væksten i komponenterne dækkes gennem import og dermed ikke bidrager til BNP-væksten. I stedet beregnes et samlet vækstbidrag fra nettoeksporten, hvor import og eksport samles til én komponent, således at bidragene fra alle efterspørgselskomponenterne summer op til væksten i BNP.

Alternativt kan man beregne vækstbidrag ved hjælp af en input-output model, hvor efterspørgselskomponenterne hver især korrigeres for den mængde import, som de direkte eller indirekte har givet anledning til. Dermed får man blandt andet taget hensyn til, at nogle efterspørgselskomponenter har et højt importindhold, og dermed bidrager mindre til BNP-væksten end det umiddelbart kunne synes, mens andre har et lavt importindhold.

I denne analyse sammenlignes vækstbidrag beregnet ved de to metoder.

Analysens hovedkonklusioner:

Betydningen af den indenlandske efterspørgsel for væksten i BNP kan blive overvurderet, mens eksportens betydning kan undervurderes, når nettoeksportmetoden anvendes frem for input-output metoden.

Ifølge input-output metoden har eksporten stået for mere end halvdelen af væksten i BNP efter finanskrisen.

Forskellen mellem resultaterne fra de to metoder var større under højkonjunkturen fra 2004 til 2007 end i perioden fra 2010 til 2015, hvor der var en mere afdæmpet vækst.

Hent som pdf

Hvad driver den økonomiske vækst?

Kolofon

Hvad driver den økonomiske vækst?

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 17. januar 2017 kl. 09:00

Rettet: 27. januar 2017 kl. 12:01

Nr. 2017:2

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Peter Rørmose Jensen

								Telefon: 40 13 51 26
Store forskelle i udviklingen i boligskattetrykket

Analyse

Store forskelle i udviklingen i boligskattetrykket

Boligskatterne på ejerboliger - grundskyld og ejendomsværdiskat - udgjorde i 2014 gennemsnitligt 9,9 promille af boligernes markedsværdi. Der er dog store forskelle på boligskattetrykket kommunerne imellem.
Denne analyse ser på udviklingen i det samlede boligskattetryk fra 2004 til 2014 med særlig fokus på forskellene mellem kommunerne.

Analysens hovedkonklusioner:

Boligskattetrykket, defineret som boligbeskatningen i form af grundskyld og ejendomsværdiskat sat i forhold til boligernes markedsværdi, steg fra 2004 til 2014 fra 9,5 til 9,9 promille, men med store forskelle fra kommune til kommune.

Boligskattetrykket er faldet mest i Frederiksberg (-2,07 promillepoint), København 
(-1,63 promillepoint) og Gentofte (-1,37 promillepoint).

Boligskattetrykket er steget mest i Frederikssund (4,07 promillepoint) og Vordingborg 
(3,12 promillepoint).

Forskellene i udviklingen mellem kommunerne skyldes bl.a. store forskelle i prisudviklingen samt ændringer i de kommunale grundskyldspromiller.

Se analysens datagrundlaget her.

Hent som pdf

Store forskelle i udviklingen i boligskattetrykket

Kolofon

Store forskelle i udviklingen i boligskattetrykket

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 11. januar 2017 kl. 09:00

Nr. 2017:1

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Thomas Bie

								Telefon: 41 19 87 10
Boligejerskab kan forklare en stor del af formueuligheden

Analyse

Boligejerskab kan forklare en stor del af formueuligheden

Mens indkomstfordelingen blandt de danske husholdninger er en af de mest lige i OECD, så er fordelingen af husholdningernes formuer mere ulige.
 
Formue i fast ejendom er den største komponent i husholdningernes formue, og boligejere har en samlet nettoformue, der er 8 gange større end boliglejernes. Samlet er boliger det aktiv i husholdningernes formue, som i 2014 betyder mest for uligheden i formuefordelingen.

Analysens hovedkonklusioner: 

Familier, der er boligejere, har i gennemsnit en nettoformue, der er 8 gange højere end lejerne, mens de i gennemsnit har en indkomst, der er dobbelt så stor som lejernes. 

Forskelle i indkomst, alder, uddannelsesmæssig baggrund og ægteskabelig status mellem boligejere og lejere kan kun delvist forklare formuegabet. 

Uligheden i nettoformue kan tilskrives omtrent lige store bidrag fra pensioner, andre finan-sielle aktiver og boligformue/gæld. 

Hent som pdf

Boligejerskab kan forklare en stor del af formueuligheden

Kolofon

Boligejerskab kan forklare en stor del af formueuligheden

Emnegruppe: Arbejde og indkomst

Udgivet: 20. december 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:28

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Katja Møller Hjelvang

								Telefon: 28 18 48 47
Syv skattereformer siden 1995: Udviklingen i provenuet fra indkomstskatter

Analyse

Syv skattereformer siden 1995: Udviklingen i provenuet fra indkomstskatter

Siden 1995 har der været syv skattereformer i Danmark. Det gennemgående tema i reformerne har været beskatningen af arbejdsindkomst. Men hvordan har provenuet fra indkomstskatterne ændret sig i perioden? Og er provenuet fra skatten på arbejde reduceret i denne periode?

