<!-- image -->

## Danskernes brug af nyhedsmedier 2023

Schrøder, Kim; Blach-Ørsten, Mark; Eberholst, Mads Kæmsgaard

DOI: 10.5281/zenodo.7956294

Publication date: 2023

Document Version Også kaldet Forlagets PDF

## Citation for published version (APA):

Schrøder, K., Blach-Ørsten, M., & Eberholst, M. K. (2023). Danskernes brug af nyhedsmedier 2023 . Center for Nyhedsforskning, Roskilde Universitet. Danskernes brug af nyhedsmedier https://doi.org/10.5281/zenodo.7956294

## General rights

Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.

- Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.
- You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain.
- You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal.

## Take down policy

If you believe that this document breaches copyright please contact rucforsk@kb.dk providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim.

## Danskernes brug af nyhedsmedier 2023

Kim Schrøder

Mark Blach-Ørsten

Mads Kæmsgaard Eberholst

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING Roskilde Universitet

1

## Danskernes	brug	af	nyhedsmedier	2023

Kim	Schrøder,	Mark	Blach-Ørsten,	Mads	Kæmsgaard	Eberholst

Forskningsrapport

Rapportens	analyser	er	udarbejdet	af	Kim	Schrøder,	Mark	Blach-Ørsten	og	Mads	Kæmsgaard Eberholst,	Center	for	Nyhedsforskning,	Roskilde	Universitet.	Samarbejdet	med	Reuters	Institute for	the	Study	of	Journalism	er	i	2022-2024	muliggjort	af	en	bevilling	fra	Dagspressens	Fond.

© Ophavsretten til denne publikation tilhører: Forfatterne og Center for Nyhedsforskning

## Kontakt:

Kim Schrøder, kimsc@ruc.dk Mark Blach-Ørsten, oersten@ruc.dk Mads Kæmsgaard Eberholst, makaeb@ruc.dk

Printed in Denmark 2023 1. udgave, 1. oplag

Online edition

DOI: 10.5281/zenodo.7956294

ISBN: 978-87-973514-3-7

## Center for Nyhedsforskning

Institut for Kommunikation og Humanistisk Videnskab

Roskilde Universitet Universitetsvej 1 4000 Roskilde

www.ruc.dk/cfn

ISSN: 2596-6472

## Forord

Danske	nyhedsbrugere	kan	-	deres	forskelligheder	til	trods	-	inddeles	i	fire	brugertyper,	der	er kendetegnet	ved	deres	'nyhedsrepertoirer';	det	vil	sige	brugermønstre,	som	opstår	ud	fra	de	forskellige	medieteknologier	og	indholdsleverandører,	som	folk	bruger	i	dagligdagen.	Danskerne kan	på	denne	måde	inddeles	i	Minimale	nyhedsbrugere,	Ivrige	nyhedsbrugere,	TV-nyhedsbrugere	og	Alsidige	nyhedsbrugere. Denne	rapport	om	Danskernes	Brug	af	Nyhedsmedier	2023	har	for	første	gang	brugt	de	data,	vi får	gennem	vores	samarbejde	med	The	Reuters	Digital	News	Report,	til	at	udarbejde	analyser	af danskernes	nyhedsrepertoirer	(se	side	47). Rapporten	tager	også,	som	tidligere	år,	en	pejling	på,	hvordan	danskerne	i	det	hele	taget	navigerer i	nyhedsmedielandskabet.	Det	gør	vi	ved	dels	at	følge	op	på	de	udviklingsmæssige	nedslagspunkter,	som	vi	har	kortlagt	systematisk	siden	2013	(såsom	brug	af	nyhedsmedietyper,	foretrukne nyhedsmedietyper,	brandloyalitet	på	nettet,	betalingsvillighed,	brug	af	podcast,	m.fl.),	dels	ved	at analysere	en	række	udvalgte	temaer	mere	i	dybden. De	særlige	emner	i	denne	2023-rapport	er:	Undgåelse	af	nyheder,	brug	af	podcast,	danskernes syn	på	public	service,	brug	af	lokale	og	regionale	nyhedsmedier,	finansjournalistik	samt	holdnin- ger	til	algoritmestyret,	personaliseret	indhold.

## Brugernes	nyhedslandskab	er	tværmedialt

Reuters-undersøgelsen	har	sin	særlige	styrke	i	forskningslandskabet,	fordi	den	foretager	en	sammenlignende	international	analyse,	der	gør	det	muligt	at	se	tværgående	tendenser	i	de	nationale nyhedslandskaber	og	forskelle	mellem	de	forskellige	lande.	I	2023	omfatter	analysen	46	lande	på fem	kontinenter	(Newman	m.fl.	2023). En	anden	styrke	ved	Reuters-undersøgelsen	er	dens	tværmediale	design:	Den	omfatter	samtlige nyhedsplatforme	og	-brands,	på	tværs	af	traditionelle,	digitale	og	sociale	medier,	og	den	tilvejebringer	således	viden	om	brugeradfærden	i	det	samlede	nyhedslandskab.	Reuters-undersøgelsen er	forankret	i	den	grundlæggende	opfattelse,	at	brugernes	adfærd	principielt	er	tværmedial,	og at	man	derfor	opnår	en	særlig	helhedsforståelse	af	nyhedsbrugerne	i	den	samlede	nyhedskultur, når	man	benytter	sig	af	spørgeskemaundersøgelser. I	nyere,	internationale	analyser	på	medieområdet	tilhører	Danmark	sammen	med	de	øvrige	nordiske	lande	et	særligt nordisk mediesystem,	der	adskiller	sig	fra	andre	mediesystemer:	Det vestlige nyhedssystem	med	lande	som	USA	og	Canada;	det centraleuropæiske mediesystem	med	lande som	Tyskland	og	Storbritannien;	og	det sydeuropæiske mediesystem	med	landene	omkring	Middelhavet	(Brüggemann	m.fl.	2014).	Ligesom	i	rapporterne	de	foregående	år	perspektiverer	vi	i dette	års	rapport	brugen	af	de	danske	nyhedsmedier	i	forhold	til	disse	andre	mediesystemer	uden dog	at	gå	i	dybden	med	disse	andre	mediesystemers	karakteristika:	Vi	fokuserer	især	på	Danmark i	relation	til	Norge,	Sverige	og	Finland;	men	har	desuden	fra	hvert	af	de	øvrige	mediesystemer

udvalgt	to	lande	fra	Reuters-undersøgelsen	for	at	fremhæve	både	ligheder	og	forskelle	landene imellem.	Fra	det	vestlige	mediesystem	kigger	vi	derfor	på	USA	og	Canada;	fra	det	centraleuropæiske	mediesystem	har	vi	udvalgt	Storbritannien	og	Tyskland;	og	fra	det	sydeuropæiske	system kigger	vi	på	Frankrig	og	Spanien.	Hvis	man	er	interesseret	i	nyhedsbrug	i	de	øvrige	36	lande	i Reuters-undersøgelsen,	henviser	vi	til	den	samlede	rapport	http://www.digitalnewsreport.org/ Roskilde,	oktober	2023

## Kim	Schrøder,	Mark	Blach-Ørsten	og	Mads	Kæmsgaard	Eberholst

## Resume	af	DEL	I:	Årets	temaer

## Undgåelse	af	nyheder

- Der	er	19	pct.	af	danskere,	der	siger,	at	de	'ofte'	eller	'nogle	gange'	undgår	nyheder	-	2-3 procentpoint	lavere	end	i	de	øvrige	nordiske	lande.	Det	danske	tal	er	uændret	siden	2022. 4	pct.	siger,	at	de	'ofte'	undgår	nyheder.
- Kvinder	(23	pct.)	er	mere	tilbøjelige	til	at	undgå	nyheder	end	mænd	(14	pct.)
- Alder:	De	55-64-årige	er	med	17	pct,	og	de	65+-årige	(11	pct.)	er	mindre	tilbøjelige	til	at undgå	nyheder.	De	yngre	aldersgrupper	ligger	på	landsgennemsnittet	på	19	pct.
- Politisk	observans:	59	pct.	af	de	højreorienterede	undgår	aldrig	nyheder,	over	for	42	pct. af	de	venstreorienterede.
- I	 2023	 er	 det	 mest	 undgåede	 nyhedsemne	 Ukraine	 (51	 pct.).	 De	 næstmest	 undgåede emner	er	Sport	(26	pct.)	og	Klima	(25	pct.).

## Syn	på	public	service-nyheder

- 74	pct.	af	danskerne	svarer,	at	public	service-nyhedsmedier	er	vigtige	for	samfundet.	I Finland	er	tallet	79	pct,	mens	tallene	er	72	pct.	for	Norge	og	68	pct.	for	Sverige.
- Aldersmæssigt	er	det	de	18	til	24-årige,	der	i	lavest	omfang	mener,	at	public	service	er	af vigtighed	for	samfundet,	mens	især	aldersgrupperne	55-64	år	og	65+	begge	svarer,	at public	service	er	meget	eller	ret	vigtigt	for	samfundet.
- Den	største	forskel	finder	vi	dog,	hvis	vi	kigger	på	variablen	'politisk	interesse'.	Her	svarer 80	pct.	af	de	respondenter,	der	erklærer	sig	'meget	interesserede	i	politik',	at	public	service	spiller	en	vigtig	samfundsmæssig	rolle,	mens	det	samme	kun	gør	sig	gældende	for	38 pct.	af	de	respondenter,	der	svarer,	at	de	ingen	interesse	har	i	politik.
- Blandt	aldersgruppen	45+	finder	vi	de	fleste	brugere	af	flow-tv	på	DR	og	TV	2,	og	de	fleste brugere	af	printaviser.	Lidt	overraskende	er	det	dog,	at	de	18	til	24-årige	i	højere	grad	end aldersgruppen	25	til	44	år	læser	aviser	på	print.	35	pct.	af	denne	aldersgruppe	læser	således	aviser,	mens	kun	20	pct.	af	aldersgruppen	ser	flow-tv	på	DR,	og	15	pct.	ser	flow-tv på	TV	2.
- Brugen	af	public	service-nyhedsmedier	ser	ikke	ud	til	negativt	at	påvirke	villigheden	til	at betale	for	andre	typer	af	nyhedsmedier.	Derimod	er	der	blandt	brugere,	der	betaler	for nyheder,	en	højere	brug	af	samtlige	public	service-medier	(online),	end	blandt	gruppen, der	ikke	betaler	for	nyheder.

## Brug	af	podcast

- 34	pct.	af	danskerne	lytter	til	podcast.	Flere	andre	lande	ligger	højere:	Sverige	44	pct,	USA 41	pct,	Spanien	45	pct.
- Jo	yngre,	jo	mere	podcastlytning:	Cirka	60	pct.	i	aldersgruppen	18-34,	over	for	22	pct. blandt	de	55-64-årige	og	kun	11	pct.	i	gruppen	65+.	DR	dominerer	blandt	udgiverne	af

5

- nyhedspodcast:	51	pct.	har	lyttet	til	en	DR-podcast,	6	pct.	til	en	TV2-podcast,	5	pct.	til	en Podimo-podcast.
- De	mest	aflyttede	nyhedspodcasts	er	Genstart	(26	pct,	DR),	Orientering	(6	pct,	DR),	Dato (5	pct,	TV2),	og	Det	vi	taler	om	(4	pct,	BT)

## Brug	af	lokale	og	regionale	nyhedsmedier

- Den	digitale	brug	af	digitale	lokale	og	regionale	medier	fra	2015	til	2023	viser,	at	brugen af	lokale	dagblade	digitalt	startede	langsomt	og	er	stagneret	på	omkring	11	pct.	i	2023.
- Aldersgrupperne	35	år	til	65+	år	er	de	hyppigste	brugere	af	regionale/lokale	dagblades online	nyhedssites.	Aldersgrupperne	45	år	til	65+	år	er	de	hyppigste	brugere	af	ugeaviser på	print,	mens	aldersgrupperne	45	år	til	65+	år	er	de	hyppigste	brugere	af	regionale	nyheder	på	TV	2	(flow)	samt	DR	P4.
- 13	pct.	betaler	for	nyheder	i	Region	Sjælland,	mens	tallet	er	22	pct.	i	Region	Hovedstaden. Forskelle	på	de	enkelte	regioners	befolkningsmæssige	størrelse,	indtægtsniveau,	uddannelsesniveau	og	alderssammensætning	er	sandsynlige	årsager	til	det	store	spænd	i	betalingsvillighed.

## Finansjournalistik

- Trods	den	digitale	udvikling	og	opblomstringen	af	finansiel	rådgivning	på	sociale	medier, som	f.eks.	YouTube,	er	det	stadig	de	traditionelle	nyhedsmedier,	der	for	62	pct.	af	danskerne	er	den	foretrukne	kilde	til	nyheder	om	erhverv	og	finans.
- Over	40	pct.	af	danskerne	oplever,	at	erhvervsstof/finansielt	stof	er	både	nemt	at	forstå og	nemt	at	anvende	i	hverdagen.	Samtidig	er	der	dog	en	forholdsvis	stor	andel,	29	pct,	der svarer	hverken-eller,	og	endelig	er	der	henholdsvis	22	og	27	pct,	der	oplever	problemer med	enten	anvendelse	eller	forståelse	af	stoffet	i	hverdagen

## Holdninger	til	algoritmestyret,	personaliseret	indhold

- 57	pct.	af	danskerne	er	bekymrede	for,	at	mere	personligt	tilpassede	nyheder	kan	betyde, at	de	går	glip	af	vigtig	information.
- Mindst	bekymrede	er	den	yngste	aldersgruppe	(18	til	24	år)	-	her	er	'kun'	44	pct.	bekymrede	for	at	gå	glip	af	vigtig	information.

6

## Danskernes	nyhedsrepertoirer	2023

- Danske	nyhedsbrugere	kan	inddeles	i	fire	nyhedsbrugertyper.	Deres	forskelligheder	til trods	spiller	public	servicenyheder	en	stor	rolle	i	alle	fire	repertoirer.
- Minimale	nyhedsbrugere møder	nyheder	tilfældigt,	bruger	nyheder	sjældent,	og	interesserer	sig	kun	lidt	for	nyheder.
- Ivrige	nyhedsbrugere bruger	nyheder	flere	gange	dagligt,	er	særdeles	interesserede	i	nyheder	og	har	stor	tillid	til	nyhedsmedierne.
- TV-nyhedsbrugere er	markant	orienteret	imod	traditionelle	TV-nyheder	på	flow-TV.
- Alsidige	nyhedsbrugere er	højfrekvente	nyhedsbrugere,	er	meget	interesserede	i	nyheder og	bruger	en	bred	palet	af	nyhedsmedier,	blandt	andet	trykte	aviser	og	onlinenyheder	fra de	nationale	aviser.

7

## Resume	af	DEL	II:	Nyhedsbrugens	nøgletal	2023

## Ugentlig	brug	af	nyhedsmedier	(rækkevidde)

- TV-nyheder	taber	også	i	2023	en	del	af	det	vundne	terræn	fra	pandemitiden	og	falder	med 5	procentpoint	til	59	pct.	af	danskerne,	ligesom	TV-kanalers	nyhedssites	falder	med	4 procentpoint	til	39	pct.
- De	øvrige	nyhedsmedier	falder	med	2-3	procentpoint:	Avisernes	onlinesites	44	pct,	nyheder	fra	sociale	medier	40	pct,	Radionyheder	32	pct,	Trykte	aviser	16	pct.	Den	yngste	og de	to	ældste	aldersgrupper	har	nedsat	deres	brug	af	TV-nyheder	med	6-9	procentpoint.
- 48	pct.	af	de	unge	18-24	år	bruger	nyheder	fra	sociale	medier,	et	fald	på	2	procentpoint. De	to	ældste	aldersgruppers	brug	af	trykte	aviser	er	faldet	med	henholdsvis	9	og	7	procentpoint.

## Danskernes	foretrukne	nyhedsmedietyper

- Danskernes	foretrukne	nyhedsmedietyper	er	relativt	stabile.
- TV-nyheder	foretrækkes	af	37	pct,	TV-kanalers	onlinesites	af	15	pct,	Radionyheder	af	7 pct,	Avisers	onlinenyheder	af	20	pct,	Trykte	aviser	af	4	pct,	og	nyheder	fra	sociale	medier af	12	pct.	Disse	gennemsnitstal	dækker	over	store	aldersforskelle:
- Foretrukne	nyhedsmedier	for	hver	aldersgruppe	-	Top-2:
- o 18-24	år:	Sociale	medier	(30%),	TV-kanalers	onlinenyheder	(18%)
- o 25-34	år:	TV-kanalers	onlinenyheder	(23%),	Avisers	onlinenyheder	(20%)
- o 35-44	år:	Avisers	onlinenyheder	(27%),	TV-nyheder	(24%)
- o 45-54:	TV-nyheder	(35%),	Avisers	onlinenyheder	(25%)
- o 55-64:	TV-nyheder	(51%),	Avisers	onlinenyheder	(19%)
- o 65+:	TV-nyheder	(53%),	Avisers	onlinenyheder	(16%)

## Danskernes	brandloyalitet	er	høj

- Danskerne	-	og	de	andre	nordiske	lande	-	er	stadig	blandt	de	mest	brandloyale	nyhedsbrugere	på	nettet	blandt	de	lande,	vi	sammenligner	os	med.
- 53	pct.	går	direkte	til	et	specifikt	nyhedsmedie	eller	en	app,	når	de	vil	have	nyheder	(-2 procentpoint),	uændret	32	pct.	går	via	sociale	medier,	uændret	24	pct.	bruger	søgemaskiner.	Unges	brandloyalitet	(uændret	34	pct.)	er	stadig	høj	sammenlignet	med	andre	lande.
- Sociale	medier	er	faldet	8	procentpoint	til	40	pct.	og	dominerer	stadig	i	de	18-24-åriges veje	til	nyheder.

## Nyheder	som	tekst,	video	eller	lyd?

- Danskerne	foretrækker	fortsat	at	få	nyheder	som	tekst	(57%),	mens	20	pct.	foretrækker nyhedsvideoer	og	8	pct.	foretrækker	nyheder	som	lyd.
- Der	er	betydelige	aldersforskelle	hvad	angår	disse	præferencer	-	det	er	især	de	ældre grupper,	der	foretrækker	videonyheder.

## Nyhedsorganisationernes	rækkevidde	online

- Hvad	angår	nyhedsorganisationernes	rækkevidde	online,	er	public-serviceorganisationernes	rækkevidde	næsten	uændret 40	pct.	af	danskerne.
- Ekstrabladet.dk	og	bt.dk	når	henholdsvis	31	pct.	og	25	pct.	af	danskerne.
- Morgenaviserne	når	ud	til	ca.	10	pct.	online	og	5-6	pct.	i	trykt	udgave.

## Uændret	betalingsvilje

- Danskernes	betalingsvilje	for	onlinenyheder	er	i	2023	uændret	19	pct.
- Der	er	dog	stor	forskel	på	betalingsvilligheden	på	tværs	af	landets	fem	regioner.
- Betalingsvilligheden	er	22	pct.	i	Region	Hovedstaden,	men	kun	13	pct.	i	Region	Sjælland.

## Færre	danskernes	bruger	sociale	medier til	at	finde	nyheder .

- I	2022	år	svarede	46	pct,	at	de	slet	ikke	havde	brugt	sociale	medier	til	at	opsøge	nyheder.
- I	2023	svarer	50	pct,	at	de	ikke	tilgår	nyheder	via	sociale	medier.
- Blandt	de	danskerne,	der	tilgår	nyheder	via	sociale	medier,	foretrækker	flest	danskerne stadig	Facebook,	men	antallet	af	danskere,	der	tilgår	nyheder	via	Facebook,	er	faldet	4 procentpoint	fra	2022	til	2023.

## Stadig	høj	tillid	til	nyhedsmedierne

- Den	generelle	tillid	til	nyhedsmedier	ligger	på	57	pct.	i	Danmark.
- Tillid	til	nyhedsmedier	påvirkes	dog	af	flere	ting.	Blandt	danskerne	med	ingen	interesse for	politik	er	det	for	eksempel	kun	32	pct,	der	har	generel	tillid	til	nyhedsmedier.	Alder har	også	betydning	for	tillid.	Således	er	det	kun	39	pct.	blandt	de	18-24-årige,	der	udtrykker	en	generel	tillid	til	nyhedsmedier,	mens	tallet	for	de	25-34-årige	er	48	pct.
- Kort	uddannelse	og	lav	løn	hænger	ligeledes	sammen	med	lavere	tillid: Blandt	danskere med	lang	uddannelse	har	59	pct.	tillid	til	nyhedsmedier	generelt,	mens	det	samme	tal	for danskere	med	lav	uddannelse	er	51	pct.
- Blandt	danskere	med	høj	løn	har	64	pct.	tillid	til	nyhedsmedier	generelt,	mens	tallet	for danskerne	med	lav	løn	er	51	pct.
- I	forhold	til	politisk	observans	er	forskellene	små.	Blandt	vælgere	på	midten	udtrykker 60	pct.	tillid	til	nyhedsmedier	generelt,	mens	det	samme	tal	for	vælgere	til	højre	for	midten	er	57	pct.	og	for	vælgere	til	venstre	for	midten	ligeledes	57	pct.

