<!-- image -->

## Danske kommuners organisering af modtagelsen af nyankomne migrerede elever

Skiveren, Urd Thejl Ploug; Enemark, Nanna Ramsing; Hummelmose, Maria Kirstine

Published in:

Nordand - Nordisk tidsskrift for andrespråksforskning

DOI:

10.18261/nordand.19.1.3

Publication date: 2024

Document Version Også kaldet Forlagets PDF

## Citation for published version (APA):

Skiveren, U. T. P., Enemark, N. R., & Hummelmose, M. K. (2024). Danske kommuners organisering af modtagelsen af nyankomne migrerede elever. Nordand - Nordisk tidsskrift for andrespråksforskning , 19 (1), 2137. https://doi.org/10.18261/nordand.19.1.3

## General rights

Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.

- Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.
- You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain.
- You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal.

## Take down policy

If you believe that this document breaches copyright please contact rucforsk@kb.dk providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim.

<!-- image -->

## Nordand

VITENSKAPELIG PUBLIKASJON

Årgang 19, nr. 1-2024, s. 21-37 ISSN online: 2535-3381 DOI: https://doi.org/10.18261/nordand.19.1.3

## Danske kommuners organisering af modtagelsen af nyankomne migrerede elever

## Organisation of the reception of newly arrived migrant pupils in Danish municipalities

## Urd Thejl Ploug Skiveren

Ph.d.-stipendiat, Institut for Mennesker og Teknologi, Roskilde Universitet og UCL Erhvervsakademi & Professionshøjskole utps@ruc.dk

<!-- image -->

https://orcid.org/0009-0001-1251-6456

## Nanna Ramsing Enemark

Postdoc, Center for Uddannelsesforskning, Aalborg Universitet nre@ikl.aau.dk

[https://orcid.org/0000-0002-9668-2653](https://orcid.org/0000-0002-9668-2653)

## Maria Kirstine Hummelmose

Ph.d.-stipendiat, Center for Uddannelsesforskning, Aalborg Universitet og University College Nordjylland makh@ucn.dk

[https://orcid.org/0000-0002-7823-3053](https://orcid.org/0000-0002-7823-3053)

## Resumé

Modtagelsen af nyankomne migrerede elever har været debatteret i Danmark i over 50 år. Alligevel er den nationale lovgivning kun ændret i begrænset omfang. I stedet er det i overvejende grad op til kommunerne at udvikle lokale modtagelsesmodeller for denne elevgruppe. I forskning som i praksis behandles elevgruppen imidlertid sjældent som en særegen gruppe, men grupperes oftest sammen med andre etniske minoritetselever. Gennem dokumentanalyser, der fokuserer på både lokalpolitiske og pædagogiske dimensioner, undersøger denne artikel, hvordan kommunerne organiserer modtagelsen af nyankomne migrerede elever lokalt. Derved ønsker vi at identificere de særlige forhold, der gør sig gældende for elever i kategorien nyankommen. Artiklen består af tre dele. Først skitseres policy-historien for modtagelse af nyankomne migrerede elever. På den baggrund rettes artiklens fokus mod særlige historiske 'tipping points' , hvor modtagelsesmodeller kommer på den nationale og lokale politiske dagsorden. Herefter undersøger analysedel 1 gennem offentligt tilgængelige dokumenter, hvordan et bredt udsnit af landets kommuner organiserer modtagelsen af nyankomne migrerede elever. På den baggrund identificeres tre modtagelsesmodeller i en nutidig dansk kontekst: modtagelsesklasse, direkte indskrivning i almenklassen og en blandingsmodel. Derefter udleder vi fire parametre: tid, sprog, alder og sted, som har betydning for den lokale udarbejdelse af modellerne. Analysedel 2 demonstrerer, hvordan den lokale vægtning af de fire parametre leder til kommunal variation af modtagelsesmodeller i tre kommuner. Artiklen konkluderer, at tidspunkt - både lokalt, nationalt og internationalt.

## Nøgleord

nyankomne migrerede elever, kommunale modtagelsesmodeller, modtagelsesklasse, direkte indskrivning

Copyright © 2024 Artikkelforfatter(e). Denne artikkelen er publisert med åpen tilgang (open access) under vilkårene til Creative Commons CC BY 4.0 lisensen ( https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/).

## Abstract

Despite the national policy remaining largely the same in Denmark, newly arrived migrant pupils have been the subject of debate for over fifty years. Here, the models for receiving these pupils have largely been relegated to municipalities. Further, newly arrived migrant pupils are often grouped with other minority pupils in both research and practice. Based on document analysis, this article explores the differences in how municipalities politically and pedagogically handle newly arrived migrant pupils by means of reception models. The article asks: How do municipalities locally organize the reception of newly arrived migrant pupils? The article has three parts. First, by sketching the policy history, 'tipping points' related to different crises emerge as a crucial vehicle for exploring local reception models as they enter both the national and local political agenda. Second, through analysis of publicly available documents analysis 1 determines how municipalities organize the reception of newly arrived migrant pupils. Here, three overarching models are identified: reception classes, direct enrolment, and a mixture of the two. The models are locally developed based on four parameters inferred from municipal documents, namely time, language, age, and placement. Third, analysis 2 emphasizes how the local interpretation of the different parameters within the three case municipalities leads to variety in local reception models. The article concludes that the degree to which different parameters are emphasized depends on the local, national, and international historical context of the municipalities when conceiving the reception model.

## Keywords

newly arrived migrant pupils, municipal reception models, reception class, direct enrolment

## Introduktion

I de seneste 50 år har etniske minoriteters rolle i de danske velfærdsinstitutioner været et omdiskuteret tema i politiske debatter i Danmark (de Coninck-Smith et al., 2015). Ikke mindst  på  skoleområdet  har  holdninger  til,  hvordan  velfærdssamfundet  på  institutionelt niveau skal forholde sig til elever med minoritetsbaggrund, skiftet (Buchardt, 2016). Historien startede for alvor i 1970' erne, da skolerne begyndte at samarbejde med kommunerne om indskrivning af de elever, der blev kaldt 'børn af fremmedarbejdere' (Enemark & Buchardt, 2023; Jønsson, 2013). I 1980' erne, da etniske minoriteter blev en mere synlig elevgruppe i skolen, og senere, da indførelsen af den første integrationslov i 1998 blev vedtaget, udmøntede disse tendenser sig i en helt ny officiel kategori af elever: tosprogede elever (Buchardt, 2016).

Sideløbende med de politiske udviklinger er disse elever også blevet genstand for forskning. De forandringer, som forskningen har undergået siden 1970' erne, har imidlertid betydet, at der i dag forskes i en bred vifte af forskellige kategorier af etniske minoritetselever. Der tales ikke alene om 'tosprogede' som et samlebegreb for elever med andet modersmål end dansk (Kristjánsdóttir, 2006); der skelnes også mellem 'EU-borgere' og 'ikke-EUborgere'  eller  'vestlige'  og  'ikke-vestlige  indvandrere'  (Padovan-Özdemir,  2016).  Og Danmarks Statistik udarbejder undersøgelser om elever, der har indvandrede bedsteforældre gennem kategorien 'efterkommere' (UVM, 2018). Der forskes i, hvordan etniske minoritetselever ikke får samme udbytte af skolen som andre elever (Gitz-Johansen, 2006; Horst, 2017), hvordan de problematiseres og racialiseres i skolen (Gilliam, 2006; Yang, 2021), samt hvilke tiltag der rettes mod dem politisk (Jacobsen, 2012). Det, der politisk har været fremstillet som 'migrationskriser' , giver imidlertid anledning til at være opmærksom på en særlig elevgruppe af etniske minoritetselever, som vi omtaler 'nyankomne migrerede elever' . 'Nyankomne migrerede elever' defineres som elever, der er migreret til Danmark, både frivilligt og ufrivilligt, og skal starte i dansk skole. 1  Med udgangspunkt i kommunernes aktuelle modtagelse af ukrainske elever i danske skoler undersøger vi i denne artikel, hvordan et udsnit af danske kommuner lokalt organiserer modtagelsen af 'nyankomne migrerede elever' .

1 Artiklens definition af 'nyankomne migrerede elever' , der også kaldes 'basiselever' eller 'nyankomne elever' , tager derfor udgangspunkt i nyankomne migrerede elevers møde med velfærdsstaten, hvilket udelukker asylsøgende børn, der ikke har samme lovgivningsmæssige rettigheder som børn med opholdstilladelse (Moldenhawer & Ruskjær, 2017; Vitus & Nielsen, 2011).