Analysens hovedkonklusioner: 

Skattetrykket for arbejds- og overførselsindkomster har de senere år ligget under niveauet i anden halvdel af 90’erne.

Provenuet fra de kommunale indkomstskatter har siden 2010 udgjort ca. halvdelen af det samlede indkomstskatteprovenu.

Provenuet fra topskatten var stigende fra 1995 til 2008, hvor provenuet, med et niveau på 1,3 pct. af husholdningernes bruttoindtægt, var højest. Siden toppen i 2008 og frem til 2014 er provenuet faldet, og udgør nu 0,9 pct. af husholdningernes bruttoindtægt.

Analysen giver et samlet overblik over ændringer i skattesatser og beregningsgrundlag for arbejds- og overførselsindkomstskatterne siden 1995. Fx er antallet af topskattebetalere faldet fra 1 mio. i 2008 til en halv mio. i 2014.

Hent som pdf

Syv skattereformer siden 1995: Udviklingen i provenuet fra indkomstskatter

Kolofon

Syv skattereformer siden 1995: Udviklingen i provenuet fra indkomstskatter

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 15. december 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:27

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Niels Madsen

								Telefon: 21 26 77 29
Seniorer har haft de højeste prisstigninger

Analyse

Seniorer har haft de højeste prisstigninger

Inflationen måles ofte ved forbrugerprisindekset, som angiver prisudviklingen for en gennemsnitlig forbruger i Danmark. Den oplevede inflation kan imidlertid være væsentlig anderledes for den enkelte, da vores forbrugsmønstre er ret forskellige og fx varierer gennem livet.

Denne analyse ser nærmere på forskelle i inflationen blandt forskellige husstandstyper som følge af forskelle i forbrugsmønstrene. Desuden inddrages udviklingen i den dispo­nible indkomst, for at kunne vurdere ændringerne i realindkomsten for forskellige hus­standstyper.

Analysens hovedkonklusioner: 

Fra 2006 til 2014 steg det samlede forbrugerprisindeks med 16,3 pct., hvilket svarer til en årlig inflation på 1,9 pct. Husstande med seniorer (60 år eller over) har oplevet væsentligt større prisstigninger, mens øvrige husstande har oplevet prisstigninger under gennemsnit­tet.

Huslejen er steget mere end den gennemsnitlige prisudvikling, hvilket i høj grad er med til at forklare, at seniorers forbrug har været berørt af en høj prisudvikling, da de har et relativt højt boligforbrug. Omvendt har seniorerne haft mindre glæde end andre husstande af de faldende priser på fx computere, fjernsyn og biler på grund af et relativt lavere forbrug af disse varer.

Husstande med seniorer har haft høj indkomstudvikling fra 2006 til 2014, hvilket betyder, at realindkomsten er vokset på trods af de høje prisstigninger for disse husstandstyper.

Enlige under 60 år, som ikke har hjemmeboende børn, har som den eneste gruppe haft en negativ udvikling i realindkomsten.

Hent som pdf

Seniorer har haft de højeste prisstigninger

Kolofon

Seniorer har haft de højeste prisstigninger

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 8. december 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:26

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Martin Birger Larsen

								Telefon: 61 15 15 43
Ikke-vestlige indvandrere på arbejdsmarkedet i Danmark, Norge og Sverige: Hvordan klarer Danmark sig?

Analyse

 Ikke-vestlige indvandrere på arbejdsmarkedet i Danmark, Norge og Sverige: Hvordan klarer Danmark sig?

I Danmark, Norge og Sverige udgør indvandrere fra ikke-vestlige lande en stigende del af befolkningen. Samtidig er beskæftigelsen for disse personer i alle tre lande betydeligt lavere end blandt indlandsfødte.

Men hvordan er ikke-vestlige indvandrere i Danmark integreret på arbejdsmarkedet sammenlignet med Sverige og Norge? Det undersøges i denne analyse, der sammenlig­ner beskæftigelsen for personer født i Afghanistan, Bosnien-Hercegovina, Irak, Iran, Somalia, Syrien, Thailand og Tyrkiet, hvorfra der har været en betydelig indvandring til Danmark, Norge og Sverige. 

Analysens hovedkonklusioner: 

For indvandrere fra Bosnien-Hercegovina, Iran, Irak og Syrien er forskellen i beskæftigelsen i forhold til indlandsfødte (’beskæftigelsesgabet’) større i Danmark end i Sverige og Norge. Sammenlignet med indlandsfødte er personer fra Bosnien-Hercegovina, Iran, Irak og Syrien hermed dårligere integreret på arbejdsmarkedet i Danmark end i Sverige og Norge.

Ud af de undersøgte indvandringslande, er det kun blandt indvandrere fra Thailand, hvor beskæftigelsesgabet er mindre i Danmark end i Sverige og Norge.

Særligt i Sverige reduceres beskæftigelsesgabet for personer fra fx Irak, Iran og Bosnien-Hercegovina i takt med opholdstiden, og indvandrere med lang opholdstid fra disse lande har generelt en bedre tilknytning til arbejdsmarkedet i Sverige end i Danmark og Norge.