9

## Indholdsfortegnelse

| Omundersøgelsen                                                  |   14 |
|------------------------------------------------------------------|------|
| DEL 1: Årets temaer                                              |   16 |
| Undgåelse af nyheder                                             |   16 |
| Public service                                                   |   24 |
| Podcast                                                          |   35 |
| Lokale-og regionale nyhedsmedier                                 |   40 |
| Finansjournalistik                                               |   43 |
| Personaliseret indhold                                           |   45 |
| Danskernes nyhedsrepertoirer                                     |   47 |
| DEL II: Nyhedsbrugens nøgletal 2023                              |   52 |
| Brug af digitale platforme generelt og til nyheder               |   52 |
| Brug af nyhedsmedietyper (dækning)                               |   54 |
| Foretrukne nyhedsmedier                                          |   59 |
| Brandloyalitet på nettet: Hvordan finder man vej til nyheder?    |   63 |
| Foretrukne måde at tilgå nyheder online: Tekst, video eller lyd? |   67 |
| Danske nyhedsbrands' rækkevidde online og offline                |   69 |
| Betaling for onlinenyheder i Danmark                             |   72 |
| Sociale medier                                                   |   81 |
| Tillid til nyhedsmedierne                                        |   86 |
| Fake news                                                        |   90 |
| Mediekritik                                                      |   91 |
| Litteratur                                                       |   93 |

## Figurer	og	tabeller	i	rapporten

| Figur 1: Undgåelse af nyheder, internationalt                                                 | 17                                                                                            |
|-----------------------------------------------------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------------|
| Figur 2: Bevidst undgåelse af nyheder fordelt på alder                                        | 18                                                                                            |
| Figur 3: Bevidst undgåelse af nyheder fordelt på demografi                                    | 19                                                                                            |
| Figur 4: Undgåelse af nyheder og interesse for politik                                        | 20                                                                                            |
| Figur 5: Handlinger for bevidst at undgå nyheder                                              | 21                                                                                            |
| Figur 6: Emner, der bevidst søges undgået                                                     | 22                                                                                            |
| Figur 7: Interesse for forskellige typer af nyheder blandt alle og nyhedsundgåere             | 23                                                                                            |
| Figur 8: Personlig/samfundsmæssig vigtighed af public service, international sammenligning    | 26                                                                                            |
| Figur 9: Samfundsmæssig vigtighed af public service, demografisk                              | 28                                                                                            |
| Figur 10: Personlig vigtighed af public service, demografisk                                  | 30                                                                                            |
| Figur 11: Procentmæssig forskel betalende/ikke betalende: Vigtighed af public service og brug | Figur 11: Procentmæssig forskel betalende/ikke betalende: Vigtighed af public service og brug |
| af public service-brands (online), Danmark 2023.                                              | 32                                                                                            |
| Figur 12: Nationale public service-brands fordelt på alder                                    | 33                                                                                            |
| Figur 13: Lokale/regionale public service-brands fordelt på alder                             | 34                                                                                            |
| Figur 14: Lokale/regionale public service-brands fordelt på region                            | 35                                                                                            |
| Figur 15: Brug af podcast, Danmark 2021-2023                                                  | 36                                                                                            |
| Figur 16: Brug af podcast fordelt på aldersgrupper                                            | 37                                                                                            |
| Figur 17: Ændring af tid forbrugt på lytning af podcast                                       | 38                                                                                            |
| Figur 18: Lytning til navngivne podcast, antal nævnt                                          | 39                                                                                            |
| Figur 19: Top 10 podcasts                                                                     | 39                                                                                            |
| Figur 20: Top 5 udgivere af podcast                                                           | 40                                                                                            |
| Figur 21: Reach online (lokale medier), 2015-2023                                             | 41                                                                                            |
| Figur 22: Betaling for journalistik, regionalt                                                | 42                                                                                            |
| Figur 23: Betaling for nyheder, lokalt og internationalt                                      | 43                                                                                            |
| Figur 24: Kilder til finansielle nyheder                                                      | 44                                                                                            |
| Figur 25: Forståelsen og anvendelsen af erhvervsstof i hverdagen                              | 45                                                                                            |
| Figur 26: Holdning til udvælgelse af historier                                                | 46                                                                                            |
| Figur 27: Bekymring for personaliseret indhold                                                | 47                                                                                            |
| Tabel 1 (Figur 28): Danskernes nyhedsrepertoirer                                              | 49                                                                                            |

| Figur 29: Brug af digitale platforme generelt, internationalt                                                                |   52 |
|------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|------|
| Figur 30: Brug af digitale platforme til nyheder seneste uge, internationalt                                                 |   53 |
| Figur 31: Smartphone brugt til nyheder, 2013-2023, internationalt                                                            |   54 |
| Figur 32: Nyhedsmedietyper, 2014-2023                                                                                        |   55 |
| Figur 33: Brug af nyhedsmedietyper fordelt på aldersgrupper                                                                  |   58 |
| Figur 34: Foretrukne nyhedsmedietyper, internationalt                                                                        |   60 |
| Figur 35: Foretrukne nyhedsplatforme i Danmark, 2013-2023                                                                    |   61 |
| Figur 36: Foretrukne nyhedsmedietyper i forhold til alder                                                                    |   62 |
| Tabel 2 (Figur 37): Veje til nyheder, internationalt                                                                         |   64 |
| Tabel 3 (Figur 38): Veje til nyheder, aldersforskelle                                                                        |   67 |
| Figur 39: Foretrukne måder at tilgå nyheder                                                                                  |   68 |
| Figur 40: Brug af video fordelt på platforme                                                                                 |   68 |
| Figur 41: Top nyhedsbrands online - ugentlig rækkevidde                                                                      |   70 |
| Figur 42: Top brands traditionelle platforme: Tv, radio, trykt - ugentlig rækkevidde                                         |   72 |
| Figur 43: Andelen, der betalte for nyheder i det seneste år, internationalt                                                  |   73 |
| Figur 44: Andelen, der betalte for nyheder det seneste år, aldersgrupper                                                     |   74 |
| Figur 45: Betalingsformer, aldersgrupper                                                                                     |   75 |
| Figur 46: Betaling for nyheder, brands                                                                                       |   76 |
| Figur 47: Årsager til at betale abonnement                                                                                   |   77 |
| Figur 48: Handlinger i forhold til betaling det seneste år                                                                   |   78 |
| Figur 49: Årsager til at opsige abonnement                                                                                   |   78 |
| Figur 50: Hvad kunne få ikke-betalende til at betale for journalistik?                                                       |   79 |
| Figur 51: Ville betale for journalistik, hvis abonnementet var billigere, interesse for politik, uddannelse, indkomst, alder |   80 |
| Figur 53: Aldersfordeling af nyhedsbrugen på udvalgte sociale medier                                                         |   83 |
| Figur 54: Kilder til nyheder på sociale medier                                                                               |   84 |
| Figur 55: Emner på sociale medier                                                                                            |   85 |
| Figur 56: Erfaring med aktiv deltagelse på nyhedssider eller sociale medier                                                  |   86 |
| Figur 57: Adfærd ved politisk debat online/offline                                                                           |   86 |
| Figur 58: Tillid til nyheder generelt og nyheder, jeg anvender                                                               |   87 |
| Figur 59: Tillid til nyheder generelt og nyheder, jeg anvender, demografisk fordeling                                        |   88 |

| Figur 60: Tillid og politisk standpunkt                            |   89 |
|--------------------------------------------------------------------|------|
| Figur 61: Tillid til nyhedsbrands, andel med høj tillid, 2020-2023 |   90 |
| Figur 62: Bekymring over fake news på internet, 2018-2023          |   91 |
| Figur 63: Hører eller ser kritik af nyhedsmedier og journalister   |   92 |
| Figur 64: Hvor mediekritikken opleves fra                          |   92 |

## Om	undersøgelsen

Formålet	med	den	internationale	Reuters-undersøgelse	og	med	vores	rapport	om	Danmark,	der udspringer	heraf,	er	at	forstå,	hvordan	folk	bruger	nyheder	på	tværs	af	platforme	og	formater	i en	række	forskellige	lande	verden	over.	Den	er	resultatet	af	et	samarbejde	mellem Center	for	Nyhedsforskning ved	Roskilde	Universitet	og	en	række	internationale	samarbejdspartnere,	under ledelse	af The	Reuters	Institute	for	the	Study	of	Journalism ved	University	of	Oxford.	Undersøgelsen er	gennemført	af	analyseinstituttet	YouGov	som	en	online	spørgeskemaundersøgelse.	Spørgsmålene	var	i	felten	fra	slutningen	af	januar	til	begyndelsen	af	februar	2023.

Den	danske	stikprøve	(N=2033)	afspejler	den	andel	af	befolkningen,	der	har	adgang	til	internettet (98	pct.)	(Newman	et	al.	2023).	Fra	og	med	2021	sorteres	de	adspurgte,	der	siger,	at	de	bruger nyheder	mindre	end	en	gang	om	måneden,	ikke	længere	fra;	de	frasorterede	omfattede	typisk	23	pct.	af	stikprøven.	Den	nye	fremgangsmåde	kan	påvirke	nogle	af	tallene	marginalt,	fordi	stikprøven	i	modsætning	til	før	2021	nu	omfatter	respondenter,	der	formentlig	er	mindre	interesserede	i	nyheder,	har	mindre	tillid	til	nyheder,	er	mindre	villige	til	at	betale	for	nyheder,	osv.

Undersøgelsen	afspejler	altså	svar	fra	online	nyhedsbrugere.	Respondenterne	kommer	fra	YouGov's	panel,	og	undersøgelsen	er	derfor	ikke	baseret	på	fuldt	ud	tilfældig	udvælgelse,	men	er	vejet for	repræsentativitet	med	hensyn	til	alder,	køn,	geografisk	fordeling	og	socialklasse	på	baggrund af	data	fra	blandt	andet	Danmarks	Statistik.	I	rapporteringen	har	vi	siden	2021	valgt	at	opdele aldersgruppen	55+	i	to:	de	55-64-årige	og	gruppen	over	65,	med	det	formål	at	kunne	skelne	mellem	'de	unge	ældre'	og	'de	ældre	ældre'.

I	en	række	lande,	heriblandt	Danmark,	er	stikprøven	siden	2022	også	politisk	repræsentativ;	baseret	på	deltagernes	stemme	ved	det	seneste	valg.	Da	undersøgelsen	er	en	online	spørgeskemaundersøgelse,	inkluderer	den	ikke	den	del	af	befolkningen,	der	ikke	bruger	internettet	(2	pct.) (Newman	et	al.	2023).

Resultaterne	er	dermed	ikke	nødvendigvis	repræsentative	for	befolkningen	som	helhed	og	underrepræsenterer	sandsynligvis	særligt	ældre	danskere	samt	danskere	med	lav	indkomst	og	lavt uddannelsesniveau.	Dette	gælder	i	højere	grad	for	de	deltagerlande,	hvor	andelen	af	internetbrugere	er	lavere	end	i	Danmark.	De	lande,	vi	sammenligner	med	Danmark	i	denne	rapport,	ligger tæt	på	det	danske	niveau	for	internetbrug.	Desuden	er	undersøgelsen,	som	alle	andre	af	sin	art, påvirket	af	problemer	med	pligtsvar	(tendens	til,	at	folk	overdriver	deres	deltagelse	i,	hvad	de betragter	som	ting,	de	'burde'	gøre,	for	eksempel	følge	med	i	nyheder).	Med	en	stikprøve	af	denne størrelse	er	resultaterne	overordnet	normalt	behæftet	med	en	usikkerhed	på	op	til	+/-	2	procentpoint.	 For	 generelle	 overvejelser	 om	 undersøgelsens	 metode	 se	 https://reutersinstitute.politics.ox.ac.uk/digital-news-report/2023/methodology

Undersøgelsen	er	i	2023	gennemført	samtidig	i	46	lande	(Newman	et	al.	2023).	Ud	over	Danmark er	der	tale	om	Portugal,	Norge,	Sverige,	Belgien,	Holland,	Schweiz,	Østrig,	Ungarn,	Tjekkiet,	Slovakiet,	Polen,	Kroatien,	Rumænien,	Bulgarien,	Grækenland,	Tyrkiet,	Hongkong,	Japan,	Malaysia,

Singapore,	Taiwan,	Sydkorea,	Canada,	Brasilien,	Argentina,	Chile,	Mexico,	Finland,	Frankrig,	Italien,	Spanien,	Storbritannien,	Tyskland,	USA,	Australien,	Irland,	Sydafrika,	Filippinerne,	Kenya, Nigeria,	Colombia,	Peru,	Indien,	Indonesien	og	Thailand.	I	alle	lande	dækker	undersøgelsen	kun den	del	af	befolkningen,	der	er	internetbrugere	(varierende	fra	tæt	på	100	pct.	i	Danmark,	Norge og	Holland	til	cirka	60	pct.	i	Indien	og	Sydafrika).

I	denne	rapport	sammenligner	vi	-	for	at	gøre	tabellerne	mere	overskuelige	-	Danmark	med	ni	af disse	lande,	som	kulturelt	og	politisk	er	relativt	sammenlignelige	med	Danmark.	Som	nævnt	i	Forordet	tager	vi	udgangspunkt	i	fænomenet	'mediesystemer'	(Brüggemann	et	al.	2014),	hvor	Danmark	deler	mediesystem	med	Norge,	Sverige	og	Finland	(det	nordiske	mediesystem);	fra	hvert	af de	øvrige	mediesystemer	har	vi	udvalgt	to	lande	fra	Reuters-undersøgelsen,	som	tjener	til	at fremhæve	både	ligheder	og	forskelle	landene	imellem.	Fra	det	vestlige	mediesystem	kigger	vi	på USA	og	Canada;	fra	det	centraleuropæiske	mediesystem	har	vi	udvalgt	Storbritannien	og	Tyskland;	og	fra	det	sydeuropæiske	system	kigger	vi	på	Frankrig	og	Spanien.

Læsere,	der	er	interesserede	i	den	fuldstændige	undersøgelse,	eller	i	konkrete	lande	fra	Asien, Syd-	og	Mellemamerika	samt	Australien	og	Sydafrika,	kan	orientere	sig	i	den	internationale	rapport	om	undersøgelsen, Reuters	Institute	Digital	News	Report	2023 ,	som	er	frit	tilgængelig	på	nettet	 på	 www.digitalnewsreport.org.	 Al	 underliggende	 data	 er	 ligeledes	 tilgængeligt	 her	 til	 fri download	i	forskellige	formater.	Data	for	Danmark	kan	rekvireres	fra	forfatterne	af	denne	rapport.

Center	for	Nyhedsforskning ved	Roskilde	Universitet	har	stået	for	den	danske	del	af	denne	undersøgelse	med	finansiering	fra	Dagspressens	Fond.	Ud	over Reuters	Institute	for	the	Study	of	Journalism ved	University	of	Oxford	er	vores	samarbejdspartnere	på	dette	projekt:	Google	News	Initiative;	BBC	News,	UK;	Ofcom,	UK;	Reuters	News	Agency,	UK;	Broadcasting	Authority	of	Ireland (BAI);	Centre	d'études	sur	les	medias,	Québec,	Canada;	The	Dutch	Media	Authority;	NHK,	Japan; Media	Industry	Research	Foundation	of	Finland;	Fritt	Ord	Foundation	Norway;	Korea	Press	Foundation;	Edelman,	UK;	Leibnitz	Institute	for	Media	Research/Hans	Bredow	Institute,	Hamburg; University	of	Navarra;	University	of	Canberra;	Code	for	Africa.

## DEL	1:	Årets	temaer

I	denne	del	gennemgås	årets	temaer.	Der	er	flere	temaer,	end	der	plejer	at	være,	fordi	vi	i	dette års	rapport	har	valgt	at	sætte	fokus	nogle	af	de	store	branche-diskussioner,	der	har	været	i	2023. Således	er	håbet	med	årets	større	tematiske	sektion,	at	vi	kan	bidrage	aktivt	til	de	store	og	vigtige diskussioner	i	den	danske	medievirkelighed.	De	særlige	emner	i	denne	2023-rapport	er:	Undgåelse	af	nyheder,	brug	af	podcast,	danskernes	syn	på	public	service,	brug	af	lokale	og	regionale nyhedsmedier,	finansjournalistik	samt	holdninger	til	algoritmestyret,	personaliseret	indhold.	I denne	tematiske	sektion	har	vi	også	valgt	at	udarbejde	en	repertoire-analyse	af	danskernes	nyhedsbrug.	Her	fremanalyserer	vi	inden	for	nyhedsuniverset	nogle	overordnede	brugertyper.

## Undgåelse	af	nyheder

## Det	overordnede	billede	af	nyhedsundgåelse	i	verden

Selvom	nyhedsundgåelse	har	været	et	hedt	diskuteret	emne	i	mediebranchen	de	seneste	år,	så	er der	i	årets	internationale	tal	positive	tendenser	at	spore.	Generelt	er	niveauet	for	nyhedsundgåelse	faldende	blandt	alle	de	deltagende	lande.	Sidste	år	lå	den	samlede	nyhedsundgåelse	på	38 pct,	og	den	er	i	år	faldet	til	36	pct.	(ikke	vist	på	Figur	1).	Ser	vi	alene	på	nyhedsundgåelse	i	de lande,	vi	sammenligner	os	med	i	denne	rapport,	er	niveauet	generelt	noget	under	det	internationale	gennemsnit,	dog	med	både	positive	og	negative	undtagelser.	Negativt	træder	både	USA	og Storbritannien	frem	og	ligger	omkring	eller	over	gennemsnittet.	Forklaringen	på	dette	skyldes	i overvejende	grad	det	amerikanske	mediebillede,	der	er	stærkt	polariseret	(se	eventuelt	den	internationale	rapport),	og	for	Storbritanniens	vedkommende	er	de	samme	tendenser	gældende; sandsynligvis	forstærket	af	en	række	medierelaterede	skandaler.	I	den	positive	ende	finder	man de	nordiske	lande,	der	alle	ligger	betragteligt	under	gennemsnittet,	og	rent	faktisk	markerer	Danmark	sig	yderligere	positivt	ved	at	være	det	land	i	Norden	med	den	laveste	grad	af	undgåelse	af nyheder.	I	verden	er	det	Japan,	der	er	lavest	rangeret	med	11	pct.	nyhedsundgåere	(ikke	vist	på figuren).

Figur	1:	Undgåelse	af	nyheder,	internationalt

Figur	1:	Q1di\_2017.	Synes	du,	at	du	bevidst	prøver	på	at	undgå	nyheder	for	tiden?

<!-- image -->

## Det	overordnede	billede	af	nyhedsundgåelse	i	Danmark

Den	årlige	Reuters-undersøgelse	af	brugen	af	nyhedsmedier,	som	denne	rapport	udspringer	af, har	siden	2016	interesseret	sig	for	de	mennesker,	der	er	'sjældne	nyhedsbrugere'	eller	som	direkte	'undgår	nyheder',	for	de	mulige	årsager	til,	at	folk	fravælger	nyheder	og	for	de	mulige	negative	konsekvenser	for	den	demokratiske	debat.	Emnet	har	også	påkaldt	sig	stor	opmærksomhed	i	den	internationale	forskningslitteratur	(Schrøder	&	Blach-Ørsten	2016;	Villi	et	al.	2022), hvor	man	blandt	andet	har	diskuteret,	hvor	udbredt	nyhedsundgåelse	skal	være,	for	at	den	bør give	anledning	til	kommerciel	eller	demokratisk	bekymring	(Palmer	&	Toff	2022).	I	vores	2022rapport	var	undgåelse	af	nyheder	et	af	de	emner,	der	påkaldte	sig	størst	interesse	både	i	nyhedsbranchen	og	mere	generelt	i	den	offentlige	debat.	I	Danmark	var	undgåelse	af	nyheder	siden	2017 steget	med	6	procentpoint	til	20	pct.	På	den	internationale	nyhedsscene	var	der	stor	bekymring for	 den	betydelige	stigning	i	nyhedsundgåelse,	der	kunne	påvises	på	tværs	af	undersøgelsens lande,	ikke	mindst	i	lande	som	USA	og	Storbritannien,	hvor	omfanget	af	nyhedsundgåelse	i	2022 omfattede	mere	end	40	pct.	af	befolkningen	(det	er	faldet	med	nogle	få	procentpoint	i	2023,	se årets	internationale	Reuters-rapport).

Blandt	de	adskillige	årsager	til	denne	adfærd	fokuserede	den	danske	debat	på	én	enkelt	årsag:	At mange	angav	som	grunden	til,	at	de	undgår	nyheder,	at	nyheder	ofte	påvirker	deres	humør	negativt.	Som	konsekvens	heraf	konkluderede	debatten,	at	nyhedsmedierne	burde	bringe	flere	positive	eller	konstruktive	nyheder	og	overså,	at	problemet	måske	i	lige	så	høj	grad	skyldes,	at	folk bliver	udmattede	af	mængden	af	nyheder	i	det	hele	taget;	specielt	den	massive	dækning	af	bestemte	emner	og	begivenheder,	for	eksempel	politik	og	coronasituationen	-	en	'nyheds-overload' (Jørstad	2023).

Den	internationale	forskergruppe	bag	undersøgelsen	besluttede	derfor,	at	2023-undersøgelsen skulle	forsøge	at	udrede	flere	aspekter	af	fænomenet	'undgåelse	af	nyheder',	med	det	formål	at sætte	nyhedsmedierne	i	stand	til	bedre	at	forstå	og	håndtere	problemet.

Figur	2:	Bevidst	undgåelse	af	nyheder	fordelt	på	alder

Figur	2:	Q1di\_2017.	Synes	du,	at	du	bevidst	prøver	på	at	undgå	nyheder	for	tiden?

<!-- image -->

Figur	2	viser,	at	19	pct.	(afrundet)	af	danskerne	siger,	at	de	undgår	nyheder	'ofte'	eller	'nogle gange',	26	pct.	siger,	at	de	undgår	nyheder	'en	gang	imellem',	mens	halvdelen	siger,	at	de	'aldrig' undgår	nyheder.	Det	landsdækkende	billede	af	undgåelse	af	nyheder	i	Danmark	er	dermed	uændret	siden	2022.

Når	vi	i	undersøgelsen	interesserer	os	for	undgåelse	af	nyheder,	hænger	det	sammen	med,	at	det at	følge	med	i	nyhedsstrømmen	ofte	anses	for	at	være	en	væsentlig	forudsætning	for	et	velfungerende	demokrati	-	borgerne	skal	være	informeret	om	hvilke	emner,	der	står	på	den	offentlige dagsorden	og	skal	kunne	sætte	sig	ind	i	de	holdninger,	der	er	i	spil	i	den	offentlige	debat.	Det	bør derfor	altid	give	anledning	til	selvransagelse	hos	nyhedsmedierne,	når	én	dansker	ud	af	fem	siger, at	de	'nogle	gange'	undgår	nyheder.