Det danske skolesystem er karakteriseret ved en decentral struktur (Reder & Ydesen, 2022), hvor kommuner træffer mange lokale skolepolitiske beslutninger. Det er særligt tilfældet på 'integrationsområdet' (Jørgensen, 2013), hvor kommuner kan justere den nationale modtagelses politik til en lokal modtagelses model, her forstået som den måde, hvorpå en kommune lokalt organiserer modtagelsen og dermed rammesætter den pædagogiske modtagelsespraksis i klasserummene. Det betyder, at der er lokal variation i organiseringen af modtagelsen på tværs af de danske kommuner. Det er dette kommunale forvaltningsniveau, hvor modtagelsesmodellerne udarbejdes, som denne artikel fokuserer på.

Efter  en  beskrivelse  af  artiklens  metodiske  tilgang  opridses  den  danske  policyhistorie  for  nyankomne  migrerede  elevers  modtagelse  fra  1976  til  2022.  Med  policyhistorien  undersøges  skiftende  historiske  betingelser  for  kommunernes  udarbejdelse  af modtagelsesmodeller, der har indflydelse på det nutidige kommunale handlerum. På baggrund af policy-historien udleder vi, at nationale og internationale kriser har karakter af tipping-points,  der  har  påvirket  den  kommunale  organisering  af  modtagelsesmodeller, hvor forskellige tipping-points får særlig betydning. Herefter undersøger vi i analysedel 1, hvilke modtagelsesmodeller kommunerne på tværs af Danmark benytter sig af anno 2022. Analysedelen viser, at der er større variation i den kommunale organisering af modtagelsesmodeller end Rambølls (2015) binære opdeling mellem modtagelsesklasse eller direkte indskrivning i almenklassen. På den baggrund finder vi frem til fire parametre: tid, sprog, alder og sted, som kommunerne vægter, når de skal træffe beslutning om, hvilken modtagelsesmodel der passer til deres lokale kontekst. I analysedel 2 undersøger vi tre forskellige kommuner for at illustrere, hvordan de fire parametre har betydning lokalt. Målet er i sidste ende at bidrage med ny viden om, hvordan lokal vægtning af tid, sprog, alder og sted er med til at etablere variation på modtagelsesområdet nationalt.

## Viden om nyankomne migrerede elever i skolen

Siden 2015 er der i dansk kontekst udgivet en række rapporter om kommunale modtagelsesmodeller  for  nyankomne  migrerede  elever  (EVA,  2016a,  2016b,  2019;  Rambøll, 2015;  UVM, 2017a), inspirationskataloger om modtagelse og undervisning af elevgruppen (Rambøll, 2017; UVM, 2017b, 2017c & 2022) og undervisningsmateriale (Daugaard, 2018; Kaya, 2023). Kristjánsdóttir og Perez (2016) har udarbejdet en gennemgang af lovgrundlaget for og organiseringen af modtagelsesmodeller for nyankomne migrerede unge i Danmark, 2 mens der i Norge og Sverige er en tiltagende interesse for henholdsvis 'nyankomne' og 'nyanlända' elever (Hilt, 2016; Nilsson & Bunar, 2016; Norozi, 2021; Tajic, 2022). I  de  nordiske  lande  håndteres  modtagelsen  af  nyankomne  migrerede  elever  forskelligt. I Sverige er de kommunale løsninger kendetegnet ved både modtagelsesklasser og direkte indskrivning med sproglig assistance i klasseværelset (Bunar & Juvonen, 2021). I Island tilbydes et struktureret og adskilt tilbud til flygtningebørn, mens nyankomne migrerede elever (der ikke er flygtninge) får varierende tilbud af svingende kvalitet (Gunnthórsdóttir & Ragnarsdóttir, 2020). I Norge dominerer modtagelsesklasserne (Hilt, 2016), mens der i Finland anvendes et års forberedende tilbud, før nyankomne migrerede elever sluses ind i almenklassen (Harju-Autti & Mäkinen, 2022). Derudover har den nordiske forskning ofte fokus på såkaldt sent ankomne elever, der ankommer i slutningen af grundskoleforløbet eller  senere  (Fejes  &  Dahlstedt, 2020; Hilt, 2016; Kristjánsdóttir & Perez, 2016). Selvom EVA (2016a; 2016b, 2019) og Rambølls (2015) rapporter peger på disse tendenser i den

2 I  2023 er der adskillige projekter undervejs om nyankomne migrerede elever. Foruden vores respektive ph.d.-projekter, har Center for Grundskoleforskning (SDU), VIA og UC Absalon projektet Ukrainske børn i danske skoler (Hansen, 2023).

kommunale organisering af modtagelsen af nyankomne migrerede elever i Danmark, er der begrænset viden om de rationaler, kommunerne har, når de vælger den lokale modtagelsesmodel, hvilket tages op i denne artikel.

## Metode

Artiklen er baseret på en abduktiv dokumentanalyse (Brinkmann & Tanggaard, 2020), hvor udvalg af dokumenter knytter sig til tipping-points i nationale og kommunale kontekster. Tipping-points bliver dermed afgørende for nedslag i policy-historien og definerende for tilgang til dokumenter, fordi modtagelsen af nyankomne migrerede elever bliver diskuteret nationalt og kommunalt på disse tidspunkter. Vi anser de udvalgte dokumenter som rammesættende for de aktiviteter, de omtaler og dermed påvirker (Asdal & Reinertsen, 2020). Gennem dokumentanalyse af nationale politikker (i form af lovtekster) og offentligt tilgængelige kommunale dokumenter (i form af informationsmateriale fra kommunernes hjemmesider) søger vi i analysedel 1 at skabe et overblik over kommunale modeller på landsplan. I  modsætning  til  eksisterende  rapporter  (EV A,  2016a;  Rambøll,  2015),  der  diskuterer  to mulige  modtagelsesmodeller  (modtagelsesklasser  eller  direkte  indskrivning  i  almenklassen), antager vi, at kommunerne lokalt organiserer modtagelsen på flere måder afhængig af  deres  lokale  behov  og  ressourcer.  På  den  baggrund  foretog  artiklens  førsteforfatter  fra januar til  marts  2022  en  stikprøveundersøgelse af 31 ud af 98 kommuners beskrivelse af deres modtagelsestilbud. Kommunerne, der optræder i tabel 1, havde i foråret 2022 alle velbeskrevne modtagelsesmodeller liggende frit tilgængeligt på deres hjemmeside. 3  Om kommunerne efterlever deres beskrevne modtagelse, er en potentiel fejlkilde i undersøgelsen. Med udgangspunkt i undersøgelsen af lokal variation (tabel 1) har artiklens forfattere i fællesskab læst på tværs af casene for at finde mønstre, såkaldte demi-regulariteter (Maxwell, 2012), i den lokale organisering. I en fælles diskussion af forskelle og ligheder på tværs af kommunerne  udleder  forfatterne  fire  parametre,  som  kommunerne  vægter  i  organiseringen af modtagelsen: tid, sprog, alder og sted. I analysedel 2 undersøger forfatterne tre udvalgte kommuners fortolkning af de fire parametre og deres betydning for organiseringen af modtagelsesområdet. De tre kommuner, der er de tre største i Danmark, er udvalgt på baggrund af deres sammenlignelige kontekster, og fordi de tilsammen repræsenterer alle tre modeller, der er fundet i analysedel 1. I caseanalyserne inkluderes andre offentligt tilgængelige dokumenter som lokale rapporter på dansk som andetsprogs-området og mødereferater i relevante kommunale udvalg (for eksempel skoleudvalg eller børn og unge-udvalg). Dokumenterne i analysedel 2 er hentet i efteråret 2022. Analysen fokuserer på den historiske kontekst for organiseringen af den lokale model og vægtningen af de fire parametre.

## Historisk policy-gennemgang af modtagelsesområdet

I det følgende vil vi beskrive den historiske policy-proces på modtagelsesområdet fra 1976 og frem til 2023. Formålet med afsnittet er at vise, at der i udgangspunktet tænktes i én mulig modtagelsesmodel, nemlig modtagelsesklassen, men at forskellige 'migrationskriser' (McAdam, 2014) har fungeret som tipping-points, der muliggjorde forestillingen om andre modeller for modtagelse. Ifølge James & Gilliland (2013) kan sådanne tipping-points blandt andet forbindes til kriser. I disse 'kriseperioder' får komplekse kombinationer af internationale og nationale, sociale, politiske og økonomiske faktorer konkret betydning for etableringen af nye modtagelsesmodeller.