I alle tre skandinaviske lande er der et potentiale i at øge beskæftigelsen blandt ikke-vest­lige indvandrere. Hvis indvandrere i Danmark fra Bosnien-Hercegovina havde samme be­skæftigelse som i Norge, ville deres beskæftigelse være 16 procentpoint højere. Og hvis iranere i Danmark havde samme beskæftigelse som i Sverige, ville deres beskæftigelse være 8 procentpoint højere.

Hent som pdf

 Ikke-vestlige indvandrere på arbejdsmarkedet i Danmark, Norge og Sverige: Hvordan klarer Danmark sig?

Kolofon

 Ikke-vestlige indvandrere på arbejdsmarkedet i Danmark, Norge og Sverige: Hvordan klarer Danmark sig?

Emnegruppe: Borgere

Udgivet: 6. december 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:25

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Jens Bjerre

								Telefon: 29 16 99 21
Forældrekøb - hvem er de unge? - og forældrene?

Analyse

Forældrekøb - hvem er de unge? - og forældrene?

Man har i pressen ofte kunnet læse om de såkaldte forældrekøb, hvor forældrene køber en ejerlejlighed og så udlejer den til sønnen eller datteren. Særligt for studerende i de store uddannelsesbyer kan det være en stor fordel at få adgang til en lejlighed, hvilket ellers kan være svært. Samtidig kan en forældrekøbt lejlighed være relativt billig for den unge, der ofte vil kunne modtage boligydelse.

Denne analyse giver et bredt signalement af såvel de pågældende unge som deres forældre på baggrund af Danmarks Statistiks registre.  

Analysens hovedkonklusioner: 

De unge, der bor i lejligheder, som er købt til dem af forældrene, er oftest mellem 21 og 25 år gamle. Flertallet af de unge er kvinder, og de bor typisk alene. De unge er næsten alle af dansk oprindelse.

Forældrene, der foretager forældrekøb, er generelt væsentligt mere økonomisk velstillede end gennemsnittet - det gælder såvel målt efter indkomst som efter formue. De er langt of­tere selvstændige eller lønmodtagere på højeste niveau end resten af befolkningen.

Lejlighederne ligger alt overvejende i de store uddannelsesbyer, og er i gennemsnit 1,25 mio. kr. værd.

Hent som pdf

Forældrekøb - hvem er de unge? - og forældrene?

Kolofon

Forældrekøb - hvem er de unge? - og forældrene?

Emnegruppe: Arbejde og indkomst

Udgivet: 1. december 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:24

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:
Færre og større pendlingsområder

Analyse

Færre og større pendlingsområder

Mange danskere pendler, og omfanget af pendlingen er stigende. Pendlingsmønstrene kan illustreres med pendlingsområder, der udgør en geografisk inddeling af Danmark, som repræsenterer lokale arbejdsmarkeder. Pendlingsområderne karakteriseres ved, at de fleste beskæftigede bor og arbejder inden for samme pendlingsområde.

Inddelingen i pendlingsområder kan både bruges til at vurdere udviklingen i pendlingen over tid og til at illustrere de store forskelle i pendlingsmønstrene mellem forskellige grupper af beskæftigede.

Analysens hovedkonklusioner:  

Ud fra pendlingen i 2014 kan Danmark inddeles i 29 pendlingsområder, mens det tilsva­rende tal for 1980 er 77. Faldet i antallet af områder afspejler den øgede pendling igennem perioden.

Ifølge analysens inddeling findes det største pendlingsområde omkring København med cirka en million beskæftigede. Herefter følger pendlingsområderne omkring Aarhus, Aalborg og Odense, som alle har mere end 150.000 beskæftigede.

Mænd pendler længere end kvinder og har derfor færre pendlingsområder. For mænd kan Danmark i 2014 inddeles i 24 pendlingsområder, mens det tilsvarende tal for kvinder er 32 pendlingsområder.

Jo højere uddannelsesniveau, desto færre pendlingsområder. Arbejdsmarkedet for de hø­jest uddannede kan for 2014 inddeles i kun 9 pendlingsområder, mens tallet er 43 for de beskæftigede, som har det laveste uddannelsesniveau.

Hent som pdf

Færre og større pendlingsområder

Kolofon

Færre og større pendlingsområder

Emnegruppe: Arbejde og indkomst

Udgivet: 22. november 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:23

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Thomas Thorsen

								Telefon: 23 69 94 27
							

Anne Kaag Andersen

								Telefon: 91 37 64 25
Folkeskolelærere skifter oftere job efter nye arbejdstidsregler og folkeskolereform

Analyse

Folkeskolelærere skifter oftere job efter nye arbejdstidsregler og folkeskolereform

I foråret 2013 blev folkeskolelærernes arbejdstidsregler ændret efter et regeringsindgreb, og kort tid efter indgrebet blev der desuden indgået en aftale om en folkeskolereform. De nye arbejdstidsregler og reformen betød, at mange folkeskolelærere fra skoleåret 2014/2015 mødte op til en ny hverdag, hvor de skulle undervise mere, og hvor der blev stillet større krav til, at de skulle være til stede på skolerne.