Men	for	en	undersøgelse	som	vores	kan	man	også	spørge	hvilket	niveau	for	undgåelse	af	nyheder, der	må	anses	for	at	være	et	demokratisk	faresignal.	De	tal,	vi	nævner	ovenfor,	handler	om,	hvor mange	danskere,	der	siger,	at	de	undgår	nyheder	'tit'	og	'nogle	gange'.	Man	kan	diskutere,	om	folk, der	undgår	nyheder	'nogle	gange'	udviser	en	demokratisk	bekymrende	adfærd,	eller	om	bekymringen	kun	bør	gælde	borgere,	der	'tit'	undgår	nyheder.	I	Danmark	er	dette	tal	fortsat	4	pct.	i	2023, og	i	ingen	af	de	demografiske	grupper,	vi	kigger	på	nedenfor,	er	'ofte'-tallet	højere	end	7	pct.

De	landsgennemsnitlige	tal	dækker	over	visse	demografiske	forskelle.	Der	er	tendens	til,	at	kvinder	(23	pct.)	oftere	end	mænd	(14	pct.)	undgår	nyheder,	og	der	er	57	pct.	af	mændene	mod	43 pct.	af	kvinderne,	der	aldrig	undgår	nyheder	(ikke	vist	i	figuren).

Nyhedsundgåelse	er	svagt	korreleret	med	alder	(Figur	2):	De	ældste	grupper	på	55-64	år	(18 pct.),	og	endnu	mere	tydeligt	for	de	+65-årige	(11	pct.),	er	mindre	tilbøjelige	til	at	undgå	nyheder 'ofte	eller	'nogle	gange',	mens	de	øvrige	aldersgrupper	ligger	et	par	procentpoint	over	befolkningsgennemsnittet.	Det	modsatte	perspektiv	-	hvor	mange,	der	'aldrig'	undgår	nyheder	-	udviser	større	forskelle:	Mens	der	er	65	pct.	af	de	+65-årige,	der	aldrig	undgår	nyheder,	falder	dette tal	jævnt	ned	gennem	aldersgrupperne	til	34	pct.	blandt	de	18-24-årige.	Det	skyldes,	at	de	18-34årige	er	mere	tilbøjelige	end	de	ældre	og	yngre	grupper	til	at	undgå	nyheder	'en	gang	imellem', og	de	er	også	nogle	få	procentpoint	mere	tilbøjelige	til	at	undgå	nyheder	'ofte'.

Figur	3:	Bevidst	undgåelse	af	nyheder	fordelt	på	demografi

Figur	3:	Q1di\_2017.	Synes	du,	at	du	bevidst	prøver	på	at	undgå	nyheder	for	tiden?	(værdier	under	2%	vises	ikke)

<!-- image -->

I	forhold	til	indtægt	viser	forskellene	sig	især	for	hvor	mange,	der	siger,	at	de	'aldrig'	undgår	nyheder	(Figur	3).	Højindtægtsgruppen	er	den	mest	nyhedsloyale:	59	pct,	der	aldrig	undgår	nyheder,	i	mellemindtægtsgruppen	gælder	det	52	pct.	over	for	kun	44	pct.	i	lavindkomstgruppen.

Forskellene	mellem	uddannelsesniveauer	er	næsten	ikke	til	at	få	øje	på;	kun	en	svag	tendens	til, at	højtuddannede	i	højere	grad	svarer,	at	de	'aldrig'	undgår	nyheder.

På	variablen	politisk	observans	viser	det	sig,	at	folk	der	stemmer	til	højre	for	midten,	er	de	mest nyhedsloyale	(59	pct.	undgår	aldrig	nyheder),	mens	folk,	der	stemmer	til	venstre	for	midten,	hyppigere	slipper	nyhedsstrømmen	(42	pct.	undgår	aldrig	nyheder).

Figur	4:	Undgåelse	af	nyheder	og	interesse	for	politik

<!-- image -->

Figur	4 : Q1di\_2017.	Synes	du,	at	du	bevidst	prøver	på	at	undgå	nyheder	for	tiden?	/	Q2\_new2018.	Hvor	interesseret,	hvis overhovedet,	vil	du	sige,	at	du	er	i	politik?	(værdier	under	2%	vises	ikke).

Der	er	en	vis	tendens	til,	at	nyhedsundgåere	er	mindre	interesserede	i	politik	(Figur	4)	i	den	forstand,	at	mens	27	pct.	af	danskerne	generelt	erklærer,	at	de	ikke	interesserer	sig	for	politik,	så	er det	9	procentpoint	flere	blandt	nyhedsundgåerne	(36	pct.),	der	ikke	er	interesserede	i	politik.

En	forsigtig	og	lidt	firkantet	karakteristik	af	den	typiske	danske	'nyhedsundgåer'	vil	være,	at	det er	en	lavt	uddannet	kvinde	i	30'erne,	som	stemmer	til	venstre	for	midten	og	ikke	er	særligt	interesseret	i	politik.

## Hvordan	undgår	folk	nyheder?

Vi	spurgte	folk,	hvad	de	gør	i	hverdagen	for	at	undgå	nyheder.	Tallene	i	Figur	5	er	baseret	på	alle de	respondenter,	der	til	det	overordnede	spørgsmål,	om	de	undgår	nyheder,	svarede	'ofte',	ind imellem'	og	'nogle	gange'	(906	respondenter).	Tallene	viser	de	syv	hyppigste	måder,	hvorpå	respondenterne	aktivt	prøver	at	undgå	nyheder.	Ud	fra	en	antagelse	om,	at	den	enkelte	har	flere undgåelsesstrategier,	havde	de	mulighed	for	at	vælge	så	mange	svarmuligheder,	som	de	ville.

Figur	5:	Handlinger	for	bevidst	at	undgå	nyheder

<!-- image -->

Figur	5:	Avoidance\_behaviours\_2023.	Du	angav,	at	du	aktivt	forsøger	at	undgå	nyheder.	Hvilke	af	følgende	handlinger foretager	du?	Du	bedes	vælge	alle	relevante	svar.	N=906

Den	mest	udbredte	måde	at	undgå	nyheder	på	i	alle	aldersgrupper	er	at	tjekke	nyhedskilder	mindre	ofte	-	gennemsnitligt	32	pct.	siger,	at	de	begrænser	deres	nyhedsindtag	på	denne	måde.

Der	er	også	mange	(26	pct.	blandt	alle	-	og	hele	39	pct.	af	de	35-44-årige,	ikke	vist	på	figuren),	der bevidst	fravælger	nyheder	ved	at	prioritere	aktiviteter,	der	ikke	har	med	nyheder	at	gøre.	Næsten lige	så	mange	(25	pct.)	undgår	bestemte	nyhedsemner	(se	nærmere	i	næste	afsnit).

To	beslægtede	undgåelsesstrategier	består	i	helt	at	undgå	bestemte	nyhedskilder	(fx	TV-nyheder, aviser,	online	nyhedssider)	-	19	pct.	siger,	de	gør	det	(dog	ikke	i	så	høj	grad	de	yngste	18-24	år og	de	ældste	65+)	-	og/eller	at	ignorere,	rulle	forbi	eller	skifte	kanal,	så	snart	der	dukker	nyheder op	-	det	er	der	21	pct,	der	gør.

Der	er	19	pct,	der	siger,	at	de	undlader	at	tjekke	nyheder	på	bestemte	tider	af	dagen,	for	eksempel som	det	første	om	morgenen	eller	det	sidste	om	aftenen.	Og	så	er	der	17	pct,	som	har	begrænset mængden	af	nyhedsnotifikationer	via	e-mail	eller	på	mobilen,	så	de	ikke	får	den	daglige	nyhedspåmindelse	eller	hyppige	'breaking	news'-notifikationer.

## Hvilke	emner	undgår	nyhedsundgåerne?

25	pct.	af	dem,	der	undgår	nyheder	'ofte',	'nogle	gange'	eller	'en	gang	imellem'	siger,	at	det,	de gerne	vil	undgå,	er	bestemte	nyhedsemner.	Denne	gruppe	udgør	231	individer,	som	vi	har	bedt om	at	specificere	hvilke	emner,	de	prøver	at	undgå.	Resultatet	kan	ses	i	Figur	6.	På	grund	af	det

lave	 antal	 respondenter	 i	 denne	 analyse-undergruppe	 undlader	 vi	 at	 analysere	 demografiske mønstre	i	disse	data.

Figur	6:	Emner	der	bevidst	søges	undgået

<!-- image -->

Figur	6:	Avoidance\_topics\_2023.	Du	angav,	at	du	aktivt	forsøger	at	undgå	bestemte	nyhedsemner.	Hvilke	af	følgende	emner prøver	du	at	undgå?	Du	bedes	vælge	alle	relevante	svar.	N=231

Næsten	halvdelen	af	denne	gruppe	har	nået	et	mætningspunkt	over	for	nyheder	om	krigen	i	Ukraine.	Man	skal	her	huske	på,	at	vores	undersøgelse	er	gennemført	i	relation	til	det	nyhedsbillede, folk	havde	i	hovedet	i	starten	af	februar	2023.	Tilsvarende	var	der	i	februar	2022	flest,	der	svarede,	at	de	var	trætte	af	nyheder	om	coronapandemien.

Topscorerne	blandt	de	mere	traditionelle	nyhedsemner	er	Sport	(26	pct.),	Klima	(26	pct.)	og Sundhed	(24	pct.).	Bunden	af	listen	med	de	emner,	der	påkalder	sig	mindst	irritation,	omfatter Lokale	nyheder	(5	pct.),	Videnskab	(10	pct.),	Uddannelse	(11	pct.)	og	Kultur	(12	pct.).

## Hvordan	kan	nyhedsorganisationerne	tackle	nyhedsundgåelse?

Det	er	klart,	at	vigende	interesse	for	nyheder	udgør	en	udfordring	for	såvel	private	nyhedsorganisationer,	for	hvem	nyheder	er	en	vare,	der	skal	afsættes	til	forbrugere,	som	for	public	serviceinstitutioner,	der	skal	leve	op	til	politiske	krav	om	at	nå	bredt	ud	til	danskerne	med	indhold,	som de	efterspørger	og	finder	relevant.

Figur	7:	Interesse	for	forskellige	typer	af	nyheder	blandt	alle	og	nyhedsundgåere

<!-- image -->

Figur	7:	Q1di\_2017.	Synes	du,	at	du	bevidst	prøver	på	at	undgå	nyheder	for	tiden?	/	News\_interest\_2023:	Hvor	interesseret er	du	i	følgende	typer	af	nyheder?

Vi	har	spurgt	danskerne,	hvor	interesserede	de	er	i	en	række	forskellige	typer	af	nyheder.	Her kigger	vi	på,	om	der	er	forskel	på,	hvordan	både	'danskerne	generelt'	og	'specifikt	nyhedsundgåere'	prioriterer	forskellige	typer	af	journalistik.	Ud	over	en	generel	interesse	i	at	tilvejebringe viden	om	danskernes	præferencer	på	dette	felt,	er	vi	specielt	interesserede	i,	om	der	er	nogen særlige	tiltag,	som	nyhedsorganisationerne	kan	benytte	sig	af	for	at	tilpasse	deres	nyhedsudbud på	en	måde,	der	kan	reducere	nyhedsundgåelsens	omfang 1 .

Vi	nævnte	ovenfor,	at	den	danske	debat	om	nyhedsundgåelse	har	fokuseret	meget	på	behovet	for nyheder,	der	ikke	har	en	så	udtalt	negativ	indvirkning	på	folks	humør.	Vores	undersøgelse	viser, at	der	generelt	(43	pct.)	er	et	ret	stort	ønske	om	positiv	journalistik,	der	ikke	anlægger	en	kritisk vinkel,	og	at	nyhedsundgåere	i	lidt	højere	grad	har	dette	ønske	(50	pct.).

1 Gruppen	'nyhedsundgåere'	i	denne	delundersøgelse	omfatter	respondenter,	der	svarede,	at	de	undgår	nyheder	'ofte' eller	'nogle	gange'.	'Interesse'	skal	her	forstås	som	holdningen	hos	de	respondenter,	der	tilkendegav,	at	de	var	'meget interesserede'	i	de	pågældende	journalistiktyper

Samme	billede	ses,	når	det	handler	om	journalistik,	der	er	konstruktiv	og	foreslår	løsninger	i	ste44	pct.	af	nyhedsundgåerne.

det	for	blot	at	udpege	problemerne	-	41	pct.	af	danskerne	generelt	er	interesserede	i	det,	over	for Mens	44	pct.	af	danskerne	gerne	vil	opdateres	om	den	seneste	udvikling	i	dagens	store	nyhedshistorier,	er	det	kun	34	pct.	af	nyhedsundgåerne,	der	har	dette	behov.	De	to	grupper	er	nogenlunde lige	interesserede	i	undersøgende	journalistik,	der	afslører	magtmisbrug	og	lignende	(ca.	35	pct.), mens	lidt	flere	nyhedsundgåere	(28	pct.	over	for	23	pct.)	er	interesserede	i	'nyhedshistorier	om mennesker,	der	ligner	mig'.	Nyhedsundgåernes	lidt	større	lyst	til	at	læse	'Explainers',	der	hjælper én	med	at	forstå	komplekse	sagsforhold	(17	pct.	over	for	12	pct.),	vidner	måske	om,	at	nogle	af dem	siger,	at	de	har	svært	ved	at	forstå	nyhederne. Figur	7	anviser	således	nogle	mulige	tiltag	til	konkrete	journalistiske	strategier,	som	nyhedsmedierne	kan	bruge	for	at	mindske	trætheden	af	nyheder.	Men	oplevelsen	af,	at	man	bliver	overvældet	af	nyheder,	er	vanskeligere	for	nyhedsmedierne	at	gøre	noget	ved,	fordi	den	er	skabt	af	ny- hedsmediernes	aggregerede	prægning	af	nyhedsbilledet:	Det	er	det	samlede	nyhedsudbud	på tværs	af	medier	og	på	alle	tider	af	døgnet,	der	får	nogle	danskere	til	at	føle	sig	tæppebombet	med nyheder.

## Public	service

De	årlige	analyser	af	'Danskernes	brug	af	nyhedsmedier',	såvel	som	de	årlige	internationale	analyser	fra	'Reuter	Digital	News	Report',	har	løbende	kunnet	dokumentere,	at	public	service-nyhedsmedier	nyder	en	høj	grad	af	tillid	fra	deres	brugere	og	er	blandt	de	mest	anvendte	nyhedskilder	i	deres	respektive	mediemarkeder	(Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst,	2022;	Newman	et al.,	2023).	Samtidig	har	andre	internationale	analyser	kædet	public	service-nyhedsmedier	sammen	med	velfungerende	demokratier	(Neff	&	Picard,	2021),	en	højere	grad	af	viden	i	befolkningen (Curran	et	al.,	2009,	Strömbäck,	2017)	samt	muligheden	for	at	begrænse	polarisering	i	befolkningen	(Båge,	2022).	I	de	fleste	af	de	internationale	analyser	er	det	særligt	public	service-nyhedsmedierne	i	de	nordiske	lande,	der	fremhæves.	Ét	er	dog,	hvordan	Norden	tager	sig	ud	i	internationale sammenligninger.	Noget	andet	er,	hvordan	de	nordiske	mediebrugere,	der	jo	i	den	sidste	ende	er dem,	som	betaler	for	public	service,	oplever	public	service	selv.	Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst	(2020)	viser,	at	public	service-nyhedsmedier	stadig	spiller	en	central	rolle	for	de	nordiske nyhedsbrugere	og	Lindell,	Jakobsson	og	Stiernstedt	(2022),	viser,	hvordan	der	i	et	stort	udsnit	af den	svenske	befolkning	stadig	er	en	klar	opbakning	til	public	service.	Svensk	forskning	peger	dog også	på	udfordringer.	For	eksempel	fremhæves	det,	at	opfattelse,	brug	og	opbakning	til	public service	kan	påvirkes	af	politisk	ståsted,	alder,	indkomst	og	køn	(Båge,	2022).	I	det	følgende	vil	vi gå	i	dybden	med	flere	af	disse	faktorer	baseret	på	årets	undersøgelse,	hvor	public	service,	især	i de	nordiske	lande,	igen	spiller	en	fremtrædende	rolle.

Igen	i	år	viser	analysen	af	Danmark,	at	tilliden	til	public	service-nyhedsmedier	er	den	højeste blandt	alle	danske	nyhedsmedier	(Newman	et	al.,	2023:70-71).	Således	har	83	pct.	af	danskerne tillid	til	DR,	mens	79	pct.	har	tillid	til	TV	2.	Børsen	kommer	på	tredjepladsen	med	72	pct.	(Figur

61)	Ligeledes	viser	årets	analyse,	at	brugen	af	nyhedsmedier	offline	domineres	af	DR,	TV	2,	TV	2 News,	TV	2's	regionale	nyheder	og	DR	P4	(Figur	42).	Som	noget	nyt	i	år	følges	disse	data	op	af	nye spørgsmål	med	fokus	på	brugernes	opfattelse	af	vigtigheden	af	public	service-nyhedsmedier	både ud	 fra	 et	 samfundsmæssigt	 perspektiv	 og	 ud	 fra	 et	 personligt	 perspektiv.	 Svarene	 på	 begge spørgsmål	er	afbilledet	i	Figur	8.

Det	første,	der	fremgår	af	figuren,	er,	at	de	nordiske	lande	skiller	sig	klart	ud	fra	de	andre	lande, der	er	inkluderet.	Således	bedømmes	både	den	samfundsmæssige	og	den	personlige	vigtighed	af public	service	højest	i	de	nordiske	lande	med	Finland	som	topscorer	og	Danmark	på	andenpladsen.	Det	er	den	samfundsmæssige	værdi	af	public	service,	der	vægtes	højest.	Således	svarer	79 pct.	af	de	adspurgte	i	Finland,	at	public	service-nyhedsmedier	er	vigtige	for	samfundet,	mens	tallet	for	Danmark	er	74	pct,	for	Norge	72	pct.	og	for	Sverige	68	pct.	Mens	studier	af	public	service	i Finland	har	fremhævet,	at	YLE	står	i	en	stadig	mere	sårbar	position	med	manglende	politisk	opbakning	(Karppinen	&	Ala-Fossi,	2018), så	ser	den	finske	befolkning	ud	til	fortsat	at	bakke	op	om finsk	public	service,	såvel	som	hele	det	finske	mediesystem,	der	igen	i	år	ligger	nummer	ét,	når det	drejer	sig	om	tillid	til	nyhedsmedier	(Newman	et	al.,	2023).	I	en	tidligere	dansk	analyse	med fokus	på	redaktionelle	nyhedsmedier,	forstået	som	både	private	medier	og	public	service-medier, svarer	knap	76	pct.	af	de	adspurgte	borgere,	at	journalistisk	redigerede	medier	er	vigtige	eller meget	vigtige	for	et	oplyst	samfund	i	Danmark	(Blach-Ørsten,	Mayerhöffer	&	Willig,	2019).

Den	personlige	betydning	af	public	service	er	en	smule	mindre	i	de	nordiske	lande,	men	viser	dog tydeligt,	at	størstedelen	af	brugerne	også	oplever	en	personlig	fordel	ved	brugen	af	public	servicenyhedsmedier.	Ser	vi	på	lande	uden	for	de	nordiske	lande,	er	det	iøjnefaldende,	at	lande	som Tyskland	og	Storbritannien,	der	begge	har	traditionsrige	og	fremtrædende	public	service-medier, scorer	markant	lavere	på	begge	parametre	end	de	nordiske	lande.	I	både	Tyskland	og	Storbritannien	kan	en	stigende	politisk	polarisering	have	indflydelse	på	resultatet.	Således	viste	resultatet fra	den	internationale	analyse	sidste	år	et	fald	i	tilliden	til	BBC;	noget,	der	især	var	påvirket	af,	at flere	mænd,	som	stemte	til	højre	for	midten,	udtrykte	mistillid	til	BBC	(Newman	et	al.,	2022).

Figur	8:	Personlig/samfundsmæssig	vigtighed	af	public	service,	international	sammenligning

<!-- image -->

Figur	8:	Q1\_PSM\_2023g\_1.	Hvor	vigtige	er	public	service-nyheder	fra	DR	og	TV2	for	dig	personligt?	/	Q1\_PSM\_2023g\_2. Hvor	vigtige	er	public	service-nyheder	fra	DR	og	TV2	efter	din	mening	for	samfundet	som	helhed?	Figuren	angiver	i	procent hvor	mange,	der	mener	public	service	er	'vigtigt'	(ret/meget).

## Public	service	som	både	et	samfundsmæssig	og	personligt	gode

Public	service-nyhedsmedier	skal	ideelt	set	være	nyhedsmedier,	der	rammer	størstedelen	af	danskerne	på	trods	af	forskelle	mellem	for	eksempel	alder,	bopæl,	indkomst,	uddannelsesniveau,	politisk	ståsted	og	politisk	interesse.	I	DR's	seneste	public	servicekontrakt,	der	løber	fra	2022	til 2025,	fremhæves	i	afsnit	2	om	DR's	rolle	og	overordnede	formål	blandt	andet,	at	DR	skal	bruges af	hele	befolkningen	og	understøtte	den	demokratiske	samtale,	ligesom	DR	skal	skabe	værdi	for den	enkelte	(Kulturministeriet,	2022).	I	TV	2's	seneste	programtilladelse,	der	løber	fra	2019	til 2023	fremhæves	det	blandt	andet,	at	TV	2	'skal	sikre	befolkningen	adgang	til	væsentlig	samfundsinformation	og	debat'	(Kulturministeriet,	2018).	Gennem	tiderne	har	disse	meget	ambitiøse mål	været	genstand	for	debat;	både	forskning	og	offentlige	redegørelser	har	sat	spørgsmålstegn ved,	om	public	service-nyhedsmedierne	vil	være	i	stand	til	at	møde	disse	ambitioner	i	et	mediemarked	med	et	stadigt	stigende	udbud	af	stadig	flere	differentierede	tjenester.	Rapporten	fra	det såkaldte	 public	 service-udvalg,	 der	 udkom	 fra	 2016,	 problematiserede	 især	 spørgsmålet	 om, hvorvidt	de	yngre	generationer	også	ville	benytte	sig	af	public	service	(Kulturministeriet	2016), mens	især	svensk	forskning	har	fokuseret	på	spørgsmålet	om	klasse,	uddannelsesniveau	og	mediebrug	(Lindell,	2018).