Som nævnt i indledningen begyndte modtagelsen af nyankomne migrerede elever at få politisk opmærksomhed i Danmark i 1970'erne (Buchardt, 2016; Kristjánsdóttir & Perez,

3 Oversigt over kommunale dokumenter kan udleveres ved henvendelse til 1. forfatter.

2016). Men først i 1976 blev organiseringen af nyankomne migrerede elevers undervisning beskrevet i særskilte bekendtgørelser (Kristjánsdóttir, 2010). Her specificeredes det, at elever kan placeres i modtagelsesklasse eller, hvis deres sproglige niveau tillader det, i almenklasse med dansksproglig støtte (BEK nr. 503, 1978). Den gældende bekendtgørelse i dansk som andetsprog § 4 (BEK nr. 1053, 2016) henviser til, at elever, der ikke kan deltage i den almene undervisning grundet behov for sprogstøtte, har krav på basisundervisning i dansk som andetsprog. Basisundervisning må gives 1) i modtagelsesklasser, hvor eleven har alle eller en del af sine timer, eller 2) på særlige hold eller 3) som enkeltmandsundervisning. Vurderingen af elevens færdigheder og organiseringen af modtagelsestilbuddet blev lagt ud til kommunal- og skoleledelsers beslutningskompetence. På den måde er kommunalpolitiske beslutninger og skolernes praksis for modtagelse af nyankomne migrerede elever ikke vedtaget nationalt, men lokalt. Lovgivningen åbnede med andre ord allerede i 1970'erne for  kommunal variation, hvilket blev understøttet i bekendtgørelserne fra 1984 og 2006 (Enemark, 2024).

Da Hørsholm Kommune i forlængelse af den såkaldte 'europæiske migrationskrise' i 2016 lod nyankomne migrerede elever fra Syrien starte direkte i almenklassen, blev der sat politisk spotlys på den kommunale organisering af modtagelsen af nyankomne migrerede elever, og flere kommuner begyndte at kigge på deres lokale organisering af modtagelsen (EVA, 2016a). Senere, i 2019, blev denne model diskuteret, fordi flere skoler, som nu anvendte 'Hørsholm-modellen' eller 'direkte indskrivning' , ikke tilbød basisundervisning i dansk som andetsprog (BUM, 2019). 4 Sideløbende med diskussionerne om 'direkte indskrivning' som modtagelsesmodel indgik Kommunernes Landsforening og den daværende regering i 2016 den midlertidige Lov om kommunale særlige tilbud om grundskoleundervisning til  visse  udenlandske børn og unge (Lov  nr.  614,  2016).  Ved  at  lempe  på  kravene til undervisning af nyankomne migrerede elever var formålet at lette presset på kommuner, der stod i en ' ekstraordinær situation med historisk mange flygtninge' (BUM, 2016). Lempelserne forholdt sig på den ene side til elevsammensætningen i modtagelsesklasserne, hvor klasseloftet blev hævet fra 12 til 15 og helt op til 18 elever, hvis de havde samme sproglige baggrund. Samtidig måtte modtagelsesklasserne spænde op til fem klassetrin mod de tre klassetrin, der er defineret i bekendtgørelsen (BEK nr. 1053, 2016, § 4). På den anden side åbnede særloven for etablering af andre undervisningstilbud end modtagelsesklasser. Med indførelsen af alternative undervisningstilbud bortfaldt kravet om lærerkvalifikationer og timetal (Lov nr. 614, 2016).

I  2019  konkluderede  EVA  (2019),  at  56  pct.  af  landets  kommuner  benyttede  sig  af ' direkte indskrivning i almenklassen' . Efter en 30-årig periode med modtagelsesklasser som dominerende modtagelsesmodel opstod der i 2016 ændringer med Hørsholm Kommunes direkte indskrivning af nyankomne elever fra Syrien. I samspil med særloven (Lov nr. 614, 2016) skabte Hørsholm Kommunes lokale beslutning et mulighedsrum for at tænke i alternative modtagelsesmodeller til modtagelsesklassen. I den proces viser tidligere udviklinger på området sig at have betydning for, hvordan modtagelsesmodeller kan forestilles inden for eksisterende politiske rammer (Enemark, 2024). På den måde illustrerer EVA 's (2016a) undersøgelse af 'modtagelsesklasser' og ' direkte indskrivning' i almenklassen det, det på daværende tidspunkt var muligt at forestille sig inden for de kommunalpolitiske rammer.

I marts 2022 rettede kommunerne endnu en gang opmærksomheden mod nyankomne migrerede elevers tilstedeværelse i klasserummene. Ruslands invasion i Ukraine betød, at

4 I  Hørsholms  oprindelige  model  blev  ' direkte  indskrivning'  suppleret  af  tiltag  som  buddy-ordning, ressourcepersoner  og  basisundervisning  i  dansk  som  andetsprog  uden  for  almenklassen  (Hørsholm Kommune, 2016).

Folketinget i maj 2022 hastebehandlede særloven Lov om kommunale særlige grundskoler for  børn  og  unge,  der  er  fordrevet  fra  Ukraine (Lov  nr.  691,  2022).  Ligesom i 2016 medførte den nye særlov en række ændringer på modtagelsesområdet. Kommunerne kunne nu oprette særlige ukrainske modtagelsesklasser med dansk, engelsk eller ukrainsk undervisningssprog, ligesom klasserne kunne spænde over syv klassetrin og afvige fra reglerne om minimumstimetallet (Lov nr. 691, 2022, kap. 3). Frem til d. 24. maj 2022 har reglerne for undervisningen af alle nyankomne migrerede elever hørt under Bekendtgørelse om folkeskolens undervisning i dansk som andetsprog (BEK nr. 1053, 2016), men i særloven fra 2022 udledes en ny kategori af elever: fordrevne børn og unge fra Ukraine. Grundlæggende fritages skolerne for den gældende bekendtgørelse og fritstilles til at organisere modtagelsen af de ukrainske elever. Rammerne for modtagelsen af 'fordrevne børn og unge fra Ukraine' ændres, og vilkårene for denne elevgruppe er dermed anderledes end for andre nyankomne migrerede elever.

Introduktionen af de respektive særlove i 2016 og 2022 åbnede således for nye modtagelsesmodeller i en dansk kontekst. I perioden fra 2016 til 2022 eksperimenterede flere kommuner med de to modtagelsestilgange modtagelsesklasse eller direkte indskrivning i  almenklassen. Analysedel 1 ønsker at følge op på, hvordan modtagelseslandskabet ser ud i et nutidigt perspektiv, hvor nye internationale kriser kunne udgøre et nyt potentielt tipping-point.

## Analysedel 1: Kommunale modtagelsesmodeller og udledte parametre

Analysedel 1 illustrerer den aktuelle kommunale variation i organiseringen af modtagelsen af nyankomne migrerede elever på tværs af Danmark. Vi har lokaliseret tre nutidige modtagelsesmodeller: 1) modtagelsesklasser, 2) direkte indskrivning med undervisning på hold eller individuelt, 3) en blanding mellem de to første (se tabel 1). På baggrund af en undersøgelse af 31 kommuners beskrivelser af lokale modtagelsesmodeller udledes 4 parametre for organisering af modtagelsen kommunalt.

Tabel 1 (1. række) viser, at adskillige kommuner anvender modtagelsesklasser. Her undervises nyankomne migrerede elever separat i en klasse, hvorefter de udsluses til almenklasser. Antallet af nyankomne migrerede elever, som skolerne modtager, varierer både på tværs af kommunerne, men også inden for den enkelte kommune. Det betyder, at der kan være kommuner, der ikke har kapacitet til at oprette modtagelsesklasser, selvom det anses som den lokale kommunale modtagelsesmodel. Eleverne er her ofte indskrevet i almenklassen, men tages ud og modtager basisundervisning separat på hold. I sådanne tilfælde minder formen om den anden anvendte model: direkte indskrivning (tabel 1, 2. række). Her indskrives nyankomne migrerede elever direkte i almenklassen, og basisundervisningen integreres i almenundervisningen eller gives individuelt eller på hold. Sluttelig ser vi kommuner, der kombinerer modtagelsesklasser og direkte indskrivning (tabel 1, 3. række). Her har et antal skoler centrale introduktionsforløb, som består af basishold eller modtagelsesklasser, hvor nyankomne migrerede elever får et introduktionsforløb med intensiv basisundervisning i dansk som andetsprog og efter 3-6 måneder udsluses til almenklassen med sideløbende eller integreret basisundervisning. De tre modeller varierer langs fire parametre: 1) Tid forstået som pludselighed (det er svært at fremskrive tilgangen af nyankomne migrerede elever i kommunen). Midlertidighed (det  varierer,  hvor længe de skal være her). Varigheden af indskrivningen i  et  særligt forløb (fra  direkte indskrivning og op til 2 år). 2) Sprog forstået som hvem de ligestilledes med (andre nyankomne migrerede elever, som ikke behersker dansk sprog, eller elever fra almenklassen, der behersker det danske sprog). 3) Variation i