Både folkeskolereformen og de nye arbejdstidsregler gav anledning til en intens offentlig debat, hvor der blandt andet var frygt for, at mange lærere ville forlade folkeskolen. Denne analyse ser på, om det faktisk skete, ved at undersøge lærernes mobilitet på ar­bejdsmarkedet fra 2010 og frem til i dag. Overordnet set er der tydelige tegn på ændret adfærd hos lærerne efter de nye arbejdstidsregler og folkeskolereformen, men størrelsen af ændringerne er i de fleste tilfælde moderat.

Analysens hovedkonklusioner:  

Knap 11 pct. af folkeskolelærerne i august 2014 arbejdede året efter ikke længere i folkesko­len. Det er en lidt større andel (ca. 2-3 procentpoint) i forhold til årene før de nye arbejdstidsregler og folkeskolereformen.

Godt 3½ pct. af folkeskolelærerne i august 2014 var året efter skiftet til en folkeskole i en anden kommune, hvilket er en markant større andel sammenlignet med før de ændrede ar­bejdstidsregler og reformen. Især i kommuner uden lokale aftaler om lærernes arbejdstid har flere lærere skiftet til en folkeskole i en anden kommune – dog ikke nødvendigvis til en kommune med en lokal aftale.

Blandt folkeskolelærerne i august 2014 havde ca. 3½ pct. fundet arbejde i en ny branche året efter, og hermed er der lidt flere lærere, som har skiftet branche efter de nye arbejds­tidsregler og folkeskolereformen end i de tidligere år. Lærerne fortsætter i høj grad med at arbejde i undervisningssektoren.

Folkeskolelærernes sygefravær er steget efter de ændrede arbejdstidsregler og folkeskolere­formen.

Hent som pdf

Folkeskolelærere skifter oftere job efter nye arbejdstidsregler og folkeskolereform

Kolofon

Folkeskolelærere skifter oftere job efter nye arbejdstidsregler og folkeskolereform

Emnegruppe: Arbejde og indkomst

Udgivet: 16. november 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:21

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:
De bedste mælkeproducenter har overskud

Analyse

De bedste mælkeproducenter har overskud

Selvom mælkeproducenterne i Danmark de seneste par år har været påvirket af faldende mælkepris, dårlig økonomi og høj gæld, har nogle producenter klaret sig godt. 
I denne analyse undersøges, hvorfor nogle mælkeproducenter på trods af dårlige konjunkturer præsterer overskud, mens andre kører med underskud og plages af lav soliditet.

Analysens hovedkonklusioner:  

Den fjerdedel af mælkeproducenterne, som klarer sig bedst, har præsteret solide resultater også i år med dårlige prisforhold.

Lavere finansieringsomkostninger er den vigtigste enkeltstående forskel mellem producent­erne med gode resultater og producenterne med dårlige resultater. Derudover er der også bidrag fra højere mælkeydelse og højere effektivitet på omkostninger.

En del af mælkeproducenterne har ringe indtjening og mangler egenkapital, og er dermed i risikozonen for konkurs. Konkurser blandt mælkeproducenter tog for alvor fart i 2015 og er fortsat på højt niveau i 2016.

Prisen på konventionel mælk har været faldende de seneste år, men mælkeprisen er nu i efteråret 2016 opadgående.

Prisen på økologisk mælk har haft en mere gunstig udvikling de seneste år, blandt andet fordi al økologisk mælk nu kan afsættes som økologisk mælk. Det betyder, at driftsresultat­erne for de økologiske mælkeproducenter i 2015 er bedre end for de konven­tionelle.

Hent som pdf

De bedste mælkeproducenter har overskud

Kolofon

De bedste mælkeproducenter har overskud

Emnegruppe: Erhvervsliv

Udgivet: 7. november 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:20

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Henrik Bolding Pedersen

								Telefon: 20 57 88 87
Sammenligning af boligprisstatistikker i Danmark

Analyse

Sammenligning af boligprisstatistikker i Danmark

Der findes adskillige statistikker for udviklingen i boligpriser i Danmark.Statistikkerne bygger på forskellige datagrundlag og forskellige statistiske metoder og giver derfor ikke altid helt det samme billede af udviklingen i boligpriserne.
Denne analyse sammenligner de forskellige boligprisstatistikker og viser, at den kvartalsvise prisudvikling typisk er ret ens, men at selv små forskelle i de kvartalsvise ændringer mellem boligprisstatistikkerne over tid kan give forskellige forløb.

Analysens hovedkonklusioner: 

Den kvartalsmæssige prisudvikling i de forskellige boligprisstatistikker er typisk tæt på hinanden.

De forskellige boligprisindeks følger typisk et parallelt forløb over tid, men prisindeksene er ikke sammenfaldende fordi en afvigende prisudvikling i enkelte kvartaler kan skabe en varig forskel på prisindeksenes niveau.

Danmarks Statistiks prisstatistik ligger lidt over de andre prisindeks for enfamiliehuse og ejerlejligheder, mens Boligsidens prisindeks ligger lidt under de andre prisindeks for ejerlej­ligheder. Forskellene skyldes at der anvendes forskellige metoder.

Forskellen på prisudviklingen i henhold til Ejendomssalgsstatistikken og de andre bolig­prisstatistikker varierer fra år til år og mellem enfamiliehuse og ejerlejligheder. Opgjort for begge boligtyper og for perioden 2010-2015 har den gennemsnitlige kvartalsvise prisud­vikling været lidt højere i Ejendomssalgsstatistikken end i de andre prisstatistikker.