Figur	9	viser,	at	i	det	store	hele	så	oplever	danskerne	på	tværs	af	forskelle	som	alder,	bopæl,	indkomst,	uddannelsesniveau,	politisk	ståsted	og	politisk	interesse,	at	public	service	spiller	en	vigtig rolle	for	samfundet.	Der	er	med	andre	ord	overordnet	set	en	forholdsvis	ens	opfattelse	af,	at	public	service	spiller	en	vigtig	rolle	for	samfundet.	Et	dybere	blik	på	de	enkelte	kategorier	afslører dog	også	visse	forskelle.	Ser	vi	på	aldersgrupperne,	er	det	de	18-24-årige,	der	i	lavest	omfang	(59 pct.),	mener,	at	public	service	er	af	vigtighed	for	samfundet,	mens	79	pct.	af	både	de	55-64-årige og	aldersgruppen	65	år	og	opefter,	svarer,	at	public	service	er	meget	eller	ret	vigtigt	for	samfundet.	Ser	vi	på	forskelle	i	forhold	til	bopæl/region	er	forskellene	noget	mindre	med	en	'bund'	i Nordjylland	på	70	pct.	og	en	'top'	i	Syddanmark	på	77	pct.	Indkomst	gør	også	en	forskel,	men	her udelukkende	i	forhold	til,	om	respondenterne	har	en	lav	indkomst	eller	ikke,	og	selv	her	er	forskellen	ikke	mere	end	6	procentpoint.	Forskellen	mellem	kortuddannedes	og	langtuddannedes opfattelse	af	public	service-nyhedsmediernes	samfundsmæssige	værdi	er	noget	større,	nemlig	10 procentpoint,	ligesom	der	er	9	procentpoints	forskel	på	vurderingen	af	spørgsmålet	ud	fra	henholdsvis	et	mere	venstreorienteret	(80	pct.)	og	et	mere	højreorienteret	politisk	ståsted	(71	pct.). Endelig	findes	den	største	forskel	på	den	samfundsmæssige	betydning,	hvis	vi	kigger	på	variablen 'politisk	interesse'.	Således	svarer	80	pct	af	de	respondenter,	der	erklærer	sig	'meget	interesserede	i	politik',	at	public	service	spiller	en	vigtig	samfundsmæssig	rolle,	mens	det	samme	kun	gør sig	gældende	for	38	pct.	af	de	respondenter,	der	svarer,	at	de	ingen	interesse	har	i	politik.

Figur	9:	Samfundsmæssig	vigtighed	af	public	service,	demografisk

<!-- image -->

Figur	9:	Q1\_PSM\_2023g\_2.	Hvor	vigtige	er	public	service-nyheder	fra	DR	og	TV2	efter	din	mening	for	samfundet	som	helhed?	Værdier	under	2%	ikke	vist.

Figur	10	viser,	at	i	det	store	hele	så	oplever	danskerne	på	tværs	af	forskelle	som	alder,	bopæl, indkomst,	uddannelsesniveau,	politisk	ståsted	og	politisk	interesse,	at	public	service	spiller	en vigtig	rolle	for	brugerne	personligt.	Der	er	med	andre	ord	overordnet	set	en	forholdsvis	ens	opfattelse	af,	at	public	service	spiller	en	vigtig	rolle	for	en	personligt,	om	end	denne	rolle	vægtes lavere	-	alt	i	alt	-	end	vigtigheden	af	public	service-nyhedsmediernes	samfundsmæssige	rolle. Her	er	det	igen	muligt	at	finde	forskelle	mellem	de	forskellige	kategorier.	For	eksempel	er	det	kun 52	pct.	af	de	18-24-årige,	der	oplever,	at	public	service	er	af	personlig	vigtighed,	mens	tallet	stiger

med	alderen,	om	end	ikke	proportionelt.	Men	fra	aldersgruppen	45+	svarer	over	70	pct,	at	de oplever,	at	public	service	er	af	personlig	vigtighed	for	dem.	Fordelt	på	regioner	er	svarprocenterne	mere	lige	med	en	'bund'	i	Nordjylland'	på	66	pct.	og	en	'top'	i	Syddanmark	på	72	pct.	Respondenter	med	lav	indkomst	og	lav	uddannelse	oplever	samlet	set	en	lidt	lavere	personlig	vigtighed	i	forbindelse	med	public	service;	men	forskellene	er	dog	begrænsede.	I	forhold	til	politisk observans	er	der	en	forskel	på	syv	procentpoint	mellem	respondenter	til	venstre	(73	pct.)	og	respondenter	til	højre	(66	pct.);	men	den	største	forskel	findes	igen	i	forhold	til	interessen	for	politik,	hvor	de	politisk	interesserede	oplever	en	klar	personlig	vigtighed	af	public	service	(77	pct.), mens	den	oplevelse	svinder	betydeligt	i	procent,	jo	mere	den	politiske	interesse	også	daler.

Figur	10:	Personlig	vigtighed	af	public	service,	demografisk

<!-- image -->

Figur	10:	Q1\_PSM\_2023g\_1.	Hvor	vigtige	er	public	service-nyheder	fra	DR	og	TV2	for	dig	personligt?	Værdier	under	2% ikke	vist.

## ' Crowding	out' -	Betalende	forbruger	mere	af	alle	slags	medier

De	skandinaviske	public	service-nyhedsmediers	store	betydning	for	nyhedsbrugerne	leder	med jævne	mellemrum	til	debat	om,	hvorvidt	public	service-nyhedsmediernes	succes	samtidig	er	en udfordring	for	de	private	medier	(Newman	et	al.,	2023).	Et	aspekt	af	denne	debat	er	den	såkaldte ' crowding	out' -diskussion,	der	henviser	til	en	antagelse	om,	at	public	service-nyhedsmedier	fylder så	meget	på	mediemarkedet,	at	der	er	for	lidt	plads	til	andre	aktører.	En	undersøgelse	fra	2016 udført	af	forskere	fra	Reuters	Institute	for	the	Study	of	Journalism	på	vegne	af	Kulturministeriet, og	som	findes	som	bilag	til	public	service-udvalgets	rapport	fra	samme	år,	konkluderede:	' Med hensyn	til	forskning	i	samspillet	er	der	begrænset	evidens	for,	at	public	service-medier	har	en	negativ markedsmæssig	effekt	på	private	medier.	Forskningen	på	området	er	mindre	omfattende	og	næsten udelukkende	udført	af	eller	for	interessenter.	Nogle	studier	finder	ingen	effekt,	enkelte	studier	en svag	negativ	effekt,	og	et	enkelt	studie	hævder	at	have	identificeret	en	positiv	sammenhæng.	Der	er meget	lidt	uafhængig	forskning	på	området,	og	der	er	ingen	klar	evidensbaseret	konsensus. '	(Kulturministeriet,	2016b:	89).	En	senere	undersøgelse	fra	2020,	der	undersøger	samspillet	mellem public	service-nyhedsmedier	og	online	nyhedsmedier	i	EU-lande,	konkluderer,	at	der	ikke	kan findes	nogen	signifikant	negativ	sammenhæng	mellem	brugen	af	online	public	service-nyheder og	 betalingsvillighed.	 I	 stedet	 fremhæves	 de	 nordiske	 lande	 som	 en	 region,	 hvor	 der	 både	 er stærke	public	service-nyhedsmedier	og	en	høj	villighed	til	at	betale	for	nyheder	fra	private	medier	(Sehl	et	al.,	2020).

I	årets	internationale	rapport	undersøges	forholdet	mellem	offentlige	og	private	medier	ligeledes på	tværs	af	de	19	deltagende	lande	med	public	service-nyhedsmedier.	Her	viser	analyserne,	at brugerne,	der	oplever,	at	public	service	er	vigtigt	for	samfundet,	er	mere	tilbøjelige	til	også	at have	læst	en	avis,	enten	offline	eller	online,	i	løbet	af	den	seneste	uge	(Newman	et	al.,	2023:	46). I	 figur	11	bygger	vi	videre	på	den	undersøgelse	og	ser	på	sammenhængen	i	Danmark	mellem brugere,	der	betaler	for	nyheder	(377	respondenter),	deres	holdning	til	public	service	samt	deres brug	af	public	service.	For	hvert	enkelt	medie	er	der	udregnet	en	p-værdi	(se	teksten	under	figuren),	hvor	p-værdier	under	0,05	anses	som	udtryk	for	signifikante	sammenhænge.	Samlet	set	viser	figuren,	at	der	ikke	er	en	negativ	sammenhæng	mellem	en	positiv	opfattelse	af	public	servicenyhedsmedier,	brug	af	public	service-nyhedsmedier	online	og	betaling.	Tværtimod	peger	analysen	i	retning	af,	at	brugere,	som	betaler	for	nyheder,	i	højere	grad	bruger	online	public	servicenyhedsmedier	(DR,	TV	2,	TV	2	Regioner	og	Radio	4),	end	brugere,	der	ikke	betaler	for	nyheder. Dette	gælder	især	for	DR	og	TV	2	online. Crowding	out -tesen	peger	i	retning	af,	at	forholdet	mellem	 public	 service-nyhedsmedier	 og	 private	 medier	 skal	 ses	 som	 et	 'enten	 eller-spørgsmål'. Denne	analyse,	samt	analysen	i	årets	internationale	rapport,	peger	i	retning	af,	at	forholdet	mellem	public	service-nyhedsmedier	og	private	nyhedsmedier	nok	snarere	skal	ses	i	et	'både-og'	perspektiv.

Figur	11:	Procentmæssig	forskel	betalende/ikke	betalende:	Vigtighed	af	public	service	og brug	af	public	service-brands	(online),	Danmark	2023.

<!-- image -->

Figur	11:	Procentmæssig	forskel	betalende/ikke	betalende:	Vigtighed	af	public	service	og	brug	af	public	service	brands (online),	 Danmark	 2023.	 Q1\_PSM\_2023.	 Hvor	 vigtige	 er	 public	 service-nyheder	 fra	 DR	 og	 TV2	 for	 dig	 personligt?/ Q1\_PSM\_2023.	Hvor	vigtige	er	public	service-nyheder	fra	DR	og	TV2	efter	din	mening	for	samfundet	som	helhed?/	Q5A. Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	har	du	brugt	til	at	få	adgang	til	nyheder	i	den	seneste	uge?/	Q5B.	Hvilke,	om	nogen,	af følgende	har	du	brugt	til	at	få	adgang	til	nyheder	i	den	seneste	uge?	Vælg	alle	gældende.	Via	online	platforme	(net,	mobil, tablet,	e-læser)/	Q7A.	Har	du	betalt	for	online	nyhedsindhold	eller	fået	adgang	til	en	online	nyhedstjeneste	mod	betaling	i det	seneste	år?	(Dette	kunne	være	et	digitalt	abonnement,	kombineret	digitalt/trykt	abonnement	eller	enkeltstående	betaling	for	en	artikel	eller	e-udgave).	N	=	1944	(total	sample	frasorteret	de,	der	ikke	ved,	om	de	betaler).	Andel	betalende, n=	377.	Vigtighed	af	public	service,	personligt:	p=0,000;	vigtighed	af	public	service,	samfundsmæssigt:	p=0,000;	DR	(online):	p=0,000;	TV	2	(online):	p=0,022;	TV	2	Regioner	(online):	p=0,004;	Radio4	(online):	p=0,002.

At	den	danske	befolkning	i	så	høj	grad	oplever	en	både	samfundsmæssig	og	personlig	vigtighed af	public	service-nyhedsmedier,	hænger	sammen	med	den	udbredte	brug	af	disse	nyhedsmedier i	befolkningen.	I	de	følgende	figurer	går	vi	i	dybden	med	denne	brug	og	ser	nærmere	på	de	forskellige	typer	af	public	service-brands,	både	de	nationale	og	de	lokale/regionale,	samt	hvordan disse	anvendes	af	forskellige	grupper	af	befolkningen	fordelt	på	alder	og	region.

I	Figur	12	har	vi	fremhævet	brugen	af	DR,	TV	2	og	Radio	4	fordelt	på	alder	og	henholdsvis	brug	af flow/online.	Derudover	har	vi	samlet	samtlige	andre	nationale	nyhedsmedier	i	vores	sample,	for eksempel	morgenaviser,	tabloidaviser	og	nicheaviser	i	en	figur	for	at	illustrere	forskelle	og	ligheder	mellem	brug	af	public	service-nyhedsmedier	og	private	nyhedsmedier	-	både	i	print	og	online.

Figur	12	viser	således,	at	det	er	i	aldersgrupperne	45+,	at	vi	finder	de	fleste	brugere	af	flow-tv	på DR	og	TV	2,	og	de	fleste	brugere	af	printaviser.	Lidt	overraskende	er	det	dog,	at	35	pct.	af	de	1824-årige	læser	aviser	på	print,	mens	kun	20	pct.	af	aldersgruppen	ser	flow-tv	på	DR,	og	15	pct.	ser flow-tv	på	TV	2.	Her	skal	vi	dog	huske	på,	at	vi	har	samlet	alle	private	aviser	under	ét;	velvidende, at	der	er	klare	forskelle	på	aldersgruppernes	tilgang	til	de	individuelle	aviser.

Ser	vi	på	brugen	af	online	på	tværs	af	mediegrupper,	sker	der	et	klart	skifte	mellem	aldersgrupper.	De	yngre	generationer	kommer	her	meget	bedre	med,	mens	brugerne,	der	er	65+	i	mindre omfang	anvender	online,	både	public	service-medier	og	i	forhold	til	private	medier.	Det	er	også værd	at	fremhæve,	at	Radio	4	kun	har	et	meget	begrænset	antal	brugere	i	alle	aldersgrupper	og på	tværs	af	platform	-	traditionel	radio	og	online.

Figur	12:	Nationale	public	service-brands	fordelt	på	alder

<!-- image -->

Figur	12:	Q5A.	Hvilke	af	følgende	brands	har	du	brugt	til	at	få	offline	adgang	til	nyheder	i	den	sidste	uge	(via	TV,	radio, trykte	og	andre	traditionelle	medier)?	Q5B.	Hvilke	af	følgende	medier	har	du	brugt	til	at	se/læse	nyheder	online	inden	for den	seneste	uge	(via	websider,	apps,	sociale	medier	og	andre	former	for	adgang	via	internettet)?	Andre	medier	traditionelt er	alle	printmedier,	Andre	medier	online	er	alle	brands,	der	har	rødder	som	avis/magasin.

## Lokale-	og	regionale	public	service-medier

I	figur	13	ser	vi	på	brugen	af	lokale	og	regionale	public	service-medier	ud	fra	de	samme	parametre som	for	landsdækkende	public	service-medier	i	figur	12.	Figuren	viser	et	generelt	lavere	brug	på tværs	af	alle	platforme,	ligesom	aldersgrupperne	55+	dominerer	som	brugere.	Samtidig	viser	figuren,	at	især	TV	2	Regionerne	og	DR	P4	har	godt	fat	i	aldersgrupperne	fra	45+,	mens	de	yngre aldersgrupper	i	langt	mindre	omfang	benytter	sig	af	lokale	nyheder	på	nogen	som	helst	platform. At	yngre	mediebrugere	i	mindre	omfang	anvender	lokale	og	regionale	nyhedsmedier	har	også været	et	resultatet,	som	tidligere	undersøgelse	af	mediebrug	har	fremhævet	(se	Blach-Ørsten, Mayerhöffer	&	Willig,	2019).	Selv	om	dette	naturligvis	udgør	en	udfordring	for	de	lokale	og	regionale	brands,	så	er	der	dog	også	en	tendens	til,	at	brugere	fra	45	år	og	opefter	tilgår	lokale	og regionale	nyheder	på	tværs	af	både	platform	og	medietypen.	Forestillingen	om,	at	brugerne	af	de regionale	og	lokale	medier	alle	skal	findes	i	aldersgruppen	65+,	kan	således	ikke	bekræftes	af vores	analyse.	I	stedet	ses	et	mere	varieret	brug	af	lokale	og	regionale	nyheder	på	tværs	af	flere aldersgrupper.	Aldersgrupperne	35	år	til	65+	år	er	de	hyppigste	brugere	af	regionale/lokale	dagblades	online	nyhedssites.	Aldersgrupperne	45	år	til	65+	år	er	de	hyppigste	brugere	af	ugeaviser på	print	og	også	de	hyppigste	brugere	af	regionale	nyheder	på	TV	2	(flow)	samt	DR	P4.

Figur	13:	Lokale/regionale	public	service-brands	fordelt	på	alder

Figur	13:	Q5A.	Hvilke	af	følgende	brands	har	du	brugt	til	at	få	offline	adgang	til	nyheder	i	den	sidste	uge	(via	TV,	radio, trykte	og	andre	traditionelle	medier)?	Q5B.	Hvilke	af	følgende	medier	har	du	brugt	til	at	se/læse	nyheder	online	inden	for den	seneste	uge	(via	websider,	apps,	sociale	medier	og	andre	former	for	adgang	via	internettet)?

<!-- image -->

Ser	vi	på	brugen	af	lokale	og	regionale	nyhedsbrands	fordelt	efter	geografi,	ser	vi	også	en	række forholdsvis	klare	forskelle,	især	mellem	Region	Hovedstaden	og	resten	af	landet.	Først	og	fremmest	er	brugen	i	Region	Hovedstaden	den	laveste	på	alle	platforme,	på	nær	for	DR	P4	(traditionel radio).	Dette	hænger	sandsynligvis	sammen	med,	at	nationale	medier	i	høj	grad	har	hovedsæde	i

København	og/eller	dækker	hovedstaden	omfattende	som	følge	af	Københavns	status	og	betydning	i	politik,	kultur,	sport	og	økonomi	i	Danmark.	Brugen	af	de	forskellige	platforme	er	mere hyppig	for	de	andre	regioner,	om	end	der	er	forskelle	mellem	platforme	fra	region	til	region. Nordjylland	topper	således	i	brugen	af	regionale	nyheder	fra	TV	2	og	fra	traditionelle	lokale	og regionale	dagblade	online.	DR	P4	bruges	af	flere	i	region	Sjælland	og	Syddanmark	end	i	hovedstaden	og	i	Nordjylland.	Den	traditionelle	gratis	ugeavis	bruges	næsten	ens	på	tværs	af	regioner,	men brugen	på	print	er	en	lille	smule	mere	hyppig	end	online,	især	i	hovedstaden	og	i	region	Sjælland. Omvendt	klarer	de	traditionelle	lokale	og	regionale	dagblade	sig	lidt	bedre	online	end	på	print, om	end	forskellene	her	også	kan	være	ret	begrænsede.

Figur	14:	Lokale/regionale	public	service-brands	fordelt	på	region

<!-- image -->

Figur	14:	Q5A.	Hvilke	af	følgende	brands	har	du	brugt	til	at	få	offline	adgang	til	nyheder	i	den	sidste	uge	(via	TV,	radio, trykte	og	andre	traditionelle	medier)?	Q5B.	Hvilke	af	følgende	medier	har	du	brugt	til	at	se/læse	nyheder	online	inden	for den	seneste	uge	(via	websider,	apps,	sociale	medier	og	andre	former	for	adgang	via	internettet)?

## Podcasts

## Nyhedspodcast-lytning	-	fortsat	ekspansion

Podcastmarkedet	i	Danmark	er	i	2023	i	fortsat	vækst:	Nyhedspodcast-udbydere,	der	allerede	var aktive	på	markedet,	har	konsolideret	eller	udvidet	deres	udbud,	og	nye	aktører	lancerer	audiotjenester	for	at	få	en	del	af	kagen.	Kommercielle	medier	som	Bauer	Media	og	JFM	(Jysk-Fynske Medier)	har	søsat	nye	podcasttitler;	Jyllands-Posten	starter	en	ny	daglig	nyhedspodcast;	TV	2	tilbyder	en	daglig	nyhedspodcast	og	to	ugentlige	tematiske	podcasts;	DR	investerer	yderligere	i	serie-audioformater;	Zetland	øger	produktionskvaliteten	og	forbedrer	lytteoplevelsen	i	overblikssåvel	som	dybdeformater.

Denne	udvikling,	der	svarer	helt	til,	hvad	der	sker	på	de	internationale	markeder,	kan	ses	som	et svar	på	den	stigende	interesse	for	podcast	blandt	danske	mediebrugere,	som	vi	har	kortlagt	i	de foregående	års	rapporter.	Udviklingen	fortsætter	i	2023,	hvor	34	pct.	af	danskerne	siger,	at	de har	lyttet	til	en	podcast	inden	for	den	seneste	måned,	en	stigning	på	6	procentpoint	siden	2021.

Figur	15:	Brug	af	podcast,	Danmark	2021-2023

<!-- image -->

Figur	15:	Q11F\_2018.	En	podcast	er	en	serie	af	digitale	lydfiler,	som	du	kan	downloade,	abonnere	på	eller	lytte	til.	Hvilke af	følgende	typer	podcasts	har	du	lyttet	til	i	den	seneste	måned?	Vælg	venligst	alle	relevante	svar.

Et	blik	på	de	internationale	tal	(ikke	vist	her)	tilsiger,	at	der	formentlig	er	plads	til	yderligere vækst	i	podcast-lytningen	i	Danmark:	I	Norge	og	Sverige	er	der	henholdsvis	39	pct.	og	44	pct,	der lytter	til	podcast,	og	også	i	USA	(41	pct.),	Irland	(44	pct.)	og	Spanien	(45	pct.)	ligger	lytningen	højt (se	også	årets	internationale	rapport).