Tabel 1 Udsnit over kommunale modtagelsesmodeller for nyankomne migrerede elever i Danmark

|                                                                 | Indskolingen                                                                                                                                                                   | Mellemtrinnet                                                                                                                                                                        | Udskolingen                                                                                                                                                                                                                                                        |
|-----------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| Modtagelsesklasser                                              | Favrskov Gladsaxe Gentofte Hedensted Herning Holstebro Horsens Kolding København Middelfart Lemvig Odense Rebild Ringkjøbing-Skjern Silkeborg Skanderborg Struer Tårnby Aarhus | Favrskov Gladsaxe Gentofte Hedensted Herning Holstebro Horsens Kolding København Middelfart Lemvig Odder Odense Rebild Ringkjøbing-Skjern Silkeborg Skanderborg Struer Tårnby Aarhus | Favrskov Gladsaxe Gentofte Hedensted Herning Holstebro Horsens Ikast-Brande Kolding København Mariagerfjord Mariagerfjord Middelfart Lemvig Odder (turbo) Odense (kort tid) Rebild Ringkjøbing-Skjern Silkeborg Skanderborg Struer Tårnby Aalborg (UngAUC fra 13+) |
| Direkte indskrivning i almenklassen eller på hold               | Fredericia Hedensted Herning Horsens Ikast-Brande København Odder Randers Syddjurs                                                                                             | Fredericia Herning Horsens Ikast-Brande København Randers Syddjurs Vejle Viborg                                                                                                      | Aarhus Fredericia Herning Horsens København Randers Syddjurs Vejle Viborg                                                                                                                                                                                          |
| Introduktionsforløb centralt efterfulgt af direkte indskrivning | Brønderslev Mariagerfjord Odder Aalborg (ikke 0. klasse)                                                                                                                       | Brønderslev Mariagerfjord Aalborg                                                                                                                                                    | Brønderslev                                                                                                                                                                                                                                                        |

modtagelsesmodel på tværs af alder (der differentieres på tværs af indskolingen, mellemtrinnet og udskolingen). 4) Sted (hvor indskrives nyankomne migrerede elever).

Disse fire parametre tid, sprog, alder og sted spiller en særlig rolle i den lokale kommunale organisering af modtagelsen af nyankomne migrerede elever. De fire parametre tillægges lokalt forskellig værdi og kan kombineres på kryds og tværs. På den måde kan der i princippet lokalt etableres et utal af variationer i modtagelsen af nyankomne migrerede elever alt efter den enkelte kommunes politik, behov og ressourcer på området. Variationerne er derfor større end de tre identificerede modeller. Parametrene uddybes nedenfor, inden analysedel 2 demonstrerer, hvordan variationerne i de tre casekommuner skyldes forskellig vægtning af parametrene i den lokale kontekst.

## 1. Tid

Tid spiller på flere måder en særlig rolle for organiseringen af modtagelsen af nyankomne migrerede elever og bliver  en  kontekstuel  forudsætning  for  kommuners  organisering  af modtagelse.  Tid  forstås  her  på  tre  måder:  pludselighed,  midlertidighed  og  varighed. Nyankomne migrerede elever ser ud til at blive opfattet som en pludselig opstået opgave, fordi  tilflytning  af  nyankomne  migrerede  elever  er  vanskelig  at  forudse,  uagtet  om  de ankommer uden for forestillede kriser eller ej. Det står i kontrast til elever, der allerede bor i kommunen. Samtidig er den pludselige tilflytning af nyankomne migrerede elever knyttet til  et  spørgsmål om elevens forventede opholdstid i landet, hvilket ses afspejlet i de forskellige midlertidige særlove, der blev oprettet til håndtering af såkaldte migrationskriser. Når modtagelsen af nyankommne kobles til kriser, sådan som den policy-historiske analyse viste,  opstår  der  et  spørgsmål  om, hvornår de kommer, og hvor længe de  skal  være  her. Den tredje tidslighed, varighed, handler derfor om, hvor længe eleven er 'nyankommen' og dermed har ret til basisundervisning i dansk som andetsprog, eller hvor længe eleven placeres i et særligt skoletilbud. Ifølge BEK nr. 1053 (2016, § 4, stk. 7) kan en elev visiteres til særlig sprogstøtte i maksimalt to år. Nogle kommuner opererer med en konkret tidslig forståelse af, hvad det vil sige at være nyankommen, og har kortere introduktionsforløb, før eleverne starter på distriktsskolen. Andre arbejder med en afgrænset tidslig definition af nyankommne som for eksempel i Københavns Kommune, hvor eleven er 'ny i København' i et år. Tid er dermed på flere måde et overliggende parameter, der på forskellig vis påvirker vægtningen af de resterende parametre, men i særlig grad også, hvornår modeller ændres nationalt og lokalt.

## 2. Sprog

Nyankomne migrerede elever taler ikke dansk, når de indskrives i skolen. Elevens sproglige kompetencer bliver derfor centrale i visitationsprocessen, der i flere kommuner starter med en sprogscreening af eleverne via forskellige screeningsværktøjer (UVM, 2017c). Som beskrevet ovenfor skelner nogle kommuner ikke mellem nye migrerede elever og børn født i Danmark af migrerede personer. Her bliver det i stedet elevens dansksproglige kompetencer og antagelser om, hvorvidt eleven kan følge med i undervisningen i almenklassen, der bliver afgørende for, om de visiteres til et modtagelsestilbud (jf. BEK nr. 1053, § 4). Denne variation bygger samtidig på forskellige forståelser af, hvordan man bedst understøtter elevernes dansksproglige udvikling: i almenklassen eller i modtagelsesklassen.

## 3. Alder

Flere kommuner arbejder med direkte indskrivning i indskolingen, modtagelsesklasser på mellemtrinnet og særlige ungetilbud i udskolingen, hvor det kan være en stor udfordring for sent ankomne migrerede elever at bestå folkeskolens afgangsprøve efter kort tid i landet. Rationalet synes at være, at jo yngre eleven er, jo nemmere og hurtigere læres målsproget, men også at det faglige indhold i undervisningen er lettere tilgængeligt i de mindre klasser. I de enkelte kommuner kan tilbuddet derfor også variere alt efter elevens alder.

## 4. Sted

Kommunerne arbejder med centralisering eller decentralisering af dansk som andetsprogs kompetencer, hvilket får betydning for elevens skoleplacering. Ved centralisering af kompetencerne placeres eleven på udvalgte skoler i kommunen, der typisk har modtagelsesklasser eller -hold, eller på et særligt skoletilbud under en særlov. Det gælder ofte kommuner, der  modtager et højt antal elever.  Ved  decentralisering  af  kompetencerne  vægtes  elevens

tilknytning til distriktsskolen eller lokalmiljøet højest, og nyankomne migrerede elever indskrives på distriktsskolen. Det gælder typisk kommuner, der modtager et mindre antal elever.

## Analysedel 2: Tre kommunale eksempler på organisering af modtagelsen

Som det fremgår af tabel 1, varierer den enkelte elevs møde med den danske velfærdsstat ud fra, hvor i landet eleven indskrives i skole. I det følgende vil vi gennemgå tre forskellige eksempler på organiseringen af modtagelsen i Københavns, Aalborg og Aarhus Kommuner. Analysen undersøger lokale definitioner af elevgruppen og fortolkninger af de fire parametre tid, sprog, alder og sted, samt hvilken betydning disse fortolkninger har for den lokale organisering af modtagelsen. På baggrund af analysen indplaceres kommunerne i nedenstående figur 1. Flere kommuner bruger Rambølls (2015) opstillede kontinuum, der strækker sig fra 'modtagelsesklasse' i den ene ende til ' direkte indskrivning' uden sprogstøtte i den anden ende, når de diskuterer modtagelse (Enemark, 2024). Figur 1 inddrager flere parametre end placeringen af nyankomne migrerede elever og skal ses som et alternativ til Rambølls kontinuum. På den måde tydeliggør figur 1 flere af de overvejelser, som kommuner må prioritere lokalt, når de træffer beslutning om organisering af modtagelsesområdet.