Hent som pdf

Sammenligning af boligprisstatistikker i Danmark

Kolofon

Sammenligning af boligprisstatistikker i Danmark

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 2. november 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:19

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Jakob Holmgaard

								Telefon: 24 87 64 56
Hvornår er små virksomheder små?

Analyse

Hvornår er små virksomheder små?

99 pct. af alle danske virksomheder inden for de private byerhverv kan karakteriseres som små og mellemstore virksomheder - de såkaldte SMV'er. Erhvervspolitikken har et særligt fokus på denne gruppe af virksomheder, da de betragtes som en vigtig kilde til økonomisk vækst og jobskabelse i Danmark, blandt andet gennem eksport.

Små og mellemstore virksomheder er statistisk defineret ved at have færre end 250 fuld­tidsansatte. Men måske burde andre faktorer også spille ind ved identifikation af ”reelle” små og mellemstore virksomheder? Hvis en virksomhed indgår i en koncern, har den ofte bedre adgang til finansiering, forskning, specialistviden eller eksportmarkeder.

I denne analyse undersøges SMV’ernes koncernrelation, for på den baggrund at analy­sere om de tilsyneladende små og mellemstore virksomheder i virkeligheden også er små og mellemstore.

Analysens hovedkonklusioner:                                                                                                           

75 pct. af de danske SMV’er er uafhængige i den forstand, at de ikke indgår i en koncernrela­tion med én eller flere andre virksomheder i Danmark. De uafhængige SMV’ere står for en tredjedel af den samlede beskæftigelse blandt SMV’erne.

Koncerntilknyttede SMV’er, inklusiv de udenlandsk ejede, er mere internationalt oriente­rede, idet de står for 88 pct. af den samlede vareeksport fra SMV’er i industrien.

723 SMV’er indgår i koncerner med 250 eller flere fuldtidsansatte. Dette svarer til ca. 2 pct. af samtlige SMV’er. Til gengæld står disse virksomheder for næsten halvdelen af den sam­lede vareeksport fra SMV’er i industrien.

Der er en betydelig økonomisk aktivitet og især eksport, som ikke nødvendigvis burde katego­riseres som en del af SMV’ernes aktivitet eller eksport, da en gruppe af disse virk­somheder reelt ikke er små virksomheder, men knyttet til store koncerner med mulighed for at nyde stordriftsfordele i form af lettere adgang til finansiering, viden og eksportmarkeder.

Hent som pdf

Hvornår er små virksomheder små?

Kolofon

Hvornår er små virksomheder små?

Emnegruppe: Erhvervsliv

Udgivet: 31. oktober 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:18

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Jesper Moltrup-Nielsen

								Telefon: 24 81 16 97
Mange job med relativt få timer om ugen

Analyse

Mange job med relativt få timer om ugen

Fra 1. oktober 2016 betyder 225-timersreglen, at kontanthjælpsmodtagere får reduceret deres kontanthjælp, hvis de ikke opfylder beskæftigelseskravet. Konsekvenserne af 225-timersreglen er blevet diskuteret kraftigt på det seneste, og blandt andet har der været en debat om hvor mange job med få timer, der er på det danske arbejdsmarked? Denne analyse opgør derfor antallet af job med få timer om ugen og undersøger, hvem der har disse job.

Analysens hovedkonklusioner: 

 I 1. halvår 2016 var der 650.900 job med en ugentlig arbejdstid på under 20 timer, og 455.500 af disse job var under 10 timer om ugen.

På det danske arbejdsmarked er der således mange job under 20 timer om ugen, men få af jobbene er besat af kontanthjælpsmodtagere. 5.500 af jobbene er besat af kontanthjælps­modtagere.

Med knap 141.000 job er en stor del af jobbene under 20 timer om ugen inden for handel, hvor unge under 18 år har mere end en tredjedel af jobbene.

Knap halvdelen af jobbene under 20 timer om ugen er besat af personer i gang med en uddannelse.

Knap 66.400 job under 20 timer om ugen er besat af indvandrere, hvilket svarer til godt 10 pct. af jobbene under 20 timer.

Hent som pdf

Mange job med relativt få timer om ugen

Kolofon

Mange job med relativt få timer om ugen

Emnegruppe: Arbejde og indkomst

Udgivet: 11. oktober 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:17

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Thomas Thorsen

								Telefon: 23 69 94 27
Stor stigning i danske fremstillingsvirksomheders salg af varer i udlandet

Analyse

Stor stigning i danske fremstillingsvirksomheders salg af varer i udlandet

Med globaliseringen har danske virksomheder i stigende grad organiseret deres produktion på tværs af grænser. I dag er forarbejdningsaktiviteter i udlandet, traditionel handel med varer, der passerer grænsen, samt køb og salg af varer, der udelukkende foregår udenfor landets grænser (merchanting) nært forbundet. Denne udvikling har været sær¬lig kraftig de seneste ti år.

I denne analyse beskrives virksomhedernes internationale organisering af produktionen med et særligt fokus på danske fremstillingsvirksomheders produktion og salg i udland­et. Analysen er baseret på nye tal for betalingsbalancen og udenrigshandel med varer og tjenester, der er offentliggjort den 10. oktober 2016.