Figur	16:	Brug	af	podcast	fordelt	på	aldersgrupper

<!-- image -->

Figur	16:	Q11F\_2018.	En	podcast	er	en	serie	af	digitale	lydfiler,	som	du	kan	downloade,	abonnere	på	eller	lytte	til.	Hvilke af	følgende	typer	podcast	har	du	lyttet	til	i	den	seneste	måned?	Vælg	venligst	alle	relevante	svar.

## Brugen	af	podcast	i	forskellige	aldersgrupper

I	 forhold	til	aldersgrupper	er	situationen	den,	at	efter	at	podcastlytningen	er	steget	betydeligt blandt	de	to	yngste	aldersgrupper	i	de	foregående	år,	stagnerer	den	i	2023,	på	henholdsvis	64	pct. og	57	pct.	(Figur	16).	Til	gengæld	er	der	en	klar	stigning	med	6	procentpoint	i	den	mellemste aldersgruppe	35-44	år	til	47	pct.	Selv	om	podcastlytningen	stiger	med	3	procentpoint	både	blandt de	45-54-årige	(27	pct.)	og	de	55-64-årige	(22	pct.),	er	der	fortsat	markant	færre	i	disse	alderssegmenter,	der	lytter	til	podcast.	Blandt	danskere	over	65	år	er	podcastlytningen	minimal	(11 pct.).

Figur	17:	Ændring	af	tid	forbrugt	på	lytning	af	podcast

<!-- image -->

Figur	17:	Q1\_Podcasts\_2023.	Du	bedes	nu	tænke	på	dine	podcastvaner	...	hvordan	har	de	ændret	sig	inden	for	det	seneste år?	N=687

Podcastlytterne	oplever	selv	situationen	således,	at	cirka	en	tredjedel	i	alle	aldersgrupper	mener, at	de	har	brugt	mere	tid	på	at	lytte	til	podcast,	mens	betydeligt	færre	har	sat	det	ned	(Figur	17). Det	er	særligt	i	gruppen	35-44	år,	at	folk	synes,	de	har	sat	deres	forbrug	op	(41	pct.);	men	også	de to	ældste	grupper	tilkendegiver,	at	de	har	sat	deres	forbrug	af	podcast	op	(hhv.	38	pct.	og	35	pct.).

Det	er	kun	en	begrænset	del	af	podcastlytningen,	der	handler	om	nyheder.	Emnemæssigt	er	der på	tværs	af	befolkningen	stadig	nogenlunde	lige	stor	interesse	for	de	forskellige	aktualitetsprægede	emner	(Se	Figur	15):	'Specialiserede	emner'	-	en	ret	blandet	kategori	med	videnskab,	erhvervsliv,	sundhed	og	medier	-	foretrækkes	af	16	pct,	'Livsstilsemner'	af	14	pct,	'Nyheder	om politik	og	internationale	begivenheder'	af	13	pct,	og	'Samtiden'	(kriminalitet,	sociale	problemstillinger)	foretrækkes	af	12	pct.

Blandt	unge	18-34	år	foretrækkes	podcast	om	Livsstilsemner	(29	pct.),	med	Specialiserede	emner på	andenpladsen	(24	pct.)	(ikke	vist	her),	mens	det	er	podcast	om	Specialiserede	emner	og	Samtiden,	der	appellerer	mest	til	aldersgrupperne	over	35	år.	Podcast	om	sport	ligger	nederst	blandt vores	emnekategorier	i	alle	aldersgrupper	(5	pct.).

## Podcast-udbydere	domineres	af	Danmarks	Radio

I	2023-undersøgelsen	er	Danmark	et	af	de	lande,	hvor	vi	har	haft	mulighed	for	at	gå	mere	i	dybden med	folks	podcastpræferencer	på	nyhedsområdet.	Vi	spurgte	de	respondenter,	der	havde	svaret ja	til,	at	de	har	hørt	en	nyhedspodcast	den	seneste	måned,	hvilke	nyhedspodcasts,	de	lytter	til

regelmæssigt.	Kodningen	af	deres	svar	viser,	at	72	pct.	nævner	mindst	én	navngiven	podcast,	43 pct.	nævner	2	podcasts,	og	25	pct.	nævner	3	podcasts.

Figur	18:	Lytning	til	navngivne	podcast,	antal	nævnt

<!-- image -->

Figur	18:	Q2\_Podcasts\_2023.	Du	angav	før,	at	du	har	lyttet	til	nyhedspodcast	inden	for	den	seneste	måned.	[Hvor	mange] Hvilke	nyhedspodcasts	lytter	du	regelmæssigt	til?	N=258

I	fritekst	bad	vi	også	respondenterne	nævne	hvilke	podcasts,	de	lytter	til.	På	listen	over	de	10 mest	aflyttede	nyhedspodcasts	topper	DR	med	Genstart	(26	pct.)	og	Orientering	(6	pct.),	og	med Tiden,	Slotsholmen	og	Curlingklubben	på	lavere	placeringer.	TV	2	mønstrer	5	pct.	til	Dato,	BT	har 4	pct.	til	Det	Vi	Taler	om,	og	Podimo	har	4	pct.	til	Her	går	det	godt.

Figur	19:	Top	10	podcasts

<!-- image -->

Figur	19:	Q2\_Podcasts\_2023.	Du	angav	før,	at	du	har	lyttet	til	nyhedspodcast	inden	for	den	seneste	måned.	[Hvor	mange] Hvilke	nyhedspodcasts	lytter	du	regelmæssigt	til?	N=285

På	listen	under	disse	10	finder	vi	(med	meget	små	respondenttal)	podcasts	som	Ekstra	Bladets Q&Co,	Du	lytter	til	Politiken	og	to	internationale	udgivere	(New	York	Times;	Joe	Rogan).

DR's	dominerende	rolle	som	udgiver	af	indhold	bliver	tydelig,	når	vi	ser	på	den	samlede	brug	af forskellige	udgiveres	podcasts.

Figur	20:	Top	5	udgivere	af	podcasts

Figur	20:	Top	5	udgivere	af	podcast.	Du	angav	før,	at	du	har	lyttet	til	nyhedspodcast	inden	for	den	seneste	måned.	[Hvor mange]	Hvilke	nyhedspodcasts	lytter	du	regelmæssigt	til?	N=322

<!-- image -->

Indtil	videre	ser	Danske	Medier	i	denne	tidlige	fase	af	podcastformatet	DR	som	en	løftestang	for de	kommercielle	udbydere,	der	er	med	til	at	åbne	danskernes	ører	for	potentialet	i	det	nye	medieformat	(MediaWatch	13/2/2023).	I	foråret	meldte	DR	dog	ud,	at	de	vil	trække	udvalgte	podcasts	ind	på	deres	egen	platform	til	podcast,	DR	Lyd	(MediaWatch	4/5/2023).	I	2023	har	vi	ikke spurgt	hvilke	platforme,	brugerne	bruger	til	at	aflytte	podcast,	men	i	2021-udgaven	af Danskernes brug	af	nyhedsmedier (Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst,	2021)	stillede	vi	spørgsmålet,	og	på det	tidspunkt	var	platformene	Apple	Podcasts	og	Spotify	dominerende	med	hhv.	27	pct.	og	21	pct. Vi	spurgte	ikke	specifikt	til	DR	Lyd,	men	16	pct.	af	brugerne	svarede	i	2021,	at	de	brugte	en	udbyderspecifik	platform.	Det	er	oplagt,	at	DR	Lyd	har	været	en	del	af	denne	procentsats,	ligesom	det er	oplagt,	at	en	hjemtagen	af	udvalgte	populære	podcasts	til	eksklusiv	distribution	på	DR's	egen platform	vil	få	konsekvenser	for	det	økosystem	omkring	distributionen	af	podcast,	der	er	etableret	i	dag.

## Lokale-og	regionale	nyhedsmedier

I	dette	temaafsnit	ser	vi	nærmere	på	brugen	af	den	lokale	og	regionale	journalistik.	Det	gør	vi, fordi	digitaliseringen	og	faldet	i	traditionelle	annonceindtægter	i	særlig	grad	har	ramt	de	lokale og	regionale	nyhedsmedier,	ligesom	det	også	er	her,	mange	af	de	senere	års	nedskæringer	i	redaktioner	såvel	som	ansatte	har	fundet	sted	(Østerby,	2021).	Et	andet	vigtigt	element	i	diskussionen	om	de	lokale	og	regionale	dagblade	er	også,	at	Danmarks	kommunale	og	regionale	landkort indeholder	en	række	forskelle.	I	det	efterfølgende	skelner	vi	i	en	enkelt	graf	mellem	landets	fem regioner.	Dette	gør	vi	for	at	understrege,	at	regionerne	ikke	er	ens,	og	at	udfordringerne	for	mediehuse	og	journalister	også	indeholder	nogle	regionale	forskelle,	der	gør	det	at	finde	de	rigtige løsningerne	på	udfordringerne	lidt	mere	komplicerede.

For	det	første	er	der	forskel	i	størrelsen	af	de	enkelte	regioner.	Der	bor	1.9	millioner	mennesker i	Region	Hovedstaden,	1,3	millioner	i	Region	Midtjylland,	1,2	millioner	Region	Syddanmark,	0,8 millioner	i	Region	Sjælland	og	0,6	millioner	i	Region	Nordjylland 2 .	Derudover	er	der	forskel	på uddannelsesniveau,	aldersfordeling	og	indtægter	mellem	regionerne.	Hvor	Region	Hovedstaden, især	København,	typisk	er	ung,	veluddannet	og	med	nogle	af	de	højeste	indtægter	i	landet	(især kommunerne	nord	for	København),	så	har	Region	Sjælland	og	Region	Nordjylland	en	demografi med	lavere	uddannelsesniveau,	lavere	indtægter	samt	en	ældre	befolkning 3 .	Da	parametre	som indkomst,	alder	og	uddannelse	har	indflydelse	på	medieforbrug,	er	det	klart,	at	forskelle	i	disse parametre,	på	tværs	af	de	fem	regioner,	også	vil	kunne	påvirke	brugen	af	nyhedsmedier	i	regionerne.

I	figur	21,	der	viser	udviklingen	i	brugen	af	digitale	lokale	og	regionale	medier,	er	det	tydeligt	at se,	at	brugen	af	lokale	dagblade	digitalt	startede	langsomt,	steg	et	par	procentpoint	og	nu	er	næsten	stagneret	på	omkring	11	pct.	i	2023.	For	ugeaviser	er	kurven	noget	mere	ujævn,	men	tallet for	2023	er	næsten	det	samme	som	for	lokale	dagblade	og	det	samme	gælder	for	brugen	af	TV	2's regionale	stationer.	Disse	har	dog	kun	været	en	del	af	analysen	siden	2022,	hvilket	er	årsagen	til, at	de	ikke	indgår	mere	fremtrædende	i	figuren.

Figur	21:	Reach	online	(lokale	medier),	2015-2023

<!-- image -->

Figur	21:	Q5B.	Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	har	du	brugt	til	at	få	adgang	til	nyheder	i	den	seneste	uge?	Vælg	alle	gældende. Via	online	platforme	(net,	mobil,	tablet,	e-læser)

Som	beskrevet	indledningsvis	er	de	forskellige	regioner	i	Danmark	langt	fra	ens.	Dette	billede	går igen,	når	vi	ser	på	villigheden	til	at	betale	for	journalistik	fordelt	på	de	enkelte	regioner.	Her	ligger landets,	i	befolkningsantal,	mindste	regioner,	Region	Sjælland	og	Region	Nordjylland,	under	gen-

2

[https://rn.dk/genveje/fakta-om-nordjylland/regioner-i-danmark](https://rn.dk/genveje/fakta-om-nordjylland/regioner-i-danmark)

[3 https://www.regionsjaelland.dk/politik/hoeringer-og-afgoerelser/aktuelle-hoeringer/hoeringsudkast-af-sundhedsaftalen-2024-27/1-faelles-udfordring-og-maalgrupper](https://www.regionsjaelland.dk/politik/hoeringer-og-afgoerelser/aktuelle-hoeringer/hoeringsudkast-af-sundhedsaftalen-2024-27/1-faelles-udfordring-og-maalgrupper)

https://www.dst.dk/da/Statistik/nyheder-analyser-publ/nyt/NytHtml?cid=32766 https://rn.dk/regional-udvikling/fakta-og-statistik/bo-og-leve#h3\_2

nemsnittet	for	brugerne,	der	betaler	for	nyheder,	mens	hovedstaden,	der	jo	samtidig	i	befolkningstal	er	den	største	region,	ligger	tre	procentpoint	over	gennemsnittet.	Ud	over	befolkningens størrelse	er	forskellene	i	indkomst	og	uddannelsesniveau	også	sandsynlige	forklaringer	på	især forskellen	mellem	Hovedstaden,	Sjælland	og	Nordjylland.	Forskellen	mellem	Region	Hovedstaden	og	Region	Sjælland	på	andelen	af	betalere	er	således	på	hele	ni	procentpoint,	mens	der	er	otte procentpoint	mellem	Hovedstaden	og	Nordjylland.	Der	er	med	andre	ord	væsentlige	forskelle	på betalingsvilligheden	på	tværs	af	regionerne,	hvor	især	to	regioner	skiller	sig	ud	med	en	betalingsvillighed	under	gennemsnittet.

Figur	22:	Betaling	for	journalistik,	regionalt

<!-- image -->

Figur	22:	Q7A.	Har	du	betalt	for	online	nyhedsindhold	eller	fået	adgang	til	en	online	nyhedstjeneste	mod	betaling	i	det seneste	år?	(Dette	kunne	være	et	digitalt	abonnement,	kombineret	digitalt/trykt	abonnement	eller	enkeltstående	betaling for	en	artikel	eller	e-udgave),	fordelt	på	danske	regioner

Afslutningsvis	ser	vi	på	betaling	for	lokale	og	internationale	nyheder	i	et	internationalt	perspektiv.	Ser	vi	på	Danmark	som	eksempel	så	viserne	tallene,	at	af	de	19	pct,	der	abonnerer	på	et	digitalt nyhedsmedie,	så	har	19	pct.	af	disse	et	abonnement	på	et	lokalt	nyhedsmedie,	mens	4	pct.	har	et abonnement	på	et	internationalt	nyhedsmedie.	Derudover	viser	figuren,	at	der	er	flere,	der	betaler	for	lokale	nyheder	i	Norge,	Sverige,	Finland	og	Tyskland	end	i	Danmark.	Omvendt	er	der	flere, der	betaler	for	lokale	nyheder	i	Danmark,	end	i	Canada,	Storbritannien	og	Spanien,	og	endelig	er der	lige	mange,	som	betaler	for	lokale	nyheder	i	Danmark,	USA	og	Frankrig.	Der	med	andre	ord stor	geografisk	forskel	på	hvor	mange,	der	abonnerer	på	et	lokalnyhedsmedie	i	de	forskellige lande.	Som	med	betaling	generelt	(se	det	senere	afsnit	om	dette),	er	det	dog	også	klart,	at	fokuserer	vi	alene	på	Danmark	og	de	andre	Nordiske	lande,	så	er	Danmark	klart	det	land	med	færrest abonnenter	på	et	lokalt	nyhedsmedie.

Figur	23:	Betaling	for	nyheder,	lokalt	og	internationalt

<!-- image -->

Figur	23:	Q7A.	Har	du	betalt	for	online	nyhedsindhold	eller	fået	adgang	til	en	online	nyhedstjeneste	mod	betaling	i	det seneste	år?	(Dette	kunne	være	et	digitalt	abonnement,	kombineret	digitalt/trykt	abonnement	eller	enkeltstående	betaling for	en	artikel	eller	e-udgave),	fordelt	på	internationale-	og	lokale	medier	samt	undersøgelsens	sammenligningslande.

## Finansjournalistik

Siden	Ruslands	invasion	af	Ukraine	i	februar	2022	har	den	medfølgende	inflation	haft	en	prominent	plads	på	mediedagsordenen.	Skønt	inflationen	sandsynligvis	toppede	sidste	år,	ligger	mange priser	i	Danmark	stadig	højere,	end	vi	tidligere	har	været	vant	til.	Af	denne	årsag	har	der	også været	en	del	fokus	på	mediernes	rolle	i	at	dække	inflation	og	andre	økonomiske	forhold.	En	rapport	fra	Respons	analyse	i	Oslo	(2023)	undersøger	således	spørgsmål	om	økonomi	og	medievaner i	de	nordiske	lande	på	en	lang	række	parametre.	Her	kan	det	være	værd	at	fremhæve,	at	Responsrapporten	spørger	til,	hvorvidt	nyhedsmedierne	har	hjulpet	borgerne	til	at	opnå	en	bedre	forståelse	af	stigende	priser	på	madvarer,	stigende	priser	på	strøm	samt	på	begrebet	inflation	generelt. Hertil	svarer	borgere	fra	Danmark,	Norge	og	Sverige	i	høj	grad	ja	til,	at	nyhedsmedierne	har	hjulpet	dem	til	bedre	at	forstå	alle	tre	typer	af	prisudviklinger	(Respons,	2023:15-16).

I	 årets	 analyse	af	danskernes	brug	af	nyhedsmedier	har	vi	fokuseret	på	to	mere	overordnede spørgsmål.	Det	første	spørgsmål	handler	om	kilder	til	nyheder	om	finansstof,	mens	det	andet spørgsmål	fokuserer	på	brugernes	anvendelsen	af	viden	fra	disse	nyhedskilder	i	hverdagen.

Figur	24:	Kilder	til	finansielle	nyheder

<!-- image -->

Figur	24:	Q2\_Finance\_2023m	Du	bedes	nu	tænke	på	nyheder	eller	oplysninger	vedrørende	din	privatøkonomi	og/eller samfundsøkonomien	i	bred	forstand	...	Hvilke	af	følgende	kilder	lader	du	dig	især	informere	af	om	disse	emner?	Du	bedes vælge	alle	relevante	svar.

Figur	24	viser,	at	trods	af	den	digitale	udvikling	og	opblomstringen	af	finansiel	rådgivning	på	sociale	medier,	som	for	eksempel	YouTube,	er	det	stadig	de	traditionelle	nyhedsmedier,	der	for	62 pct.	af	danskerne	er	den	foretrukne	kilde	til	nyheder	inden	for	dette	område.	Dernæst	følger	familie	og	venner	(32%)	med	uafhængige	eksperter,	som	folk	tilgår	på	blandt	andet	sociale	medier, på	en	tredjeplads	(15%).

I	forhold	til	det	andet	fokuspunkt	i	denne	analyse,	viser	Figur	25,	at	godt	40	pct.	af	danskerne oplever,	at	erhvervsstof/finansielt	stof	er	både	nemt	at	forstå	og	nemt	at	anvende	i	hverdagen. Samtidig	er	der	dog	en	forholdsvis	stor	andel,	29	pct.	der	svarer	hverken-eller,	og	endelig	er	der henholdsvis	22	og	27	pct,	der	oplever	problemer	med	enten	anvendelse	eller	forståelse	af	stoffet i	hverdagen.	I	lighed	med	den	nordiske	analyse	fra	Respons	tyder	det	således	på,	at	mange	borgere	har	en	fin	forståelse	for	dette	stofområder	og	finder	nyhederne	inden	for	området	forholdsvist	nemme	at	anvende	i	deres	hverdag.	På	anden	side	er	der	også	en	lang	række	borgere,	der	ikke forholder	sig	til	nogen	af	de	to	spørgsmål,	samt	en	mindre	gruppe,	der	oplever	stoffet	som	både svært	anvendeligt	og	svært	tilgængeligt.

Figur	25:	Forståelsen	og	anvendelsen	af	erhvervsstof	i	hverdagen

<!-- image -->

Figur	 25:	 Q3\_Finance\_2023\_1.	 Hvor	 nemt	 eller	 svært	 har	 du	 ved	 at	 forstå	 nyheder	 om	 finans	 og	 økonomi?	 /	 Q3\_Fi-nance\_2023\_2.	Hvor	nemt	eller	svært	er	det	for	dig	at	sætte	nyheder	om	finans	og	økonomi	i	relation	til	din	egen	dagligdag?

## Personaliseret	indhold

Algoritmer	spiller	en	stigende	rolle	i	nyhedsredaktioners	daglige	arbejde	(Kammer,	2018;	Van Dalen,	2020,	Borchgrevink-Brækhus,	2022,	Møller	2022).	Dette	kommer	udtryk	på	mange	måder, men	diskuteres	typisk	i	offentligheden	som	et	spørgsmål	om	en	stigende	personalisering	af	nyhedsudvælgelsen.	Med	dette	skal	forstås	et	stigende	samspil	i	udvælgelsen	af	nyheder	mellem	på den	ene	side	journalister	og	redaktører,	og	på	den	anden	side	nyhedsudvælgelse	baseret	på	en algoritmestyret	analyse	af	for	eksempel	brugerens	tidligere	nyhedsbrug,	populære	historier,	osv. Et	studie,	der	for	nylig	tog	temperaturen	på	brugen	af	algoritmer	til	nyhedsudvælgelse	i	det	nordiske	lande	(Møller,	2022)	konstaterede,	at	langt	størstedelen	af	de	undersøgte	medier	anvendte algoritmer	i	større	eller	mindre	grad;	men	også,	at	der	var	en	udtalt	bekymring	for	de	mulige konsekvenser	for	nyhedsudvælgelsen	og	brugerne,	hvis	ikke	også	journalister	og	redaktører	samtidig	var	en	del	af	nyhedsudvælgelsen.	Denne	samme	konklusion	pegede	undersøgelsen	af	Van Dalen	(2020)	også	på.	I	den	ånd	spørger	vores	analyse	i	2023	videre	ind	til	dette	forhold,	nemlig danskernes	oplevelse	af	personaliseret	indhold	samt	mulige	fordele	og	ulemper	ved	denne	personalisering.