Figur 1. Visualisering af de tre casekommuners forskellige vægtning af de fire parametre tid, sprog, alder og sted.

<!-- image -->

## Case 1: Københavns Kommune

Som  de  første  i  landet  oprettede  Københavns  Kommune  i  1976  modtagelsesklasser. 'Københavnermodellen' spredte sig i løbet af få år til resten af landet og dannede præcedens for modtagelsen af nyankomne migrerede elever (Kristjánsdóttir & Perez, 2016). Med vedtagelsen af Københavnermodellen for integration (Københavns Kommune, 2007), der både omhandlede elever, der selv havde migreret til Danmark, og børn af personer, der var indvandret til landet, fulgte kommunen nationale diskurser om spredning af elever (Enemark & Buchardt, 2023). Spredningen af elever i modtagelsesklasser var et forsøg på at modvirke, at  migrerede elever i kommunen klarede sig dårligere i skolen end etnisk danske elever (Kofoed et al., 2010). Efter ' den europæiske migrationskrise' i 2016 indførtes modellen Ny i København (Københavns Kommune, 2017), der omhandlede nyankomne migrerede elever specifikt. Kommunen skelner dermed mellem undervisningen af tosprogede elever gennem Københavnermodellen for integration og nyankomne migrerede elever med Ny i København . I Københavns Kommunes modtagelsesmodel henviser betegnelsen 'tosprogede elever' dermed til børn, der er født i Danmark, men hvor der ikke tales dansk i hjemmet, mens betegnelsen 'nyankomne elever' refererer til børn, der netop er migreret til landet.

I Københavns Kommune sprogscreenes eleven centralt og visiteres enten til 1) almenklassen på sin distriktsskole (den skole, der ligger tættest på barnets bopæl), hvor eleven får sprogstøtte på hold eller som enkeltmandsundervisning, 2) modtagelsesklasse (kaldet modtagelseshold), der så vidt muligt er placeret på elevens distriktsskole, hvor der gives basisundervisning, eller 3) til et specialtilbud på en af de eksisterende specialskoler med sprogstøtte, hvis eleven vurderes at have behov for specialpædagogisk bistand (Københavns Kommune, 2017). Organiseringen blev implementeret over en 3-årig periode mellem 2018 og 2021. Rambølls 2019-evaluering beskrev et behov for optimering af skolernes sprogstøtte til de nyankomne migrerede elever (se også BUM, 2019). Herefter skærpede Københavns Kommune (2019) kvalitetskravet til undervisningen i dansk som andetsprog.

I  foråret 2022 valgte Københavns Kommune at etablere midlertidige ukrainske modtagelsesklasser på udvalgte skoler. Skolerne tilrettelagde selv organiseringen af modtagelsesopgaven  baseret  på  tidligere  erfaringer.  Derfor  opererer  nogle  skoler  med  ukrainske modtagelsesklasser, mens andre skoler udsluser de nyankomne ukrainske elever fra midlertidige  modtagelsesklasser til almenklasserne. Fra 2024 lukkes de midlertidige ukrainske modtagelsesklasser, og eleverne indskrives i almenklasser på distriktsskolen (Skiveren, under udarbejdelse).

Rationalerne  for  modellen Ny  i  København findes  i  et  ændringsforslag  fra  Radikale Venstre til Børne- og Ungdomsudvalget i marts 2016 med henvisning til Rambølls litteraturstudie  fra  2015  samt  til  Hørsholm  Kommunes  positive  erfaringer  på  én  pilotskole (Københavns Kommune, 2016). Københavns Kommune vægter særligt nyankomne migrerede elevers tilknytning til distriktsskolen. Med modellen Ny i København (Københavns Kommune, 2019) betragtes  eleven  som  nyankommen  med  krav  på  basisundervisning  i dansk som andetsprog i et år. Københavns Kommune vægter derfor først parameteret sted (indskrives på distriktsskolen) og derefter varighed (nyankommen i et år) og strækker sig dermed i den øverste venstre kvadrant af figur 1.

## Case 2: Aalborg Kommune

Aalborg Kommune (2023a) skelner mellem 'tosprogede elever' og underkategorien 'basiselever' , der henviser til, at elevgruppen har krav på basisundervisning i dansk som andetsprog. Basiselever  defineres  ud  fra  deres  danskkundskaber,  når  de  starter  på  skolen.  Der  skelnes derfor ikke mellem generationer eller opholdstid i landet, selvom der på kommunalt

forvaltningsniveau holdes øje med nyankomne migrerede familiers første kontakt til skoler (Enemark, 2024). Aalborg Kommune organiserede længe modtagelsen som modtagelsesklasser i kombination med tokulturelle klasser. Sidstnævnte bestod af en gruppe elever med dansk som førstesprog og elever, hvor førstesproget var fælles, men ikke dansk (Kristjánsdóttir & Timm, 2014). Både de tokulturelle klasser og modtagelsesklasserne blev nedlagt i 2017 i forbindelse med kommunens overgang til ' direkte indskrivning' efter den såkaldte europæiske migrationskrise. Den nye model fulgte det skolepolitiske rationale om 'distriktets barn på distriktets skole' (Aalborg Kommune, 2017), og eleverne blev indskrevet direkte på den skole, de adressemæssigt hørte til. Her modtog eleverne basisundervisning på hold eller som enkeltmandsundervisning sideløbende med den almene undervisning.

Fra 2022 har Aalborg Kommune organiseret modtagelsen således, at basiselever indskrives på deres distriktsskole, men følger et introduktionsforløb af 3-6 måneders varighed på udvalgte skoler, såkaldte kompetenceskoler. Hver kompetenceskole støtter 3-5 skoler i nærområdet og har ansvar for eleven i den indledende modtagelse, inden eleven udsluses til sin distriktsskole eller den udvalgte skole, hvis det er elevens distriktsskole. Nyankomne migrerede elever fra 14-års alderen henvises som udgangspunkt til UngAUC rettet mod sent ankomne elever, mens distriktsskolen vurderer, om nyankomne unge i aldersgruppen 12-14 år skal henvises til UngAUC eller distriktsskolen (Aalborg, 2023a). Skolerne bliver dermed opdelt i tre kategorier: 1) udvalgte skoler, hvor introduktionsforløbet er placeret (kompetenceskoler), 2) almene distriktsskoler, som sender nyankomne migrerede elever i introduktionsforløb, og 3) skoler uden for modellen, hvor tilgangen af basiselever er konsistent  nok til,  at  skolen  kan  vælge  at  have  modtagelsesklasser eller introduktionsforløb. I foråret 2022 oprettedes skoletilbuddet Solsikken for nyankomne ukrainske børn og unge. I sommeren 2022 vurderede kommunen, at de ukrainske elever ikke længere var midlertidige flygtninge, og de blev derfor henvist fra modtagelsesmodellen under særloven til den eksisterende model i skoleåret 2022/2023 (Enemark, 2024).

Rationalerne bag den blandede model i Aalborg Kommune skyldes eksterne såvel som interne rapporter og forsøg på at sikre gode vilkår for basisundervisning. Siden omlægningen til modellen for direkte indskrivning har skoleforvaltningen udtrykt bekymring over manglende hensyn til nyankomne migrerede elevers udvikling af fagsprog og manglende konsistens i organiseringen af dansk som andetsprog på tværs af kommunen. I samarbejde med skoleledere og dansk som andetsprog-ressourcepersoner opstod et ønske om centralisering af kompetencer på kompetenceskoler, hvilket stred imod den kommunale strategi 'Distriktets barn på distriktets skole' . Derfor blev en blandet model vedtaget, hvor et introduktionsforløb på 3-6 måneder var kortere end de traditionelle modtagelsesklasser for at sikre hurtig overgang til distriktskolen (Aalborg Kommune, 2023).

Aalborg Kommunes modtagelsesmodel lægger størst vægt på parameteret sted, da centraliseringen af introduktionsforløbet er tæt knyttet til overvejelser om hurtigt at få eleven på distriktsskolen. Derudover har varigheden af introduktionsforløbet, nemlig de 3-6 måneder, været til løbende diskussion og omfortolkning (Enemark, 2024). Kommunen har et særegent tilbud til nyankomne migrerede unge over 13 år, ligesom nyankomne børnehaveklasseelever ikke er omfattet af modellen. Herefter vægtes ikke kun sted, men også varighed og sluttelig alder, og kommunen strækker sig i den øvre del af figur 1.