Analysens hovedkonklusioner: 

I 2005 solgte danske fremstillingsvirksomheder varer i udlandet, som ikke er produceret i Danmark, for ca. 8 mia. kr. I 2015 var dette tal steget til godt 120 mia. kr.

Fremstillingsvirksomhedernes salg af merchantingvarer, altså varer som købes og videre­sælges udenfor Danmarks grænser, udgjorde i 2015 næsten 70 mia. kr. Merchanting­varer­ne blev især solgt i andre EU-lande.

Danske virksomheders køb af udenlandske varer til forarbejdning i udlandet er i løbet af ti år steget fra et niveau på næsten nul til knap 16 mia. kr. I samme periode er danske virksom­heders køb af forarbejdningsydelser i udlandet steget fra knap 1 mia. kr. til næsten 9 mia. kr.

Hent som pdf

Stor stigning i danske fremstillingsvirksomheders salg af varer i udlandet

Kolofon

Stor stigning i danske fremstillingsvirksomheders salg af varer i udlandet

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 10. oktober 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:16

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:
Usikkerhed ved opgørelse af udviklingen i boligpriser

Analyse

Usikkerhed ved opgørelse af udviklingen i boligpriser

Da udviklingen på boligmarkedet har stor betydning for mange danskere og for den danske økonomi, er der ofte stor interesse for udviklingen i boligpriserne, som opgøres af Danmarks Statistik hvert kvartal. Ofte tillægges selv små ændringer stor betydning, selvom tallene er behæftet med usikkerhed.
Denne analyse sætter tal på den statistiske usikkerhed for det officielle kvartalsvise prisindeks for enfamiliehuse og ejerlejligheder.

Analysens hovedkonklusioner:

 Usikkerheden for den kvartalsvise prisudvikling på landsplan er +/- 1,1 procentpoint for enfamiliehuse og +/- 1,7 procentpoint for ejerlejligheder. Usikkerheden skal ses i forhold til, at prisudviklingen typisk er lille fra et kvartal til det næste.

Usikkerheden er større for ejerlejligheder end for enfamiliehuse, fordi der sælges færre ejerlejligheder. Usikkerheden er større på regionalt niveau end på landsplan, da handlerne er færre.

Usikkerheden er vigtig at tage med i betragtning, særligt når ændringerne fra kvartal til kvar­tal vurderes. Udviklingen over længere tidsperioder er i mindre grad påvirket af statistisk usikkerhed.

Hent som pdf

Usikkerhed ved opgørelse af udviklingen i boligpriser

Kolofon

Usikkerhed ved opgørelse af udviklingen i boligpriser

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 7. oktober 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:15

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Jakob Holmgaard

								Telefon: 24 87 64 56
Årsager til forskelle i opgørelserne af statens overskud de seneste år

Analyse

Årsager til forskelle i opgørelserne af statens overskud de seneste år

De seneste tre år har opgørelserne af statens overskud i statsregnskabet henholdsvis nationalregnskabet udvist store forskelle, især i 2015 er forskellen markant, hvilket har fået en del opmærksomhed fra bl.a. Eurostats, Finansministeriets og bankøkonomers side. 
Analysen ser på udviklingen i statens overskud for perioden 2005 til 2015 som det opgøres i statsregnskabet og nationalregnskabet og belyser årsagerne til de senere års store forskelle mellem de to opgørelser.

Analysens hovedkonklusioner:

I en række år har der været en forholdsvis tæt sammenhæng mellem statsregnskabets og nationalregnskabets opgørelser af statens overskud/underskud, men fra 2013 til 2015 har der været betydelige forskelle, og især i 2015 er forskellen på 66 mia. kr. mar­kant mellem de to saldo­op­gørelser. 

Forskellen kan generelt henføres til, at opgørelsesprincipperne for de to saldoopgørel­ser afviger på en række centrale områder. Især på skatte- og afgiftsområdet er der en forskellig periodisering i de to saldoopgørelser, som på kort sigt kan bevirke store for­skelle i opgørelsen af skatteprovenuet, men på længere sigt vil disse forskelle blive udjævnet. 

Den vigtigste årsag til forskellen i de to opgørelser fra 2013 til 2015 er ekstraordinært store skatteperio­diseringer i nationalregnskabet. Dette skyldes især historisk store ud­sving i provenuet fra skatten på pensionsafkast, som i perioden har bevirket markante skatteperiodiseringer på op til ca. 35 mia. kr.

 Selskabsskatter og personskatter samt moms mv. har hver især medvirket til skatte­perio­diseringer på op til 10 mia. kr. fra 2013 til 2015. 

Øvrige faktorer, bl.a. korrektioner for det statsgaranterede kommunale udskrivnings­grund­lag og korrektioner for tilsagnsordninger, har også bidraget til forskelle mellem de to opgørelser af statens saldo på i alt omkring 10 mia. kr. fra 2013 til 2015.