I	den	første	figur	(Figur	26)	spørges	til	danskernes	holdning	til,	hvordan	nyheder	udvælges.	Her foretrækker	stort	set	lige	mange	respondenter,	at	deres	nyheder	udvælges	af	henholdsvis	journalister	og	redaktører,	og	at	få	historier	er	udvalgt	automatisk	(algoritmisk)	på	baggrund	af	egen tidligere	brug.	23	pct.	af	brugerne	foretrækker	journalister	og	redaktører,	mens	21	pct.	foretrækker	automatiseret	nyhedsudvælgelse.	Blandt	den	yngre	målgruppe,	det	vil	sige	de	18	til	24-årige, foretrækkes	den	automatiserede	nyhedsudvælgelse,	hvilket	analysen	af	Van	Dalen	(2020)	også pegede	på,	skønt	den	yngre	målgrupper	her	var	den	såkaldte	generation	Z,	der	defineres	som personer	født	i	1997	eller	derefter.	Omvendt	foretrækker	de	fleste	andre	aldersgrupper	at	få	deres	nyheder	udvalgt	af	redaktører	og	journalister.	En	langt	mindre	del	af	alle	brugere	ville	foretrække	at	få	deres	nyheder	udvalgt	på	baggrund	af,	hvilke	nyheder	deres	venner	har	læst.

Figur	26:	Holdning	til	udvælgelse	af	historier

<!-- image -->

Figur	26:	Q10D\_2016\_a\_1/2/3:	At	historier	bliver	udvalgt	til	mig	af	redaktører	og	journalister	er	en	god	måde	at	få	nyheder	på.	/	At	få	historier	automatisk	valgt	til	mig	på	basis	af,	hvad	jeg	har	brugt	i	fortiden	er	en	god	måde	at	få	nyheder	på. /	At	få	historier	automatisk	valgt	til	mig	på	basis	af,	hvad	mine	venner	har	brugt	i	fortiden	er	en	god	måde	at	få	nyheder på.

I	forhold	til	analysens	andet	spørgsmål,	der	relaterer	sig	til	bekymringerne	ved	personaliseret indhold,	viser	Figur	27,	at	denne	bekymring	deles	af	et	flertal	af	næsten	alle	respondenter	på tværs	af	aldersgrupper.	Således	er	alle	aldersgrupper	bekymret	over,	at	en	øget	personalisering af	journalistikken	kan	betyde,	at	de	går	glip	af	vigtig	information,	ligesom	der	rejses	en	bekymring i	forhold	til,	at	øget	personalisering	kan	føre	til,	at	man	som	bruger	går	glip	af	udfordrende	meninger.	Med	andre	ord	udtrykker	halvdelen	af	danskerne	eller	flere	en	bekymring	for,	at	øget	personalisering	vil	lede	til	en	begrænset	nyhedsudvælgelse,	hvor	brugerne	kan	gå	glip	af	nyheder inden	for	områder,	de	ikke	selv	tidligere	har	opsøgt	eller	udfordrende	holdninger,	som	de	heller ikke	selv	har	haft	mulighed	for	at	opsøge	ved	tidligere	brug.	Skønt	studier	har	problematiseret eksistensen	af	såkaldte	'ekko-kamre'	(Arguedas,	Robertson,	Fletcher,	&	Nielsen,	2022),	er	det	dog tydeligt,	at	den	generelle	bekymring	for	at	blive	'isoleret'	i	sit	nyhedsforbrug,	stadig	er	til	stede blandt	et	stort	udsnit	af	danskerne.

Figur	27:	Bekymring	for	personaliseret	indhold

<!-- image -->

Figur	27:	Q10D\_2016\_b\_1/2:	Jeg	er	bekymret	for,	at	mere	personligt	tilpassede	nyheder	kan	betyde,	at	jeg	går	glip	af	vigtig information.	/	Jeg	er	bekymret	for,	at	mere	personligt	tilpassede	nyheder	kan	betyde,	at	jeg	går	glip	af	udfordrende	meninger.

## Danskernes	nyhedsrepertoirer

Analyserne	af	danskernes	nyhedsbrug	i	denne	rapport	er,	hvad	man	kunne	kalde	'mediecentrerede'.	Det	er	de	forskellige	nyhedsmedietyper	og	nyhedsbrands,	der	er	udgangspunktet	for	de 'hvor-mange'-spørgsmål,	som	analyserne	besvarer:	Nyhedsorganisationernes	onlinenyheder	hvor	mange	bruger	dem,	og	hvilke	aldersgrupper	tilhører	de?	Podcast	-	hvor	mange	har	lyttet	til podcast	den	seneste	måned,	og	hvilke	indholdstyper	er	de	mest	populære?	De	forskellige	nyhedsbrands	-	hvor	stor	tillid	har	borgerne	til	dem?

I	dette	afsnit	er	det	nyhedsbrugerne,	der	står	i	centrum	for	analyser,	der	tegner	et	signalement	af forskellige	brugertyper,	ved	at	beskrive	deres	nyhedsrepertoirer.	Et	'medierepertoire'	opstår	i	en proces,	hvorigennem	mediebrugere	'vælger	mellem	forskellige	medieplatforme	og	indholdsleverandører	mange	gange	i	løbet	af	en	dag	og	derigennem	opbygger	stabile	mediebrugsmønstre	bestående	af	regelmæssigt	anvendte	medieformer'	(Wolf	&	Schnauber	2015:	3).

Ud	fra	de	mangfoldige	behov	for	informationer	og	oplevelser,	der	udspringer	af	menneskers	livsverden,	kan	de	vælge	at	benytte	sig	af	forskellige	medieteknologier,	forskellige	indholdsleverandører	og	forskellige	indholdstyper.	Den	valgte	konstellation	af	disse	muligheder	udgør	et	menneskes	medierepertoire	(Schrøder	2019).

Her	fremanalyserer	vi	inden	for	nyhedsuniverset	nogle	overordnede	brugertyper,	der	kan	karakteriseres	ud	fra	deres	større	eller	mindre	interesse	for	nyheder,	deres	foretrukne	nyhedsmedie-

typer,	deres	foretrukne	nyhedsbrands,	deres	tillid	til	nyheder,	osv.	Disse	parametre	kan	suppleres	med	brugerprofiler,	der	har	rod	i	folks	alder,	uddannelse,	politiske	ståsted,	og	som	også	præges	af	deres	holdninger	til	public	servicemedier,	deres	vilje	til	at	betale	for	nyheder,	mm. Den	statistiske	metode,	vi	benytter	til	at	fremanalysere	danskernes	nyhedsrepertoirer,	er Latent Class	Analysis -	en	metode,	der	finder	forskelle	og	ligheder	i	respondenternes	svarmønstre	og	på den	baggrund	inddeler	dem	i	klynger	af	brugere,	der	med	hensyn	il	nyhedsbrug	ligner	hinanden. Repertoireanalysen	er	baseret	på	4	datatyper	i	Reuters-undersøgelsen	:

- Hyppigheden	af	nyhedsbrug	-	hvorvidt	en	respondent	bruger	nyheder	flere	gange	om	dagen,	én	gang	daglig,	flere	gange	om	ugen,	sjældnere	end	en	gang	om	ugen,	eller	aldrig.
- Brug	af	forskellige	nyhedsmedietyper	-	TV-nyheder,	Radionyheder,	Trykte	nyheder,	Onlinenyheder,	og	Nyheder	fra	sociale	medier.
- Foretrukket	nyhedsmedietype	-	TV-nyheder,	Radionyheder,	Trykte	nyheder,	Onlinenyheder,	og	Nyheder	fra	sociale	medier.
- Brug	af	nyhedsbrands,	ud	fra	en	liste	med	24	offline	nyhedsbrands	og	en	liste	med	26 online	nyhedsbrands	-	seneste	uge,	eller	3	eller	flere	dage	den	seneste	uge.

De	fire	fundne	nyhedsrepertoirer	korreleres	i	med	en	række	variable:

- Nyhedsinteresse	-	aggregeret	'særdeles	interesseret'	og	'meget	interesseret'.
- Alder,	Køn,	Uddannelse.
- Vigtighed	af	public	servicemedier:
- For	mig	personligt
- For	samfundet
- Betaling	for	nyheder
- Tillid	til	nyhedsmedierne	generelt

Latent	Class-analysen	gør	det	meningsfuldt	at	identificere	4	repertoirer	af	nyhedsmediebrug	i Danmark,	der	kan	karakteriseres	på	nedenstående	måde	(Tabel	1).	Vi	beskriver	her	de	4	repertoirer	i	forhold	til	hinanden,	dvs.	at	når	vi	beskriver	dem	med	betegnelser	som	'lav',	'høj',	'sjælden', 'kun',	osv.,	skal	det	forstås	i	forhold	til	de	øvrige	repertoirer,	ikke	som	normativt	begrundede	beskrivelser.

48

Tabel	1	(Figur	28):	Danskernes	nyhedsrepertoirer

|                                            | Repertoire 1 (34%) Den minimale nyheds- bruger                 | Repertoire 2 (26%) Den ivrige nyhedsbruger                                                                                                       | Repertoire 3 (26%) TV-nyhedsbrugeren                                                  | Repertoire 4 (14%) Den alsidige nyhedsbru- ger                                                                                                                                                           |
|--------------------------------------------|----------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|---------------------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| Hyppighed (% flere gange daglig)           | Lav - 55%                                                      | Meget høj - 95%                                                                                                                                  | Moderat - 60%                                                                         | Høj - 76%                                                                                                                                                                                                |
| Nyhedsinteresse (eks- tremt + meget)       | 30% (lavest)                                                   | 69% (højest)                                                                                                                                     | 42%                                                                                   | 65%                                                                                                                                                                                                      |
| Foretrukne nyhedsplat- forme (seneste uge) | Online 61% Sociale medier 28%                                  | Online 45% TV-nyheder 44%                                                                                                                        | TV-nyheder 90%                                                                        | Online 40% Trykte 22% TV-nyheder 20%                                                                                                                                                                     |
| Foretrukne nyhedsbrands (3 dage/uge)       | Dr.dk 27% TV2.dk 24% Ekstra-Bladet.dk 23%                      | TV2 Nyhederne 61% TV2.dk 55% DR TV-avisen 55% Dr.dk 44% TV2 News 44% Ekstra-Bladet.dk 46% BT.dk 44% Regionalt TV 30% DR P4 26% Lokal ugeavis 22% | TV2 Nyhederne 47% DR TV-avisen 43% TV2 News 31% TV2.dk 23% Regionalt TV 21% Dr.dk 17% | Dr.dk 43% DR TV 34% TV2.dk 29% TV2 21% TV2 News 21% Politiken.dk 21% Jyllandsposten.dk 15% Berlingske.dk 19% DR P1 20% Ekstra-Bladet.dk 18% Politiken 16% Berlingske 14% Weekendavisen 11% Information7% |
| Demografi                                  | Ung (18-34 år: 44%), Mel- lem uddannelse                       | Ældre (55+: 63%), Mænd, Mellem/høj uddannelse                                                                                                    | Ældre (55+: 63%), Kvin- der, Lav-/mellem uddan- nelse                                 | Ældre med ungt islæt (18- 34 år: 31%), Mænd, Høj uddannelse (62%)                                                                                                                                        |
| Public service-mediers vigtighed           | For mig personligt: 54% (lavest) For samfundet: 65% (la- vest) | For mig personligt 86% (højest) For samfundet 88% (hø- jest)                                                                                     | For mig personligt 77% For samfundet 78%                                              | For mig personligt 72% For samfundet 78%                                                                                                                                                                 |
| Betaler for onlinenyheder                  | 13%                                                            | 26%                                                                                                                                              | 7%(lavest)                                                                            | 48% (højest)                                                                                                                                                                                             |
| Tillid til nyhedsmedierne generelt         | 48% (lavest)                                                   | 69% (højest)                                                                                                                                     | 62%                                                                                   | 60%                                                                                                                                                                                                      |

Tabel	1	(Figur	28):	Danskernes	nyhedsrepertoirer	baseret	på	LCA-analyse	af	nyhedsmediebrug	(hyppighed),	medietyper (brugt	og	foretrukne)	samt	brug	af	brands	korreleret	med	nyhedsinteresse	-	aggregeret	'særdeles	interesseret'	og	'meget interesseret',	alder,	køn,	uddannelse,	vigtighed	af	public	servicemedier	(personligt,	samfundsmæssigt),	betaling	for	nyheder,	tillid	til	nyhedsmedierne	generelt.

## Repertoire	1:	Den	minimale	nyhedsbruger.

De	danskere,	der	tilhører	dette	repertoire,	møder	nyheder	mere	eller	mindre	tilfældigt.	De	bruger nyheder	relativt	sjældent	-	kun	55%	bruger	nyheder	flere	gange	om	dagen,	og	kun	30%	af	dem siger,	at	de	interesserer	sig	'særdeles	meget'	eller	'meget'	for	nyheder.	Deres	foretrukne	nyhedsmedietyper	er	onlinenyhedsmedier	(61%)	og	nyheder	fra	sociale	medier	(28%).	De	foretrækker her	nyheder	fra	dr.dk	(27%),	tv2.dk	(24%),	og	ekstra-bladet.dk	(23%).	De	har	en	overvejende ung	aldersprofil:	44%	af	disse	brugere	er	mellem	18	og	34	år	og	en	relativt	set	lav	andel	fra	aldersgruppen	55+.	Deres	uddannelse	ligger	på	mellemniveauet.	De	adskiller	sig	ikke,	hvad	angår køn	og	politisk	orientering.	Kun	48%	af	disse	brugere	har	generelt	tillid	til	nyhedsmedierne	-	det laveste	niveau	i	analysen	-	selv	om	kun	15%	udtrykker	direkte	mistillid.	Kun	54%	(det	laveste) opfatter	public	servicemedierne	som	personligt	vigtige,	mens	lidt	flere	opfatter	disse	medier	som vigtige	for	samfundet	(65%).	13%	af	dem	betaler	for	onlinenyheder.

## Repertoire	2:	Den	ivrige	nyhedsbruger

Næsten	alle	medlemmerne	af	Repertoire	2	(95%)	bruger	nyheder	flere	gange	dagligt,	og	69%	af dem	er	'særdeles	interesserede'	eller	'meget	interesserede'	i	nyheder.	De	benytter	en	bred	vifte af	nyhedsbrands,	som	de	tilgår	online	(45%)	eller	på	TV	(44%)	i	lige	stort	omfang.	De	bruger begge	public	service-kanaler	både	på	traditionelle	platforme,	for	eksempel	TV2	Nyhederne	61%, og	på	nettet	tv2.dk	55%,	med	DR-platformene	i	lidt	lavere	omfang.	Ekstra	Bladet	(46%)	og	BT (44%)	tilgås	online	og	suppleres	med	Regionalt	TV	(30%),	DR	P4	(26%)	og	Lokal	ugeavis	(22%). Demografisk	set	udgør	aldersgruppen	55+	hele	63%	af	repertoirets	medlemmer,	der	har	en	overrepræsentation	af	mænd	(59%),	og	uddannelsesmæssigt	ligger	på	mellem-	eller	højt	niveau.	De skiller	sig	ikke	ud,	hvad	angår	politisk	ståsted.	Deres	værdsættelse	af	public	servicemedier	ligger højest	blandt	repertoirerne,	både	personligt	(86%)	og	for	samfundet	(88%),	og	de	udtrykker	den højeste	tillid	til	nyhedsmedierne	(69%).	26%	betaler	for	onlinenyheder.

## Repertoire	3:	TV-nyhedsbrugeren

Repertoire	3's	nyhedsbrug	er	markant	orienteret	imod	traditionelle	TV-nyheder	på	flow-tv	(TV2 Nyhederne	47%,	DR	TV-avisen	43%,	TV2	News	31%),	og	en	noget	mindre	opslutning	om	public servicekanalernes	online	nyheder	(tv2.dk	23%,	dr.dk	17%).	Ligesom	ved	Repertoire	2	udgør	aldersgruppen	55+	63%	af	repertoirets	medlemmer,	hvoraf	-	modsat	Repertoire	2	-	de	fleste	er kvinder	(62%).	Medlemmerne	uddannelsesniveau	er	lavt	til	mellem.	Deres	tillid	til	nyhedsmedierne	generelt	er	relativt	høj	(62%)	og	de	værdsætter	public	servicemediernes	rolle	både	for	sig selv	personligt	(77%)	og	for	samfundet	(78%).	Deres	vilje	til	at	betale	for	nyheder	er	den	laveste blandt	repertoirerne	(7%).

## Repertoire	4:	Den	alsidige	nyhedsbruger

Medlemmerne	af	Repertoire	4	er	højfrekvente	nyhedsbrugere,	hvor	76%	tjekker	nyheder	flere gange	om	dagen,	uden	at	komme	helt	op	på	Repertoire	2's	hyppighed.	Nyhedsinteressen	(65%) er	også	høj,	og	de	har	et	alsidigt	brug	af	forskellige	nyhedsplatforme	(Onlinenyheder	40%;	TVnyheder	20%),	herunder	en	-	relativt	set	-	betydelig	brug	af	trykte	nyhedskilder	(22%).	Med hensyn	til	nyhedsbrands	ligger	nyheder	fra	public	service-kanalerne	højest:	Online	(dr.dk	43%; tv2.dk	29%)	og	som	flow-tv	(DR	TV-avisen	34%;	TV2	Nyhederne	21%;	TV2	News	21%).	Lige	efter kommer	-	som	det	eneste	repertoire	med	tocifrede	procenttal	-	onlinenyheder	fra	de	store	avishuse	(politiken.dk	21%;	berlingske.dk	19%;	jyllandsposten	15%)	og	fra	de	landsdækkende	nicheaviser	(borsen.dk	10%;	information.dk	8%;	weekendavisen.dk	7%),	og	den	intellektuelle	radiokanal	DR	P1.	Også	disse	avisers	trykte	udgaver	har	en	vis	udbredelse	i	Repertoire	4	(Politiken 16%;	Berlingske	14%;	Jyllands-Posten	12%;	Weekendavisen	11%;	Information	7%).	Repertoire 4	er	mandsdomineret	(62%),	og	aldersmæssigt	er	andelen	af	55+	betydelig	(44%),	men	også	med et	betragteligt	islæt	af	gruppen	18-34	år	(32%).	Uddannelsesniveauet	er	det	højeste	blandt	de fire	repertoirer	(62%	højtuddannede).	60%	har	tillid	til	nyhedsmedierne	generelt,	og	tre	fjerdedele	anser	public	servicemedierne	for	at	være	vigtigt	from	dem	personligt	(72%)	og	for	samfundet	(78%).	Hele	48%	betaler	for	nyheder.

Alt	 i	 alt	 fortæller	 repertoireanalysen	noget	om	hvilke	smagskulturer,	der	findes	inden	for	det tværmediale	nyhedsområde	i	Danmark.	Der	går	ikke	nogen	direkte	linje	mellem	repertoirerne	og deres	kommercielle	potentiale	eller	deres	rolle	som	skabere	af	demokratiske	forudsætninger, selv	om	man	i	nogle	tilfælde	kan	sige	noget	om	for	eksempel	vanskeligheden	ved	at	hverve	nye nyhedsbetalere	blandt	medlemmerne	af	Repertoire	1	og	3,	eller	at	medlemmerne	af	Repertoire	2 og	(især)	Repertoire	4	er	velorienterede	i	en	bred	vifte	af	samfundsproblemstillinger	(se	også Castro	m.fl.	2022).	Under	alle	omstændigheder	kan	repertoirerne	være	udgangspunkt	for	mere specifikke	undersøgelser	af	nyhedsmediers	målgrupper.

51

## DEL	II:	Nyhedsbrugens	nøgletal	2023

I	denne	sektion	af	rapporten	følger	vi	nyhedsbrugens	nøgletal	over	tid.	Mange	af	de	data,	der	er	i rapporten,	findes	som	tidsserier.	Nogle	så	langt	tilbage	som	10	år.	Det	er	dog	ikke	alle	grafer	og analyser,	der	baserer	sig	på	lange	tidsserier.	Tidligere	rapporters	analyser	og	nøgledata	siden 2015	findes	på	rapportseriens	hjemmeside:	https://forskning.ruc.dk/da/projects/danskernesbrug-af-nyhedsmedier.

I	dette	års	udgave	har	vi	udvidet	afsnittene	om	sociale	medier	og	betaling	en	del,	så	de	minder	om de	tematiske	analyser	tidligere	i	rapporten.	Vi	har	også	medtaget	ny	data	om	mediekritik,	som findes	sidst	i	rapporten.

## Brug	af	digitale	platforme	generelt	og	til	nyheder

På	tværs	af	de	10	lande,	som	vi	sammenligner	i	denne	rapport,	er	det	smartphonen,	der	topper listen	over	folks	onlineliv	med	et	generelt	brugsniveau	på	mellem	ca.	75	pct.	og	85	pct.	(Figur	29). Den	svagt	faldende	tendens	fra	de	foregående	år	ser	dog	ud	til	at	fortsætte;	især	i	Frankrig,	Spanien	og	Tyskland,	men	også	i	Danmark	er	brugen	faldet	med	4	procentpoint	til	82%	(ændringer ift.	2022	ikke	vist	i	figuren).	Brugen	af	bærbar	og	stationær	computer,	tablet	og	Smart-tv	er	stort set	uændret	på	tværs	af	landene,	med	enkelte	mindre	undtagelser.	Med	et	brugsniveau	på	mellem 60%	og	80%	ligger	bærbare	og	stationære	computere	stadig	på	andenpladsen	blandt	de	digitale teknologier,	efterfulgt	side	om	side	af	Smart-tv	og	tabletcomputere	på	mellem	35%	og	50%.

Figur	29:	Brug	af	digitale	platforme	generelt,	internationalt

Figur	29:	Q8A.	Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	enheder	bruger	du	nogensinde	(til	ethvert	formål)?