## Case 3: Aarhus Kommune

Aarhus Kommune opererer med én samlet børnegruppe, som de betegner 'børn med dansk som andetsprog' (Aarhus Kommune, 2023a). Fælles for gruppen er, at de selv eller deres forældre ikke har dansk som modersmål. Herefter skelner kommunen i lighed med den

gældende bekendtgørelse mellem tilbud til elever med behov for basisundervisning og elever med behov for supplerende undervisning i dansk som andetsprog (Aarhus Kommune, 2023a).  Kommunen  fokuserer  derfor  ikke  på  elevens  tid  i  Danmark,  men  tager  alene udgangspunkt i elevens dansksproglige kompetencer. Det betyder, at børn i denne kategori både kan være nyankomne i Danmark og børn af indvandrede forældre.

Aarhus Kommune har organiseret modtagelsen af nyankomne migrerede elever omkring en vurdering af sprogstøtte. Behovet for sprogstøtte afklares ved sprogscreening, og herefter placeres eleven, hvor der vurderes at være bedst mulig støtte til dansksproglig progression. Ved skoleplacering benytter kommunen i lighed med andre kommuner Bekendtgørelse af lov om folkeskolen §  5  stk.  7  (LBK  nr.  1396, 2022), hvori det frie skolevalg kan ophæves for de elever, der har sprogstøttebehov. På den baggrund vil nyankomne migrerede elever blive visiteret til basisundervisning i dansk som andetsprog. Aarhus Kommunes basisundervisning er organiseret som modtagelsesklasser (Aarhus Kommune, 1997). Antallet af modtagelsesklasser og placeringen af dem er dog ændret i foråret 2022 med baggrund i særloven rettet mod nyankomne ukrainske elever. Kommunen har oprettet modtagelsesklasser udelukkende med ukrainske elever, der er spredt på en måde, så alle fem skoledistrikter er repræsenteret. Strategien var at placere dem på skoler, der ikke havde erfaring med modtagelsesklasser; at placere dem tæt på familiernes midlertidige boliger og på skoler, der havde fysisk kapacitet til at rumme en stor elevgruppe (Hummelmose, under udarbejdelse). På den måde fortsatte den nuværende organisering, men den blev samtidig bredt ud til flere skoler i et forsøg på at decentralisere skolernes ansvar for gruppen af nyankomne migrerede elever. Kommunen har derudover igangsat et pilotprojekt for at afprøve nye modtagelsesmodeller, så de baserer en potentiel beslutning om ændring af modtagelsesmodel på viden produceret i deres lokale kontekst. Aarhus Kommunes organisering i modtagelsesklasser baserer sig på undersøgelser og analyser af modtagelsesområdet på landsplan bl.a. EVA 's rapport (2019) og interne rapporter (Aarhus Kommune, 2021). Aarhus Kommune (2021) vurderer, at vidensgrundlaget er for spinkelt til, at de selv vil omlægge fra modtagelsesklasser. Dog er der med baggrund i ovennævnte rapporter ændret i tilgangen til systematiseringen af den pædagogiske praksis. Derfor har kommunen etableret ét kompetencecenter for dansk som andetsprog, der er ansvarligt for visitationen af flersprogede elever samt faglig sparring og rådgivning til skolerne. Derudover er der også etableret et fagligt netværk for modtagelsesklasser på tværs af skolerne.

Modtagelsesmodellen  i  Aarhus  Kommune  er  centreret  om  elevernes  dansksproglige progression.  Rationalet  er,  at  den  nyankomne  migrerede  elev  støttes  bedst  muligt  mod målsproglige kompetencer i en modtagelsesklasse (Aarhus Kommune, 2022). Visitationen er  med  udgangspunkt  i  kommunens  inddeling  af  modtagelsestilbud,  der  går  fra  trin  0 (0. klasse) til trin D (10. klasse), hvor eleven skoleplaceres efter alder (Aarhus Kommune, 2022). Kommunens centralisering af modtagelsestilbud er placeret på skoler, hvor andelen af flersprogede elever er forholdsvis lav (Aarhus Kommune, 1997). Derfor får parameteret sted også betydning for modtagelsesmodellen. Aarhus Kommune strækker sig derfor i den nedre del af figur 1, da parameteret sprog vægtes højest, dernæst sted og sluttelig alder.

## Sammenlignende diskussion af lokal variation i vægtningen af de fire parametre

Med de tre cases fra København, Aalborg og Aarhus har vi synliggjort, hvordan tre kommuner på forskellig måde vægter de fire parametre tid, sprog, alder og sted, når de skal organisere modtagelsen af nyankomne migrerede elever. Mens Aalborg og Aarhus Kommuner kategoriserer elever ud fra sproglige kompetencer, herunder elever, der ikke selv er indvandret

og dermed ikke er reelt nyankomne, skelner Københavns Kommune mellem nyankomne migrerede elever og andre flersprogede elever. Københavns Kommune anvender i den forbindelse direkte indskrivning, hvorimod Aarhus Kommune anvender de traditionelle modtagelsesklasser, mens Aalborg Kommune har udarbejdet en blanding af de to tilgange. Både Københavns  Kommune  og  Aalborg  Kommune  var  inspireret  af  Hørsholm  Kommunes (2016) model, men har suppleret med viden hentet i rapporter. Aarhus Kommune har stillet sig skeptisk over for dette vidensgrundlag og bibeholdt modtagelsesklasserne, mens de har søsat lokale tiltag. De tre casekommuner valgte alle at samle de nyankomne ukrainske elever i særlige midlertidige tilbud.

## Konklusion

Artiklen har med den historiske policy-gennemgang skitseret, hvordan nationale og internationale 'kriser' ofte har skabt tipping-points med direkte indvirkning på modtagelsesområdet, der har resulteret i variation af modtagelsesmodeller i Danmark. Den statslige og kommunale håndtering af de internationale 'kriser' med ' den europæiske migrationskrise' fra 2015 og Ruslands invasion i Ukraine i 2022 har fået direkte betydning for nyankomne migrerede elever i form af etablering af nye modtagelsesmodeller. Vi har derfor argumenteret for, at 'kriser' muliggør en fornyet stillingtagen til nyankomne migrerede elevers modtagelse, som for flere kommuner fører til lokale ændringer. Ændringerne er derfor betinget af den historiske tidslige kontekst, der påvirker det politiske handlerum (Jørgensen, 2013). I tråd med anden forskning (Harju-Autti & Mäkinen, 2022) peger artiklen på, at den nationale lovgivnings elasticitet skaber et stort råderum for kommunerne.

Herefter  har  artiklen  identificeret  tre  dominerende  modtagelsesmodeller  i  en  dansk kontekst:  1)  modtagelsesklasse,  2)  direkte  indskrivning  og  3)  en  blandingsmodel.  Hvor forskningen ofte skelner mellem to modeller, modtagelsesklasser og direkte indskrivning (Nilsson & Axelsson, 2013; Tajic & Bunar, 2020), identificerer vi en tredje model, der er en blanding af de to første. Denne nuancering af eksisterende modtagelsesmodeller er et udtryk for skiftende tendenser i de seneste 10 år. EVA 's rapport fra 2019 udsprang af en diskussion om, hvorvidt direkte indskrivning i almenklassen var en politisk spareøvelse. Rapporten påpegede en nedgang i antal modtagelsesklasser og beskrev direkte indskrivning af nyankomne migrerede elever i almenklassen som en ny tendens. I 2023 ser det imidlertid ud til, at  adskillige  kommuner fortsat anvender modtagelsesklasser og samtidig udvikler andre tilgange, der blander de to dominerende modeller. Selvom direkte indskrivning og modtagelsesklasser ofte modstilles i debatten, hvor det bliver et spørgsmål om enten-eller, viser denne artikel, at det er for snæver en opdeling, når vi ser på gældende praksis (se tabel 1).

Som alternativ til Rambølls (2015) indplacering af modtagelsesmodellerne på et kontinuum fra direkte indskrivning til modtagelsesklasse argumenterer artiklen derudover for, at kommunale modtagelsesmodeller organiseres forskelligt ud fra fire parametre: tid, sprog, alder og sted. De fire parametre optegner koordinaterne for den nationale diversitet i definitioner, organiseringer og rationaler i modtagelsesmodeller og forklarer dermed variationen ud fra lokale vægtninger af parametrene. Forstås nyankommenhed som noget, der håndteres lokalt med direkte konsekvenser for nyankomne migrerede elevers skolegang, er det derfor relevant at skele til, hvilke parametre en kommune vægter i modtagelsen i forskellige historiske kontekster.