Hent som pdf

Årsager til forskelle i opgørelserne af statens overskud de seneste år

Kolofon

Årsager til forskelle i opgørelserne af statens overskud de seneste år

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 5. oktober 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:14

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:
Stor samhandel mellem Danmark og USA

Analyse

Stor samhandel mellem Danmark og USA

USA er et af Danmarks vigtigste eksportmarkeder med en samlet eksport af varer og tjenester på mere end 100 mia. kr. i 2015. 
I denne analyse beskrives handlen mellem Danmark og USA, samt USA-eksportens betydning for den danske beskæftigelse.

Analysens hovedkonklusioner: 

USA er Danmarks tredjestørste eksportmarked med en samlet eksport af varer og tjenester på mere end 100 mia. kr. i 2015, svarende til ca. 9,5 pct. af Danmarks samlede eksport, mens importen fra USA udgør 5,7 pct. af den samlede danske import.

Der er ca. 52.000 beskæftigede knyttet til den danske eksport til USA, primært indenfor brancherne industri og handel og transport.

Søtransport med gods udgjorde 30 pct. af eksporten til USA i 2015, mens medicinske og farmaceutiske produkter udgjorde 25 pct. Andre vigtige eksportvarer til USA inkluderer dele til vindmøller, høreapparater, enzymer, og fødevarer.

Det er ca. 2.750 danske eksportvirksomheder, som står bag vareeksporten til USA.

Danske virksomheder har mere end 650 datterselskaber i USA, som beskæftiger omkring 65.000 personer. Amerikanske virksomheder har omkring 550 datterselskaber i Danmark med omkring 39.000 ansatte.

Du kan finde 2018-tal på samhandlen mellem Danmark og USA i artiklen "Forholdet mellem Danmark og USA i tal". De nye 2018-tal omfatter både varer som krydser grænsen, aktiviteter i udlandet og korrektioner samt tjenester.

Hent som pdf

Stor samhandel mellem Danmark og USA

Kolofon

Stor samhandel mellem Danmark og USA

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 26. september 2016 kl. 09:00

Rettet: 20. august 2019 kl. 11:28

Nr. 2016:12

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Anne Kaag Andersen

								Telefon: 91 37 64 25
Hvorfor er den danske inflation forskellig fra euroområdets?

Analyse

Hvorfor er den danske inflation forskellig fra euroområdets?

På grund af den danske fastkurspolitik overfor euroen, er det forventeligt, at inflationen i Danmark på det lange sigt følger inflationen i euroområdet. De senere år har der imidlertid været væsentlige afvigelser mellem den danske inflation og euroområdets.

I analysen fokuseres på NFNE-inflationen, som er inflationen uden de prisvolatile pro­duktgrupper som energi og ikke-forarbejdede fødevarer. NFNE-inflationen regnes for at være et godt mål for den underliggende inflation. Denne analyse forsøger at forklare, hvorfor den danske NFNE-inflation adskiller sig fra euroområdets i perioden 2014-2016.

Analysens hovedkonklusioner: 

Danmark havde i 2014 og har også indtil nu i 2016 lavere NFNE-inflation end euroområdet, mens NFNE inflationen i Danmark lå højere end i euroområdet i 2015. Bidragene til denne afvi­gende udvikling kommer især fra tre faktorer:

Afvigelserne i NFNE-inflationen følger samme mønster som afvigelserne for prisudviklin­gen på ikke-energi relaterede industriprodukter. Specielt udviklingen for be­klædning, biler og møbler har bidraget. Afvigelser i inflationen for ikke-energi relaterede industrielle goder er dog ikke et rent dansk fænomen.

Forbrugssammensætningen i Danmark afviger fra euroområdets, og dette har været med til at øge den danske inflation i 2015. Specielt det højere forbrug af finansielle ser­vices i Danmark har spillet en rolle. Den samlede betydning af forskelle i forbrugssam­mensætningen er dog marginal.

Skatte- og afgiftsændringer reducerer forskellen på inflationen i Danmark og euroområ­det, især for 2014.

 

Hent som pdf

Hvorfor er den danske inflation forskellig fra euroområdets?

Kolofon

Hvorfor er den danske inflation forskellig fra euroområdets?

Emnegruppe: Økonomi

Udgivet: 26. september 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:13

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:
Den økonomiske krise har betydet flere studerende

Analyse

Den økonomiske krise har betydet flere studerende

Siden 2005 er antallet af personer i gang med en gymnasial uddannelse, erhvervsuddannelse eller videregående uddannelse steget markant med knap 128.000 personer. I den samme periode har dansk økonomi været igennem en krise, hvor beskæftigelsen faldt med mere end 150.000 personer i kølvandet på finanskrisen.

De dårlige konjunkturer kan have betydet, at flere personer valgte at gå i gang med en uddannelse frem for at søge et arbejde og nogle personer kan have forlænget deres ud­dannelse på grund af de dårlige beskæftigelsesmuligheder. Denne analyse undersøger, hvor meget den økonomiske udvikling kan forklare af det stigende antal studerende.

Analysens hovedkonklusioner:  

Næsten halvdelen eller ca. 61.000 personer af stigningen i antallet af studerende mellem 15 og 39 år kan forklares med, at der er kommet flere unge i befolkningen.

Den økonomiske udvikling siden 2005 skønnes at forklare godt 31.000 personer eller ca. en fjerdedel af stigningen i antallet af studerende mellem 15 og 39 år.