<!-- image -->

Når	det	gælder	brugen	af	de	forskellige	teknologier	til	nyheder	(Figur	30),	ligger	Smartphonen klart	i	spidsen	i	alle	10	lande,	om	end	der	er	store	forskelle	mellem	Finland	(76%)	og	Tyskland (51%).	Der	har	i	nogle	lande	været	betydelige	fald	på	8-10	procentpoint	(Spanien,	Frankrig,	Canada) 4 .	Også	i	forhold	til	nyhedsfunktionen	ligger	bærbare	og	stationære	computere	overalt	på en	klar	andenplads	-	i	de	fleste	lande	i	størrelsesordenen	40-50%.	Der	er	flere	og	flere,	der	bruger Smart-TV	til	at	få	nyheder:	Vi	ser	her	markante	stigninger	i	alle	lande	på	fra	4-5	procentpoint (Spanien,	Norge)	til	10-12	procentpoint	(Finland,	Sverige)	og	15	procentpoint	i	Tyskland.	I	Danmark	er	der	8	procentpoint	flere,	der	bruger	Smart-TV	til	nyheder	(28%).

Figur	30:	Brug	af	digitale	platforme	til	nyheder	seneste	uge,	internationalt

Figur	30:	Q8B.	Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	enheder	har	du	brugt	i	løbet	af	den	seneste	uge	til	at	få	adgang	til	nyheder?

<!-- image -->

Figur	31	viser	udviklingen	i	brugen	af	Smartphone	til	nyheder	i	fem	lande,	der	har	været	med	i undersøgelsen	siden	2013.	Det	ses,	at	mere	end	halvdelen	af	danskerne	allerede	i	2014	brugte smartphone	til	nyheder;	et	niveau,	der	først	nåede	USA	i	2017,	Storbritannien	og	Frankrig	i	2018, og	Tyskland	først	i	2019.	I	alle	fem	lande	er	kurven	knækket	siden	2021,	en	udvikling	der	er	fortsat	i	2023,	hvor	Danmark	med	67%	brug	ligger	4	procentpoint	foran	Storbritannien	(63%)	og	16 procentpoint	foran	Tyskland.

På	mange	måder	kan	det	være	lige	meget,	hvilken	teknologisk	platform	man	får	sine	nyheder	fra, eftersom	der	ikke	er	en	bestemt	sammenhæng	mellem	teknologi	og	nyhedsudbytte.	Men	de	forskellige	platforme	har	i	et	vist	omfang	forskellige	brugsmuligheder	(på	engelsk	'affordances'), blandt	andet	i	forlængelse	af	de	situationer,	hvor	de	typisk	anvendes.	For	eksempel	kan	en	smartphone	lægge	op	til	en	mere	kortvarig	og	overfladisk	nyhedsopdatering	i	hverdagens	tidslommer,

4 I	nogle	lande	kan	tallene	i	Figur	29	og	30	være	påvirket	af	særlige	metodiske	forhold	ifm.	dataindsamlingen.

mens	PC	og	tablet	ofte	bruges	i	situationer,	hvor	der	er	mere	tid	til	fordybelse.	At	få	nyheder	på sit	Smart-TV	minder	formentlig	for	mange	om	den	måde,	man	ser	hele	nyhedsudsendelser	på flow-tv.

Figur	31:	Smartphone	brugt	til	nyheder,	2013-2023,	internationalt

<!-- image -->

Figur	31:	Q8B.	Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	enheder	har	du	brugt	i	løbet	af	den	seneste	uge	til	at	få	adgang	til	nyheder? Graf	baseret	på	valget	'smartphone'.

## Brug	af	nyhedsmedietyper	(dækning)

I	dette	afsnit	ser	vi	på,	hvordan	danskernes	brug	af	seks	'nyhedsmedietyper'	har	udviklet	sig	over en	årrække.	Graferne	i	Figur	32	viser	overordnet,	at	den	generelt	faldende	brug	af	alle	seks	nyhedsmedietyper	fortsætter	i	2023.	Stigningerne	for	TV-nyheder	og	TV-kanalers	onlinenyheder	i 2021-2022,	der	skyldtes	befolkningens	øgede	behov	for	troværdige	nyhedskilder	under	coronaepidemien,	er	således	forsvundet	igen.

Figur	32:	Nyhedsmedietyper,	2014-2023

Figur	32:	Q3.	Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	har	du	brugt	som	kilde	til	nyheder	i	den	seneste	uge?

<!-- image -->

Siden	2022	er	brugen	af	TV-nyheder	faldet	med	5	procentpoint	til	59%,	mens	brugen	af	de	øvrige nyhedsmedietyper	er	faldet	med	2-5	procentpoint.	Modsat	hvad	mange	formentlig	tænker,	er	TVnyheder	stadig	det	nyhedsmedie,	som	flest	danskere	er	i	kontakt	med	i	løbet	af	en	uge,	med	avisernes	onlinenyheder	på	andenpladsen	(44%)	og	nyheder	fra	sociale	medier	lige	efter	(40%).

Hvis	man	kaster	et	historisk	blik	på	udviklingen,	kan	man	se,	at	faldet	i	brugen	af	alle	medietyperne	startede	i	2016.	TV-nyheder	var	mellem	2016	og	2020	faldet	med	11	procentpoint,	og	de øvrige	medietyper	har	frem	til	2021	fortsat	den	faldende	tendens	til	et	niveau,	der	i	2023	er	fortsat,	efter	at	tallene	stabiliseredes	i	2020.	Faldene	siden	2016	ser	i	2023	således	ud:	Sociale	medier med	16	procentpoint,	Radionyheder	med	15	procentpoint,	TV-kanalers	nyhedssites	online	med 5%	procentpoint,	og	Trykte	aviser	med	12	procentpoint.	Avisernes	nyhedssites	online	har	haft en	lidt	mere	omskiftelig	udvikling,	hvor	mindre	ned-	og	opgange	har	afløst	hinanden,	så	de	i	2023 ligger	7	procentpoint	under	2016-niveauet	på	51%.

Dette	generelle	fald	betyder	ikke	nødvendigvis,	at	danskerne	bruger	mindre	tid	på	nyheder;	det kan	betyde,	at	de	koncentrerer	deres	nyhedsbrug	på	færre	nyhedsmedietyper 5 .	Det	samlede	resultat	er,	at	nyhedsbrugens	'magtbalance'	er	næsten	uændret	mellem	de	seks	nyhedsmedietyper fra	2016	til	2021,	med	undtagelse	af	det	betydelige	fald	i	nyheder	fra	sociale	medier	og	TV-nyheders	midlertidige	fremgang	i	coronaperioden.

## Hvad	er	'nyheder	fra	sociale	medier'?

Det	er	vigtigt	at	holde	sig	for	øje,	at	når	man	taler	om	at	få	nyheder	fra	sociale	medier,	skal	det medtænkes,	at	de	sociale	medier	er	nyhedsmedier	på	en	anden	måde	end	de	øvrige	nyhedsmedier

5 Reuters-undersøgelsen	undersøger	ikke	hvor	lang	tid,	folk	bruger	på	nyhedsmedier.

i	opgørelsen.	Når	respondenterne	siger,	at	de	har	fået	nyheder	fra	sociale	medier	i	den	seneste uge	(i	en	dansk	sammenhæng	oftest	på	Facebook,	se	nedenfor),	kan	det	betyde	to	forskellige	ting:

- Dels	kan	det	dreje	sig	om	nyheder,	som	man	har	modtaget	i	sit	Facebook-	eller	Twitternewsfeed	(nu	'X') 6 ,	lagt	op	af	et	online-nyhedsmedie	(en	avis,	et	født	online-nyhedsmedie eller	 en	 tv-kanal),	 som	 man	 følger.	 Ændringer	 i	 Facebooks	 algoritmer	 siden	 2017	 har mindsket	hyppigheden	af	denne	type	af	nyheder	i	folks	newsfeed.
- Dels	kan	det	være	nyheder	fra	et	sådant	online-nyhedsmedie,	som	en	'ven'	har	delt	på	sin tidslinje.	Ændringen	af	Facebooks	algoritme	i	2017/2018	begunstigede	denne	type	af	nyheder.

I	begge	tilfælde	kan	det	at	'få'	en	nyhed	på	denne	måde	enten	betyde,	at	man	læser	overskriften og	ser	et	eventuelt	billede	på	selve	det	sociale	medie,	hvorefter	man	ikke	forfølger	historien	yderligere.	Men	man	kan	derudover	klikke	på	et	link	i	opslaget,	der	sender	én	videre	til	det	pågældende	nyhedsmedies	online-nyhedssite. Det	er	altså	ikke	det	sociale	medie,	der	har	produceret	de	nyheder,	som	man	får	på	denne	måde. Men	det	sociale	medie	opnår	sin	magtposition	som	'distribuerende	nyhedsmedie'	i	forhold	til borgeren	gennem	de	algoritmestyrede	processer,	som	ikke	er	offentligt	tilgængelige	og	derfor uigennemskuelige	for	brugeren	og	for	samfundet. Det	er	stadig	sådan	med	hensyn	til	nyhedsbrug	på	sociale	medier,	at	det	er	brugen	af	Facebook	til at	få	nyheder	(31%	af	danskerne),	der	dominerer	i	forhold	til	andre	sociale	medier.	Selv	om	YouTube	(47%),	Messenger	(56%),	Instagram	(42%)	og	Snapchat	(28%)	har	mange	brugere	generelt, så	er	det	under	10%,	der	bruger	disse	sociale	medier	til	nyheder.	I	modsætning	til	en	række	andre lande	i	Reuters-undersøgelsen,	så	fungerer	YouTube,	Facebook	Messenger,	Twitter,	WhatsApp, TikTok	og	Snapchat	ikke	i	Danmark	som	nyhedskilder	i	væsentligt	omfang	(se	dog	om	unges	brug af	disse	platforme	nedenfor).	Læs	mere	på	side	81	om	brugen	af	sociale	medier	til	nyheder.

## Nyhedsmedietypernes	dækning	i	forhold	til	aldersgrupper

Der	er	relativt	store	forskelle	mellem	de	forskellige	aldersgruppers	kontakt	med	de	forskellige nyhedsmedietyper	i	løbet	af	en	uge	(Figur	33).	Især	for	TV-nyheder,	Radionyheder	og	Trykte	aviser	stiger	brugen	markant	fra	den	yngste	til	den	ældste	gruppe,	mens	forskellene	er	mindre	for Avisnyheder	online,	TV-kanalers	nyheder	online	og	Nyheder	fra	sociale	medier. Forskellene	er	hen	over	årene	gradvist	blevet	mindre	i	takt	med,	at	de	ældre	befolkningsgruppers brug	af	internettet	er	vokset.	Hvad	angår	brugen	af	TV-nyheder	og	Trykte	aviser	er	forskellene mellem	de	18-24-årige	og	aldersgruppen	65+	dog	stadig	iøjnefaldende:	Henholdsvis	43	procentpoint	og	19	procentpoint.	I	begge	grupper	har	der	været	et	betydeligt	fald	i	brugen	af	TV-nyheder

6

Da	undersøgelsen	var	i	felten	i	februar	2023,	hed	det	sociale	medie	'X'	stadig	Twitter.	Vi	har	derfor	valgt	at	beholde det	gamle	navn	i	dette	års	rapport.

56

siden	2022	-	henholdsvis	9	procentpoint	og	7	procentpoint.	Den	ældste	gruppes	brug	af	Trykte aviser	er	faldet	med	7	procentpoint	til	27%.

Men	det	er	kun	12	procentpoint,	der	adskiller	de	to	aldersgruppers	ugentlige	brug	af	Aviser	online (33%	over	for	45%),	og	der	er	henholdsvis	11	og	3	procentpoint	forskel	på	brugen	af	Nyheder	fra Sociale	Medier	(48%	over	for	37%)	og	TV-kanalernes	onlinenyheder	(32%	imod	35%).	Det	fremgår	således,	at	der	er	næsten	lige	mange	unge	og	ældre,	der	bruger	public	service	TV-kanalernes onlinenyheder,	mens	der	er	flere	ældre,	der	bruger	Avisernes	onlinenyheder.	Radionyheder	bruges	af	23	procentpoint	flere	ældre	(39%)	end	yngre	(16%)	i	løbet	af	en	uge.	Unges	brug	af	Radionyheder	er	faldet	markant	siden	2022	(12	procentpoint).

Ser	man	sammenlagt	på	brugen	af	TV-kanalers	og	Avisers	nyheder	online,	er	mænd	(71%)	mere orienterede	imod	disse	typer	af	onlinenyheder	end	kvinder	(59%).

Vi	bemærkede	ovenfor,	at	Danmark	er	et	Facebook-land,	hvor	-	i	modsætning	til	en	række	andre lande	i	Reuters-undersøgelsen	-	YouTube,	Facebook	Messenger,	Twitter,	WhatsApp,	TikTok	og Snapchat	ikke	fungerer	som	nyhedskilder	i	væsentligt	omfang.	Der	er	dog	visse	aldersforskelle, der	gør	sig	gældende	her:	8%	af	de	18-24-årige	bruger	Facebook	Messenger	til	nyheder	(tallene ikke	vist	her).	Nyhedstallene	for	platformene	Instagram	(7%	af	befolkningen)	og	Snapchat	(2% af	befolkningen)	ligger	højere	for	de	18-24-årige:	Instagram	14%	og	Snapchat	7%.	Platformen Reddit,	der	i	år	er	med	i	undersøgelsen	for	første	gang,	bruges	generelt	af	8%	af	danskerne	og	til nyheder	af	3%	af	danskerne,	mens	7%	af	de	unge	bruger	Reddit	til	nyheder.	Mens	50%	af	danskerne	angiver	slet	ikke	at	have	brugt	sociale	medier	til	nyheder,	er	det	kun	29%	af	den	unge aldersgruppe,	der	ikke	har	brugt	sociale	medier	til	nyheder.	Det	er	dog	9	procentpoint	flere	end	i 2022.

TV-nyhedsudsendelser

TV-kanalers nyhedssites

34%

39%

51%

62%

73%

77%

<!-- image -->

Figur	33:	Q3.	Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	har	du	brugt	som	kilde	til	nyheder	i	den	seneste	uge?	(fordelt	på	aldersgrupper). Figurkoncept,	Christian	Kobbernagel

18-24

25-34

35-44

Figur	33:	Brug	af	nyhedsmedietyper	fordelt	på	aldersgrupper

65+

## Foretrukne	nyhedsmedier

## Borgernes	foretrukne	nyhedsmedietyper	internationalt

I	det	foregående	afsnit	så	vi	på	hvilke	nyhedsmedietyper,	borgerne	har	brugt	i	2023,	i	betydningen	'været	i	kontakt	med'.	Her	kigger	vi	på,	hvilket	af	de	nyhedsmedier,	de	bruger,	som	de	anser for	at	være	det	vigtigste.	Relationen	mellem	disse	to	typer	af	målinger	er	også	i	2023	den,	at	mens eksponeringsmønstret	ofte	er	præget	af	ændringer	(om	end	begrænsede),	fordi	folk	er	lidt	mere nomader	mht.	hvilke	medier,	de	af	og	til	bruger,	så	er	folks	foretrukne	nyhedsmedie	for	det	meste en	temmelig	stabil	størrelse.

Når	man	kigger	ud	over	Europa	og	Nordamerika,	er	det	markant,	at	TV-nyheder	ligger	klart	i	front som	det	nyhedsmedie,	de	fleste	oplever	som	det	vigtigste,	selv	om	der	i	nogle	lande	har	været mindre	fald	i	størrelsesordenen	2-5	procentpoint	(Figur	34).	I	Finland	ligger	TV-nyheder	(33%) og	avisers	onlinenyheder	(33%)	dog	side	om	side.	Uden	for	de	nordiske	lande	er	afstanden	mellem	TV-nyheder	og	den	næstvigtigste	nyhedsmedietype	(ofte	sociale	medier)	15	procentpoint eller	(betydeligt)	mere.	Der	er	kun	to	lande	blandt	disse	ti,	hvor	mindre	end	en	tredjedel	af	befolkningen	mener,	at	TV-nyheder	er	vigtigst.	Det	er	Storbritannien	(29%)	og	Norge	(30%),	der ligger	lavest,	men	der	er	flere	lande,	hvor	præferencen	for	TV-nyheder	deles	af	op	imod	halvdelen af	befolkningen	(Frankrig	53	pct.;	Tyskland	43	pct.).	I	de	øvrige	ikke-nordiske	lande	er	det	cirka 40%,	der	foretrækker	TV-nyheder.

Uden	for	de	nordiske	lande	udviser	præferencen	for	de	øvrige	medietyper	som	trykte	aviser	(3%6%)	og	avisers	onlinenyheder	(mellem	7%	og	16%)	ingen	eller	ubetydelige	udsving	i	forhold	til 2022.	Radio	svinger	på	tværs	af	alle	lande	mellem	4%-11%.	Præferencen	for	nyheder	fra	sociale medier	ligger	i	de	nordiske	lande,	Tyskland,	Frankrig	og	Storbritannien	uændret	omkring	10%15%	(lavest	i	de	nordiske	lande),	i	Spanien	og	Nordamerika	på	23-25%.

Det	nordiske	mediesystem	adskiller	sig	fra	de	øvrige	mediesystemer	ved	at	have	mindre	afstand mellem	præferencen	for	TV-nyheder	og	avisers	onlinenyheder.	I	Norge	har	avisers	onlinenyheder (34%)	overhalet	TV-nyheder	(30%);	i	Sverige	(32%)	ligger	TV-nyheder	4	procentpoint	foran	avisernes	onlinenyheder.	I	Danmark,	hvor	37	pct.	foretrækker	TV-nyheder,	har	avisernes	onlinenyheder	med	20	pct.	ikke	formået	at	gøre	sig	lige	så	uundværlige,	som	det	er	tilfældet	i	de	andre nordiske	lande.

Til	trods	for	denne	forskel	ligner	Danmark	alligevel	de	nordiske	lande	mere,	end	vi	ligner	de	andre lande,	 der	 har	 andre	 medietyper	 på	 andenpladsen	 end	 de	 nordiske	 lande	 (se	 også	 Schrøder, Blach-Ørsten	og	Eberholst	2020):	I	det	vestlige	mediesystem	finder	vi	på	andenpladsen	nyheder fra	sociale	medier	(Canada:	Tv	40	pct,	sociale	medier	25	pct;	USA:	TV	33	pct,	sociale	medier	28 pct.).	I	det	sydeuropæiske	mediesystem	minder	Spanien	om	USA	og	Canada	(Spanien:	TV	37	pct, sociale	medier	24	pct.),	mens	afstanden	mellem	disse	to	medietyper	er	større	i	Frankrig	(Tv	52 pct,	sociale	medier	15	pct.).	I	Storbritannien	bevirker	den	meget	stærke	public	service-tradition, at	TV-kanalers	onlinenyheder	kommer	på	andenpladsen	(21	pct.)	efter	TV-nyheder	(29	pct.).	I

Danmark	ligger	TV-kanalers	onlinenyheder	forholdsvist	højt	(15%)	i	forhold	til	de	øvrige	nordiske	landes	ca.	10%	for	denne	nyhedsmedietype.

Der	er	tre	lande,	hvor	mere	end	10-15	pct.	mener,	at	nyheder	fra	sociale	medier	er	vigtigst:	Canada	(25	pct.),	USA	(28	pct.)	og	Spanien	(24	pct.).	I	Danmark	ligger	tallet	stabilt	på	12	pct.

Figur	34:	Foretrukne	nyhedsmedietyper,	internationalt

<!-- image -->

Figur	34:	Q4.	Du	siger,	at	du	i	løbet	af	den	seneste	uge	har	brugt	disse	kilder	til	nyheder,	hvilken	vil	du	sige	er	den	vigtigste for	dig?

## Borgernes	foretrukne	nyhedsmedietyper	i	Danmark

Som	allerede	nævnt	ovenfor	er	der	stor	stabilitet	i	danskernes	præference	for	de	forskellige	nyhedsmedietyper.	Det	overordnede	'styrkeforhold'	er	stort	set	det	samme,	så	TV-nyheder	foretrækkes	af	37%,	med	avisernes	onlinenyheder	uændret	på	andenpladsen	(20%),	og	nyheder	fra TV-kanalernes	onlinenyheder	(15%)	og	Nyheder	fra	sociale	medier	(12%)	på	de	følgende	pladser.	Radionyheder	ligger	stabilt	på	7%	og	trykte	aviser	på	4-5%.

Afstanden	mellem	TV-nyheder	og	avisernes	onlinenyheder	er	således	for	andet	år	i	træk	mindsket	med	de	2	procentpoint,	som	TV-nyheder	er	faldet,	formentlig	som	konsekvens	af	at	Covid19effekten	fra	2020-2021	er	taget	af	samtidig	med,	at	Avisernes	onlinenyheder	fastholder	sin	'markedsandel'	på	20%.

Hvis	man	ser	på	udviklingen	tilbage	fra	2013	afspejler	præferencetallene	-	trods	den	overordnede stabilitet	-	nogle	af	de	mere	varige	ændringer	i	det	danske	medielandskab,	hvor	1)	sening	af	flowtv	som	sådan	gradvist	er	faldet,	kun	delvist	kompenseret	af	streaming;	hvor	2)	avisernes	trykte oplag	er	faldet;	og	3)	hvor	sociale	medier	er	blevet	hvermandseje,	samtidig	med	at	smartphones har	udviklet	sig	til	kommunikationsteknologiske	schweitzerknive.	Avisernes	onlinenyheder	foretrækkes	i	2023	som	i	2013	af	20%	af	danskerne,	samtidig	med	at	den	traditionelle	avis	er	faldet fra	11%	i	2013	til	5%	i	2023.

Figur	35:	Foretrukne	nyhedsplatforme	i	Danmark,	2013-2023

Figur	35:	Q4.	Du	siger,	at	du	i	løbet	af	den	seneste	uge	har	brugt	disse	kilder	til	nyheder,	hvilken	vil	du	sige	er	den	vigtigste for	dig?

<!-- image -->

## Alderspræferencer	for	nyhedsmedietyper

Gennemsnitstallene	for	danskernes	præferencer	for	forskellige	nyhedsmedietyper	ovenfor	dækker	ikke	overraskende	over	store	aldersforskelle.	Aldersforskellene	kommer	tydeligst	til	udtryk med	hensyn	til	præference	for	TV-nyheder	og	nyheder	fra	sociale	medier:	Resultaterne	følger	i begge	tilfælde	trappemønstre	fra	de	yngste	til	de	ældste,	blot	med	modsat	retning.