Artiklen konkluderer, at den historiske kontekst og kommunernes forskellige vægtning i modtagelsesorganisering leder til, at modtagelsen af nyankomne migrerede elever varierer betragteligt. Centralt, både for forståelsen af den kommunale organisering på modtagelsesområdet og for fremtidig dansk forskning i nyankomne migrerede elever, er derfor

erkendelsen af, at der på dansk som andetsprogsområdet i det danske uddannelsessystem er delegeret signifikant autonomi til de enkelte kommuner. Det betyder, at kommunale aktører som politikere, embedsmænd, skoleledere og dansk som andetsprogsressourcepersoner anvender deres skøn til at udarbejde modtagelsesmodeller, der forhandles i en lokalpolitisk kontekst, og som både er påvirket af globale og lokale forhold. I denne artikel er det kommunale niveau undersøgt, men de enkelte aktørers og deres potentielle rolle som policy-entreprenører (Kingdon, 1995) bør være i fokus for fremtidig forskning. De forskellige modtagelsesmodeller opstår nemlig, når aktører i kommunerne tillægger forskellige dele af modtagelsen større eller mindre betydning ud fra den lokale situation.

Dette arbejde er finansieret af Ph.d.-rådet for Uddannelsesforskning gennem ph.d.-stipendier til de tre forfattere. Forfatterne ønsker at takke reviewerne for at skærpe artiklens bidrag.

## Referencer

- Asdal,  K.  &  Reinertsen,  H.  (2020). Hvordan gjøre dokumentanalyse. En praksisorientert metode .  Cappellen Damm Akademisk.
- BEK nr. 503 (1978). Bekendtgørelse om supplerende undervisning og undervisning af fremmedsprogede elever i friskoler og private grundskoler . (BEK nr. 503 af 09/10/1978). Retsinformation. https://www.retsinformation.dk/eli/lta/1978/503
- BEK nr. 1053. (2016). Bekendtgørelse om folkeskolens undervisning i dansk som andetsprog (BEK nr. 1053 af 29/06/2016). Retsinformation. https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2016/1053
- Brinkmann, S., & Tanggaard, L. (red.) (2020). Kvalitative metoder. (3. udg.) Hans Reitzels Forlag.
- Buchardt, M. (2016). Kulturforklaring: Uddannelseshistorier om muslimskhed . Tiderne Skifter
- BUM (2016). Ny  lov  om  undervisning  af  flygtningebørn  i  særlige  tilbud  til  første  behandling  i  dag .  Hentet 27.06.23  fra:  https://www.uvm.dk/aktuelt/nyheder/uvm/udd/folke/2016/maj/160511%20ny%20lov%20 om%20undervisning%20af%20flygtningeboern%20i%20saerlige%20tilbud%20til%20foerste%20 behandling%20i%20dag
- BUM (2019). Kravene til basisundervisning i dansk som andetsprog til nyankomne elever i folkeskolen. Hyrdebrev. Hentet 01.02.23 fra https://www.uvm.dk/-/media/filer/uvm/aktuelt/pdf20/nov/201112-hyrdebrev-ua.pdf
- Bunar, N. & Juvonen, P. (2022). 'Not (yet) ready for the mainstream' - newly arrived migrant students in a separate educational program. Journal of Education Policy , 37 (6), 986-1008. https://doi.org/10.1080/ 02680939.2021.1947527
- Daugaard, L. M. (red.) (2018). Nyankomne elever i skolen. Sprogpædagogiske perspektiver på basisundervisning i dansk som andetsprog . KvAN.
- de Coninck-Smith, N., Rasmussen, L. R. & Vyff, I. (2015). Da skolen blev alles. Efter 1970. I: C. Appel & N. de Coninck-Smith (red.), Dansk Skolehistorie, bind 5 . Aarhus Universitetsforlag.
- Enemark, N. R. (2024). Handling dilemmas in reception approaches for newly arrived migrant pupils in the Danish welfare state . Institut for Kultur og Læring. [Ph.d.-afhandling]. Aalborg Universitetsforlag.
- Enemark, N. R. & Buchardt, M. (2023). Educational knowledge and politics of receiving migrant pupils. A contribution  to  Danish  welfare  state  history  during  the  late  twentieth  century. Pedagogica  Historica: International Journal of the History of Education. https://doi.org/10.1080/00309230.2023.2238622
- EVA (2016a). Basisundervisning af tosprogede elever. Kvalitativ kortlægning af praksis i 20 kommuner . Danmarks Evalueringsinstitut.
- EVA (2016b). Basisundervisning i dansk som andetsprog på seks skoler . Danmarks Evalueringsinstitut.
- EVA (2019). Direkte indskrivning af nyankomne elever i almenklasser . Danmarks Evalueringsinstitut.
- Fejes, A. & Dahlstedt, M. (2020). Language introduction as a space for the inclusion and exclusion of young asylum seekers in Sweden. International Journal of Qualitative Studies on Health and Well-being , 15 (sup 2). http://doi.org/10.1080/17482631.2020.1761196

- Gilliam, L. (2006). De umulige børn og det ordentlige menneske. Et studie af identitet, ballade og muslimske fællesskaber blandt etniske minoritetsbørn i en dansk folkeskole .  Danmarks Pædagogiske Universitets Forlag.
- Gitz-Johansen, T. (2006). Den Multikulturelle Skole. Integration og sortering . Roskilde Universitetsforlag.
- Gunnthórsdóttir, H., & Ragnarsdóttir, H. (2020). Challenges and opportunities in the education of students with immigrant background in Iceland. Education in the North , 27 (2), 106-117.
- Hansen, M. S. (red.) (2023). Ukrainske børn i danske skoler. Liv i skolen, 4 . VIA University College.
- Harju-Autti, R. & Mäkinen, M. (2022). Toward sustainable and linguistically responsive support measures for recently arrived language learners. Journal of Multilingual and Multicultural Development. https://doi. org/10.1080/01434632.2022.2092626
- Hilt, L. T. (2016). 'They don't know what it means to be a student': Inclusion and exclusion in the nexus between ' global' and 'local' . Policy Futures in Education , 14 (6), 666-686. https://doi.org/10.1177/1478210316645015
- Horst, C. (2017). På ulige fod - etniske minoritetsbørn som et skoleeksempel . Aarhus Universitetsforlag.
- Hummelmose, M. K. (under udarbejdelse). Nyankomne elevers  faglige  deltagelsesmuligheder  i  grundskolen . [Ph.d.-afhandling]. Aalborg Universitet.
- Hørsholm Kommune (2016). 2016-02-23 Børne- og skoleudvalget. Hentet 30.01.23 fra: https://www.horsholm. dk/media/2268/bsu-2016-02-23.pdf
- Jacobsen, G. H. (2012). Lighed gennem særbehandling? Heldagsskoler og spredning som ekspliciteret særbehandling af etniske minoritetsbørn og udtryk for aktuelle tendenser . [Ph.d.-afhandling]. Københavns Universitet.
- James, R. K. & Gilliland, B. E. (2013). Crisis intervention strategies (7. udg.). Brooks Cole.
- Jønsson, H. V. (2013). Immigrant Policy Developing in Copenhagen and Ishøj in the 1970s. Scandinavian Journal of History , 38 (5), 590-611. https://doi.org/10.1080/03468755.2013.826078
- Jørgensen, M. B. (2013). Mainstreaming Immigrant Integration Policy in Denmark. I E. Collett, M. Petrovic, &  P.  Scholten  (red.), Experiences  of  mainstreaming  immigrant  integration  in  Europe:  lessons  for  the Netherlands (s. 85-117). Migration Policy Institute.
- Kaya, A. (2023). At undervise nyankomne. Metoder, refleksioner og erfaringer . Akademisk Forlag.
- Kingdon, J. W. (1995). Agendas, alternatives, and public policies. (2nd ed.). Harper Collins College Publishers.
- Kofoed,  J.,  Allerup,  P .,  Larsen,  J.  &  Torre,  A.  (2010). Med  spredning  som  muligt  svar.  Følgeforskning  af Københavnermodellen for integration . Rapport. Danmarks Pædagogiske Universitet.
- Kristjánsdóttir,  B.  (2006). Evas  skjulte  børn.  Tosprogede  elever  i  nationalcurriculet. Danmarks Pædagogiske Universitets Forlag.
- Kristjánsdóttir, B. (2010). Den gode ramme der ikke rammer. Sprogforum. Tidsskrift for Sprog- og kulturpædagogik , 16 (48), 25-36. https://doi.org/10.7146/spr.v16i48.112602
- Kristjánsdóttir, B. & Perez, S. J. (2016). Nyankomne børn og unge i det danske uddannelsessystem - Lovgrundlag og organisering. Nordand - Nordisk tidsskrift for andrespråksforskning , 11 (2), 35-63.
- Kristjánsdóttir, B. & Timm, L. (2014). Tvetunget uddannelsespolitik - dokumentation af etnisk ulighed i folkeskolen. Nyt fra Samfundsvidenskaberne.
- Københavns Kommune (2007). Københavnermodellen for integration . Hentet 01.02.23 fra: https://www.kk.dk/ dagsordener-og-referater/Børne-%20og%20Ungdomsudvalget/møde-05122007/referat/punkt-6
- Københavns Kommune (2017). Ny modtagermodel for børn i dagtilbud og skole . Hentet 25.08.22 fra: https:// www.kk.dk/sites/default/files/agenda/cee905b3-947f-4770-946c-4f0e3833e545/9aebc80e-2dbe-453ebaee-3c5a4a56db45-bilag-2.pdf
- Københavns  Kommune  (2019). Ny-i-København .  Hentet  01.02.23  fra:  https://www.kk.dk/dagsordener-ogreferater/Børne-%20og%20Ungdomsudvalget/møde-18092019/referat/punkt-5
- LBK nr. 1396. (2022). Bekendtgørelse af lov om folkeskolen. (LBK nr. 1396 af 05/10/2022). Retsinformation. https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2022/1396
- LOV nr. 614 (2016). Lov om kommunale særlige tilbud om grundskoleundervisning til visse udenlandske børn og unge. (LOV nr. 614 af 08/06/2016). Retsinformation. https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2016/614