Den økonomiske udvikling har især påvirket uddannelsessøgningen blandt mænd i starten af 20’erne.

Udover den demografiske og økonomiske udvikling skyldes det stigende antal studerende også andre forhold, fx er der blevet flere internationale studerende i Danmark.

Analysens resultater er baseret på en række forudsætninger, og resultaterne skal derfor tolkes med forsigtighed.

Hent som pdf

Den økonomiske krise har betydet flere studerende

Kolofon

Den økonomiske krise har betydet flere studerende

Emnegruppe: Uddannelse og forskning

Udgivet: 6. september 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:11

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Tony Maarsleth Kristensen

								Telefon: 40 20 47 89
Vores forbrug skaber store mængder erhvervsaffald

Analyse

Vores forbrug skaber store mængder erhvervsaffald

Hver dag smider vi affald i skraldespanden, men det er nok de færreste, der tænker over, at vores forbrug også skaber affald, når varerne og tjenesteydelserne produceres. Med udgangspunkt i tal fra det grønne nationalregnskab sætter denne analyse tal på hvor meget affald, der skabes i virksomhederne i Danmark, allerede før vi køber en vare.

Men affald er ikke bare affald. Noget affald er klassificeret som farligt, men der er også meget affald som kan genanvendes. I denne analyse opgøres også, hvor meget er­hvervsaffaldet knyttet til forskellige typer forbrug genanvendes.

Analysens hovedkonklusioner: 

Husholdningerne skabte i 2014 3,4 mio. ton affald selv (madrester, brugt emballage, osv.) og yderligere 2,4 mio. ton dansk erhvervsaffald gennem deres forbrug (produktion af mad­varer, emballage, osv.).  

I gennemsnit svarer det til, at hver familie skabte 1,2 ton affald selv som husholdningsaffald og yderligere 0,8 ton erhvervsaffald i produktionen til deres forbrug.

Forbrug af bolig (vedligehold og reparationer, kloakforsyning mm.) skaber mest erhvervs­affald. Det er årsag til 33 pct. af det erhvervsaffald, der skyldes husholdningernes forbrug.

For hver 1.000 kr. vi bruger på el, gas og varme skabes sammenlagt 6,6 kg erhvervsaffald. For restaurantbesøg er det 2,9 kg affald, og for turen til frisøren er det 0,8 kg pr 1.000 kr.

Blandt de varer, vi køber i butikkerne, skabes der mest affald i forbindelse med produktion­en af beklædning (78.000 ton i 2014) og kød (66.000 ton i 2014).

44 pct. af husholdningsaffald genanvendes, mens tallet er 77 pct. for erhvervsaffald - dog er der forskel på brancher og bl.a. i detailhandlen genanvendes relativt lidt erhvervsaffald.

Af husholdningernes eget affald er kun 2 pct. klassificeret som farligt affald, mens andelen af farligt affald er 5 pct. i det erhvervsaffald, der er forårsaget af husholdningernes forbrug.

Hvis man forestiller sig, at al vores import til husholdningernes forbrug i stedet var produce­ret i Danmark med samme teknologi som i den danske produktion, så ville det i 2014 have generet 0,5 mio. ton affald mere i Danmark.

Hent som pdf

Vores forbrug skaber store mængder erhvervsaffald

Kolofon

Vores forbrug skaber store mængder erhvervsaffald

Emnegruppe: Miljø og energi

Udgivet: 23. august 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:10

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Ingeborg Vind

								Telefon: 24 83 51 49
							

Peter Rørmose Jensen

								Telefon: 40 13 51 26
Danmark er mindre urbaniseret end EU som helhed

Analyse

Danmark er mindre urbaniseret end EU som helhed

Danskerne samles i stigende grad i de større byer, men Danmark ligger i den halvdel af de 27 EU-lande, der har den største befolkningsandel i landdistrikterne.
Som en del af en række analyser fra Danmarks Statistik om den regionale udvikling i Danmark fokuserer denne analyse på tendenserne for den danske befolkningsudvikling og urbanisering, og sætter udviklingen i et historisk og europæisk perspektiv.

Analysens hovedkonklusioner: 

Danmark er mindre urbaniseret end EU som helhed.

Andelen af befolkningen, som bor i landdistrikter, er faldet siden starten af 1900-tallet.

Siden 2010 har markante forskelle i befolkningsvækst præget landsdelene, men forskellene er de seneste år blevet mindre.

Fra 1970 og frem til 2000 var der højest vækst i befolkningen i mindre byer, mens væksten efter 2000 var højest i byer med over 10.000 indbyggere.

Befolkningstilvæksten i København har siden 1990 været højere end landsgennemsnittet, og siden 2010 har væksten i Københavns omegn også ligget over landsgennemsnittet.

Hent som pdf

Danmark er mindre urbaniseret end EU som helhed

Kolofon

Danmark er mindre urbaniseret end EU som helhed

Emnegruppe: Borgere

Udgivet: 11. august 2016 kl. 09:00

Nr. 2016:9

ISSN pdf: 2446-0354

Kontakt:

Anne Kaag Andersen

								Telefon: 91 37 64 25