- LOV nr. 691 (2022). Lov om kommunale særlige grundskoler til børn og unde, der er fordrevet fra Ukraine . (LOV nr. 691 af 24/05/2022). Retsinformation. https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2022/691
- Maxwell, J. (2012). A realist approach for qualitative research . SAGE Publications
- McAdam, J. (2014). Conceptualizing 'Crisis Migration' . A Theoretical Perspective. I S. Martin, S. Weerasinghe & A. Taylor (eds.), Humanitarian Crises and Migration. Causes, Consequences, and Responses . Routledge.
- Moldenhawer, B., & Ruskjær, J. (2017). Permanent midlertidighed. Undervisning af asylsøgende børn i kommunale skoletilbudsordninger. Tidsskrift for professionsstudier , (24), 28-37.
- Nilsson, J., & Axelsson, M. (2017). 'Welcome to Sweden': Newly arrived students' experiences of pedagogical and social provision in introductory and regular classes. International Electronic Journal of Elementary Education , 6 (1), 137-164.
- Nilsson, J. & Bunar, N. (2016). Educational Responses to Newly Arrived Students in Sweden. Understanding the Structure and Influence of Post-Migration Ecology. Scandinavian Journal of Educational Research , 60 (4), 399-416. https://doi.org/00313831.2015.1024160
- Norozi, S. (2021). Interacting with newly arrived migrant pupils. A sociocultural perspective. Intercultural Education , 32 (2), 230-245.
- Padovan-Özdemir, M. (2016). The Making of Educationally Manageable Immigrant Schoolchildren in Denmark 1970-2013.  A  Critical  Prism  for  Studying  the  Fabrication  of  a  Danish  Welfare  Nation  State .  [Ph.d.afhandling]. Københavns Universitet.
- Rambøll (2015). Litteraturstudie om modtagelsestilbud for nyankomne elever. Hentet fra: https://www.dlf.org/ media/8461659/160113-litteraturstudie-modtagelsestilbud-for-nyankomne-elever-ramoell.pdf
- Rambøll (2017). Vidensnotat. Udvikling af afdækningsmateriale til nyankomne og tosprogede elever .  Rapport. Rambøll.
- Rambøll (2019). Undersøgelse af nyankomne tosprogede elever. Københavns Kommune . Hentet fra https://www. kk.dk/sites/default/files/agenda/fa53c248-8925-41d4-a69e-d554f70151d2/5400e923-43cd-42b8-8ce577be16deda38-bilag-1.pdf
- Reder, T. J., & Y desen, C. (2022). Policy Borrowing and Evidence in Danish Education Policy Preparation: The Case of the Public School Reform of 2013. I B. Karseth, K. Sivesind, & G. Steiner-Khamsi (red.), Evidence and Expertise in Nordic Education Policy (s. 77-114). Springer Publishing Company. https://doi.org/10. 1007/978-3-030-91959-7\_4
- Skiveren,  U.  T.  P .  (under  udarbejdelse). Nyankomne  ukrainske  elevers  bevægelser  mod  deltagelse  i  almenklassen.  Mod  en  pædagogisk  praksis  for  miljøets  deltagelsesaffordanser .  [Ph.d.-afhandling].  Roskilde Universitetsforlag.
- Tajic, D. (2022). Mellan policy och praktik. En studie om nyanlända elevers pedagogiska och sociala inkludering i skolan . [Ph.d.-afhandling]. Stockholms Universitetsforlag.
- Tajic D. & Bunar N. (2020). Do both 'get it right'? Inclusion of newly arrived migrant students in Swedish primary  schools. International  Journal  of  Inclusive  Education. https://doi.org/10.1080/13603116.2020. 1841838
- UVM (2017a). Organisering af folkeskolens undervisning af tosprogede elever - en vejledning . Rapport. STUK.
- UVM (2017b). Inspirationskatalog. Om modtagelse og undervisning af nyankomne elever. Rapport. STUK.
- UVM (2017c). Hele vejen rundt om elevens sprog og ressourcer. Afdækning af nyankomne og øvrige tosprogede elevers kompetencer til brug i undervisningen . Rapport. STUK.
- UVM (2018). Tredjegenerationsindvandrere  klarer  sig  ikke  bedre  end  anden  generation .  Hentet  fra:  https:// www.uvm.dk/aktuelt/nyheder/uvm/2018/dec/181217-tredjegenerationsindvandrere-klarer-sig-ikke-bedre-end-anden-generation
- UVM (2022). Inspirationskatalog om undervisning og modtagelse af nyankomne børn. Hentet fra https://emu. dk/sites/default/files/2022-09/Inspirationskatalog%20om%20modtagelse%20og%20undervisning%20 af%20nyankomne%20elever.pdf
- Vitus, K. & Nielsen, S. S. (2011). Asylbørn i Danmark - en barndom i undtagelsestilstand . Hans Reitzels Forlag.

- Yang, A. (2021). Child-Friendly Racism? An ethnographical study on children's racialized becoming in a raceblind context . [Ph.d.-afhandling]. Aalborg Universitetsforlag.
- Aalborg Kommune. (2017). Ny model på tosprogsområdet 2017. Bilag til møde i Skoleudvalget, 3. december 2019 .  Hentet  21.02.23  fra  https://polweb.nethotel.dk/Produkt/PolWeb/Sog/ShowFile.asp?p=furesoe07 &ID=114865
- Aalborg kommune (2023) Tosprogede elever. Hentet 01.02.23 fra: https://www.aalborg.dk/skole-og-uddannelse/ skole/tosprogede-elever
- Aarhus Kommune (1997). Styrelsesvedtægt for folkeskolerne i Aarhus Kommune. Bilag 8. Modtagelsesklasser. Hentet  23.03.23  fra  https://www.aarhus.dk/media/35736/styrelsesvedtaegt-for-folkeskolerne-i-aarhuskommune.pdf
- Aarhus Kommune (2021) Undersøgelse af DSA-området i Aarhus Kommune. Hovedrapport. Hentet 21.02.23 fra: https://detvigoer.aarhus.dk/media/66085/hovedrapport-undersoegelse-af-dsa-omraadet-i-aarhuskommune-2021.pdf
- Aarhus Kommune (2022). Modtagelsesklasser i skoleåret 2022/23 . Hentet 21.02.23 fra https://www.aarhus.dk/ media/44409/oversigt-over-modtagelsesklasser-2022-23.pdf
- Aarhus Kommune (2023a). Introduktion til dansk som andetsprogsområdet .  [Brochure]. Hentet 21.02.23 fra https://dagsordener.aarhus.dk/vis/pdf/bilag/0badd9c7-1de4-4316-b5ec-0179e3aa4224/?redirectDirectly ToPdf=false
- Aarhus  Kommune (2023b). Skal  dit  barn  i  modtagelsesklasse? Hentet  21.02.23  fra.  https://www.aarhus.dk/ borger/pasning-skole-og-uddannelse/skole-sfo-og-klub/foer-dit-barn-starter-i-skole/skal-dit-barni-modtagelsesklasse/