Det	er	tydeligt,	at	præferencen	for	TV-nyheder	stiger	med	alderen,	fra	22%	blandt	de	18-24-årige til	53%	blandt	gruppen	65+.

TV-kanalers	nyhedssites	foretrækkes	især	af	grupperne	under	45	år,	mens	Avisernes	onlinesites er	mest	populære	blandt	de	mellemste	aldersgrupper.	Nyheder	fra	sociale	medier	foretrækkes	af hhv.	30%	og	22%	af	de	to	unge	grupper,	i	begge	tilfælde	en	stigning	på	3	procentpoint	fra	2022, men	for	de	18-24-åriges	vedkommende	et	fald	fra	de	35%,	der	foretrak	dem	i	2020.	Trykte	aviser har	kun	fat	i	gruppen	65+,	mens	nyheder	fra	radio	foretrækkes	jævnt	hen	over	aldersgrupper	i størrelsesordenen	4%-8%.

Figur	36:	Foretrukne	nyhedsmedietyper	i	forhold	til	alder

Figur	36:	Q4.	Du	siger,	at	du	i	løbet	af	den	seneste	uge	har	brugt	disse	kilder	til	nyheder,	hvilken	vil	du	sige	er	den	vigtigste for	dig?	(Her	opdelt	på	alder)

<!-- image -->

Hvis	vi	følger	de	enkelte	aldersgruppers	præference	hen	over	de	forskellige	nyhedsmedietyper, ser	mønstret	således	ud:

- De	18-24-årige	foretrækker	i	2023	nyheder	fra	sociale	medier	(30%),	mens	en	femtedel foretrækker	TV-nyheder	(22%)	og	TV-kanalernes	onlinenyheder	(18%).	Efter	et	fald	på 5	procentpoint	er	det	12%	i	denne	gruppe,	som	foretrækker	avisernes	onlinenyheder.
- De	25-34-årige	er	med	23%	gladest	for	TV-kanalernes	onlinenyheder,	tæt	efterfulgt	af Nyheder	 fra	 sociale	 medier	 (22%),	 Avisernes	 onlinenyheder	 (20%),	 og	 TV-nyheder (19%).

- I	aldersgruppen	35-44	år	er	der	flest,	der	foretrækker	Avisernes	onlinenyheder	(27%), tæt	fulgt	af	TV-nyheder	(24%).	På	de	følgende	pladser	kommer	TV-kanalers	onlinenyheder	(21%)	og	nyheder	fra	sociale	medier	(13%).
- De	45-54-årige	har	med	35%	en	klar	præference	for	TV-nyheder,	efterfulgt	af	Avisernes onlinenyheder	(25%)	og	TV-kanalers	onlinenyheder	(18%).
- Aldersgruppen	55-64	udviser	en	endnu	mere	markant	tilslutning	til	TV-nyheder	-	hele 51%	 foretrækker	 TV-nyheder.	 På	 andenpladsen	 kommer	 Avisers	 onlinenyheder	 med uændret	19%.	Hvad	angår	præference	for	Trykte	aviser	ligner	gruppen	de	yngre	aldersgrupper	med	kun	3%,	der	foretrækker	trykte	nyheder.
- Det	er	de	over-65-årige,	der	med	9%	tilslutning	har	flest,	der	foretrækker	trykte	aviser. Men	gruppens	altdominerende	præference	er	TV-nyheder	(53%).	Hverken	Avisernes	onlinenyheder	(16%)	eller	TV-kanalernes	onlinenyheder	(7%)	appellerer	markant	til	denne gruppe.

Overordnet	kan	man	således	sige,	at	de	tre	yngste	aldersgrupper	foretrækker	forskellige	former for	nyheder	på	nettet,	suppleret	med	TV-nyheder,	mens	de	to	ældste	grupper	stadig	lever	i	TValderen	og	med	aldersgruppen	45-54	år	i	en	mellemposition.

Ser	 man	sammenlagt	på	præferencen	for	TV-kanalers	og	Avisers	nyheder	online,	er	der	flere mænd	(43%)	der	foretrækker	disse	typer	af	onlinenyheder	end	kvinder	(33%)	(se	også	Lorenzen m.fl.	2023).

## Brandloyalitet	på	nettet:	Hvordan	finder	man	vej	til	nyheder?

Når	vi	spørger	danskerne	hvilken	vej,	de	går	for	at	finde	de	nyhedshistorier,	de	har	set	på	nettet den	seneste	uge,	er	svarene	næsten	identiske	med	2022-undersøgelsen:	Godt	halvdelen	(53	pct.) siger,	at	de	gik	direkte	til	det	nyhedsmedie	(brand),	som	de	vidste	kunne	levere	de	nyheder.	Cirka en	tredjedel	siger,	at	de	brugte	sociale	medier	til	at	finde	vej	til	nyheder	(32	pct.),	en	del	brugte søgemaskiner	som	Google	(24	pct.),	og	lidt	færre	siger,	at	de	har	en	tjeneste,	der	sender	dem	en nyhedsvarsling	på	mobilen	(16	pct.),	eller	at	de	modtager	e-mail	med	nyheder	(14%).	Næsten ingen	bruger	nyhedssamlere/aggregatorer	(6	pct.).	De	små	ændringer,	der	i	nogle	tilfælde	er	tale om	i	forhold	til	de	danske	2022-tal,	ligger	alle	inden	for	den	statistiske	usikkerhed.

Tabel	2	(Figur	37):	Veje	til	nyheder,	internationalt

<!-- image -->

|                                                                                                                  | Danmark   | Norge   | Sverige   | Finland   | Tyskland   | Storbritannien   | Canada   | USA   | Frankrig   | Spanien   |
|------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|-----------|---------|-----------|-----------|------------|------------------|----------|-------|------------|-----------|
| Gik direkte til en nyhedshjem- meside eller app                                                                  | 53%       | 64%     | 55%       | 69%       | 29%        | 47%              | 27%      | 29%   | 20%        | 24%       |
| Brugte en nyhedssamler (aggre- gator) som samler nyhedslinks                                                     | 6%        | 12%     | 14%       | 12%       | 11%        | 9%               | 12%      | 16%   | 10%        | 14%       |
| Brugte sociale medier og faldt over nyhederne på den måde                                                        | 32%       | 33%     | 26%       | 34%       | 21%        | 28%              | 36%      | 37%   | 26%        | 39%       |
| Jeg modtog et nyhedsbrev på email                                                                                | 14%       | 10%     | 11%       | 9%        | 16%        | 8%               | 15%      | 21%   | 15%        | 12%       |
| Modtog en nyhedsmelding på min mobil/tablet                                                                      | 16%       | 17%     | 22%       | 10%       | 10%        | 15%              | 18%      | 21%   | 15%        | 18%       |
| Brugte en søgetjeneste: Søgte en bestemt nyhedshjemmeside eller skrev et søgeord for en be- stemt nyhedshistorie | 24%       | 34%     | 32%       | 31%       | 39%        | 24%              | 40%      | 39%   | 47%        | 45%       |
| Alle former for brandstyrede veje til nyheder                                                                    | 63%       | 76%     | 69%       | 80%       | 50%        | 56%              | 45%      | 47%   | 49%        | 50%       |
| Alle former for algoritmesty- rede veje til nyheder                                                              | 42%       | 49%     | 43%       | 48%       | 43%        | 41%              | 53%      | 55%   | 46%        | 58%       |

Tabel	2	(Figur	37):	Q10.	Hvis	du	tænker	på	hvordan,	du	har	fået	nyheder	online	(via	computer,	mobil	eller	anden	enhed)	i den	seneste	uge,	hvordan	blev	du	så	først	opmærksom	på	nyhedshistorierne?

Hvis	man	sammenlægger	alle	direkte	brandstyrede	veje	til	nyheder	(direkte	til	en	nyhedshjemmeside	og	(Google)-søgning	af	en	nyhedsmediehjemmeside)	udgør	den	samlede	brandstyring	63 pct.	af	danskernes	nyhedssøgning,	over	for	den	samlede	algoritmestyrede	tilgang	til	nyheder	(sociale	medier,	nyhedssamlere,	søgning	af	emneord)	med	42%	pct.	af	nyhedssøgningen.

Med	dette	niveau	for	direkte	brandloyalitet	('Gik	direkte	til	en	nyhedshjemmeside	eller	app') ligner	danskerne	(53%)	de	øvrige	nordiske	lande:	Sverige	55%,	Norge	64%,	Finland	69%,	og	til dels	Storbritannien	(47%),	mens	de	øvrige	fem	lande	i	tabellen	uændret	ligger	betydeligt	lavere, mellem	20%	og	30%.	De	nordiske	lande	stikker	også	ud,	hvad	angår	brandloyalitet,	i	Nielsen	og Fletchers	undersøgelse	'platformisering'	af	nyheder	i	forskellige	lande	(Nielsen	&	Fletcher	2023).

Hvis	man	ser	på	de	samlede	tal	for	brandstyrede	versus	algoritmestyrede	tilgange	til	nyheder	i de	10	lande	(de	to	nederste	linjer	i	figur	37),	holder	de	brandstyrede	tilgange	til	at	finde	nyheder

stort	set	skansen 7 .	I	de	ikke-nordiske	lande	stammer	brandstyringen	i	høj	grad	fra	søgetjenester, hvor	man	har	søgt	efter	en	bestemt	nyhedshjemmeside	og	ikke	blot	et	søgeord	på	en	nyhedshistorie	(tallene	ikke	vist	i	tabellen).	Der	er	her	stadig	op	mod	50	pct,	der	benytter	sig	af	en	brandstyret	nyhedstilgang.	Der	er	dog	samtidig	den	væsentlige	forskel,	at	brandstyringen	i	de	nordiske lande	ligger	20-30	procentpoint	højere	end	algoritmestyringen,	mens	den	samlede	algoritmestyring	overgår	brandloyalitet	med	8	procentpoint	i	Spanien,	USA	og	Canada	fra	de	sydlige	og	vestlige	mediesystemer. Herudover	er	der	typisk	henholdsvis	10%-15%	(e-mail)	og	15%-20%	(mobil)	på	tværs	af	landene,	der	benytter	sig	af	den	direkte	brandede	henvendelsesform,	der	ligger	i	at	være	tilmeldt email-	og	mobilnotifikationer	fra	nyhedsorganisationer.	I	Danmark	drejer	det	sig	om	14%	for	email	og	16%	for	mobilmeldinger. Hvad	angår	de	sociale	mediers	rolle	i	rutinerne	for	at	finde	nyheder,	minder	de	fire	mediesystemer	en	del	om	hinanden	-	her	ligger	de	fleste	lande,	vi	her	kigger	på,	næsten	uændret	i	forhold	til 2022	på	cirka	25-35	pct. Nyhedssamlere	(aggregatorer)	som	Flipboard,	Zite	og	Puls,	der	samler	nyhedsindhold	fra	en	lang række	forskellige	nyhedskilder,	er	fortsat	af	minimal	betydning	i	Danmark	(6	pct.)	og	bruges	af 10-15	pct.	i	de	øvrige	lande. Tallene	for	brug	af	søgemaskiner	-	både	til	at	søge	et	bestemt	nyhedsbrand	og	en	bestemt	ny- hedshistorie	-	viser	som	ovenfor	igen	et	mønster,	hvor	de	nordiske	lande	og	Storbritannien	ligger på	mellem	25%	og	35%,	mens	Tyskland,	Canada,	USA,	Frankrig	og	Spanien	ligger	på	40-45%.

## Danskernes	veje	til	nyheder:	Et	relativt	stabilt	billede	af	relativt	høj	brandloyalitet

Når	man	ser	på	alle	former	for	brandstyrede	veje	til	nyheder	(dvs.	hvor	danskerne	er	gået	direkte til	et	ønsket	nyhedsmedie),	dominerer	de	med	63%	af	danskerne	over	alle	former	for	algoritmestyrede	veje	til	nyheder	med	42%	(fx	via	sociale	medier	eller	aggregatorer).	Begge	tal	er	uændrede	i	forhold	til	2022.	Den	samlede	brandloyalitet	ligger	i	alle	aldersgrupper	undtagen	de	1824-årige	og	gruppen	65+	stabilt	på	ca.	65%,	imod	de	to	ydergruppers	ca.	55%.	Blandt	de	65+årige	er	brandloyaliteten	faldet	med	8	procentpoint. Brugen	af	sociale	medier	til	at	finde	nyheder	er	blandt	gruppen	18-24	år	faldet	til	40%	(minus	8 procentpoint)	og	blandt	de	25-34-årige	til	39%	(minus	3	procentpoint).	Kvinder	(36%)	er	mere tilbøjelige	til	at	finde	nyheder	gennem	sociale	medier	end	mænd	(38%)	(se	også	Lorenzen	m.fl. 2023). Den	samlede	brandstyring	(næstnederste	linje	i	tabel	3)	overgår	den	samlede	algoritmestyring (tabellens	nederste	linje)	med	20	procentpoint	eller	mere	i	de	4	ældste	grupper,	mens	brandstyring	og	algoritmestyring	ligger	på	samme	niveau	(55%)	blandt	de	18-24-årige.	Blandt	de	25-34-

7

Sammenligningen	 med	 2022-tal	 er	 ikke	 vist	 i	 tabellen.	 Se	 2022-udgaven	 af	 denne	 rapport	 https://forsk- ning.ruc.dk/da/publications/danskernes-brug-af-nyhedsmedier-2022

65

årige	ligger	brandstyringen	med	65%	15	procentpoint	over	algoritmestyringen	(50%).	Det	at blive	opmærksom	på	nyheder	ved	at	modtage	et	nyhedsbrev	på	e-mail	stiger	kontinuerligt	fra den	yngste	gruppes	7%	til	den	ældste	gruppes	24%.	Det	at	modtage	nyhedsmeldinger	på	mobilen viser	en	svag	stigning	fra	11%	til	21%	hen	over	aldersgrupperne.

Brugen	af	søgemaskine	ligger	klart	højest	i	den	unge	gruppe	(42%),	lidt	lavere	i	den	næstyngste (30%),	med	de	følgende	ældre	grupper	på	ca.	20%.

Der	kan	være	en	fejlrapportering	i	brugen	af	aggregatorer.	Ifølge	en	undersøgelse	fra	Danske	Medier/Kantar	Gallup	fra	2017	er	omkring	hver	anden	danske	smartphone	en	Apple	iPhone.	Indbygget	i	Apples	styresystem,	iOS,	er	aggregatoren	Apple	News,	som	brugeren	får	adgang	til	i	kontrolcentret	direkte	fra	telefonens	låseskærm.	Det	kan	betyde,	at	mange	-	antageligt	væsentligt flere	end	de	i	tabellen	viste	6	pct.	-	'anvender'	en	aggregator	uden	at	vide	det.	I	dette	tilfælde Apple	News.

Når	vi	går	videre	til	at	spørge	om	folks foretrukne	vej til	nyheder	(tallene	ikke	vist	her),	ser	vi samme	tendens	som	i	Tabel	3	(Figur	38)	Der	er	i	2023	25	pct.	af	de	18-24-årige,	der	foretrækker at	gå	direkte	til	et	brand.	29	pct.	af	de	unge	foretrækker	at	gå	via	sociale	medier,	mens	29%	foretrækker	at	gå	igennem	søgemaskiner.	Også	her	er	kvinder	(22%)	mere	tilbøjelige	end	mænd (14%)	til	at	foretrække	vejen	gennem	sociale	medier.

Den	direkte	vej	til	nyheder	er	dog,	med	tal	mellem	44%	og	59%,	den	foretrukne	i	alle	aldersgrupper	over	25	år,	hvor	vejen	gennem	sociale	medier	ligger	mellem	12%	og	24%.

Nyhedsmeldinger	på	mobilen	foretrækkes	af	10%	af	de	18-24-årige,	og	af	8%	af	de	øvrige	aldersgrupper.	Nyhedsbreve	på	e-mail	foretrækkes	af	6%	af	danskerne,	mens	de	yngste	slet	ikke	er	interesserede	(2%).	Der	er	8-16%	i	aldersgrupperne	over	25	år,	som	foretrækker	at	finde	nyheder via	en	søgemaskine.

Tabel	3	(Figur	38):	Veje	til	nyheder,	aldersforskelle

|                                                                                                             | Total   | 18-24   | 25-34   | 35-44   | 45-54   | 55-64   | 65+   |
|-------------------------------------------------------------------------------------------------------------|---------|---------|---------|---------|---------|---------|-------|
| Gik direkte til en nyhedshjemmeside eller app                                                               | 53%     | 34%     | 52%     | 57%     | 60%     | 60%     | 51%   |
| Brugte en nyhedssamler (aggregator) som sam- ler nyhedslinks                                                | 6%      | 9%      | 8%      | 6%      | 5%      | 5%      | 4%    |
| Brugte sociale medier og faldt over nyhederne på den måde                                                   | 32%     | 40%     | 39%     | 37%     | 34%     | 26%     | 24%   |
| Jeg modtog et nyhedsbrev på email                                                                           | 14%     | 7%      | 9%      | 9%      | 12%     | 17%     | 24%   |
| Modtog en nyhedsmelding på min mobil/tablet                                                                 | 16%     | 11%     | 15%     | 12%     | 15%     | 18%     | 21%   |
| Brugte ensøgetjeneste:Søgteenbestemtnyheds- hjemmeside eller skrev et søgeord for en bestemt nyhedshistorie | 24%     | 42%     | 30%     | 22%     | 21%     | 21%     | 19%   |
| Alle former for brandstyrede veje til nyheder                                                               | 63%     | 54%     | 65%     | 66%     | 68%     | 66%     | 58%   |
| Alle former for algoritmestyrede veje til nyheder                                                           | 42%     | 55%     | 50%     | 45%     | 42%     | 35%     | 33%   |

Tabel	3	(Figur	38):	Q10.	Hvis	du	tænker	på	hvordan,	du	har	fået	nyheder	online	(via	computer,	mobil	eller	anden	enhed)	i den	seneste	uge,	hvordan	blev	du	så	først	opmærksom	på	nyhedshistorierne?

## Foretrukne	måde	at	tilgå	nyheder	online:	Tekst,	video	eller	lyd?

Der har i nyhedsbranchen længe været en forventning om, at der ville være stærk brugerappel i nyhedsvideoer. Reuters-undersøgelsen har fulgt dette i over 10 år (se fx Newman m.fl. 2017) og har vedvarende konstateret, at langt de fleste foretrække at læse nyheder som tekst. Globalt set er der dog store forskelle, og især i Asien - i lande, hvor brugen af sociale medier som YouTube og TikTok til nyheder er udbredt - er det i flere lande op imod halvdelen af brugerne, der foretrækker nyhedsvideoer frem for tekstnyheder (Newman m.fl. 2023: 27).

I Danmark er det 67 pct. af befolkningen, der i 2023 foretrækker tekstnyheder, 23 pct. der foretrækker videonyheder, og 10 pct. der foretrækker nyheder i lydmedier. I 2015 så 18 % af danskerne en nyhedsvideo i løbet af den seneste uge (Schrøder m.fl. 2017).

Aldersmæssigt er det interessant nok de to yngste grupper, der er mindst interesserede i nyhedsvideoer (19% og 16%), mens 25-30% i de to ældste grupper foretrækker nyhedsvideoer. Til gengæld er der markant flere unge (ca. 20%), der foretrækker at lytte til nyheder, hvad der rimer godt med de unges langt større brug af podcast (se denne rapport side 35).

Figur	39:	Foretrukne	måder	at	tilgå	nyheder

<!-- image -->

Figur	39:	OPTQ11D\_2020.	Hvis	du	tænker	på	dine	online	vaner	i	forbindelse	med	nyheder	og	aktuelle	begivenheder,	hvilke af	følgende	udsagn	beskriver	dig	så	bedst?	Vælg	ét.	(Frasorteret	dem,	der	svarer	"ved	ikke")

Når	danskerne	faktisk	bruger	nyhedsvideoer	online,	foregår	det	især	på	sociale	medier.	Der	er 20%	af	danskerne,	der	har	set	en	nyhedsvideo	på	en	nyhedsorganisations	site,	over	for	35%	der har	set	en	nyhedsvideo	på	en	social	medieplatform.

Figur	40:	Brug	af	video	fordelt	på	platforme

<!-- image -->

Figur	40:	Q11\_VIDEO\_2018a.	Tænk	nu	på	din	brug	af	nyhedsrelaterede	videoer	(det	være	sig	et	kort	klip,	et	livestream eller	et	helt	afsnit)	på	nettet	inden	for	den	seneste	uge.	Hvilket	af	følgende	gjorde	du?	Vælg	alle	relevante	svar.

Det	gælder	for	alle	aldersgrupper,	at	der	er	flere,	som	har	set	nyhedsvideoer	på	sociale	medier end	på	nyhedsorganisationers	sites.	På	nyhedsorganisationernes	sites	varierer	aldersgruppernes

nyhedsvideobrug	kun	med	8	procentpoint	-	fra	24%	blandt	de	18-24-årige	til	16%	blandt	gruppen	65+.	På	sociale	medier	under	ét	varierer	brugen	gradvist	faldende	fra	64%	blandt	de	yngste på	18-24	år,	til	22%	blandt	gruppen	65+. Den	grønne	søjle	i	figur	40	viser,	hvor	mange	i	de	forskellige	aldersgrupper,	der	ikke	har	brugt nyhedsvideoer	den	seneste	uge.	Den	falder	næsten	omvendt	proportionelt	med	stigningen	i	de sociale	medier	blandt	aldersgrupperne.

Hvis	man	sammenholder	de	to	figurer	om	brug	af	nyhedsvideoer,	er	det	tankevækkende,	at	mens kun	19%	af	de	unge	18-24	år	siger,	at	de foretrækker nyhedsvideoer	frem	for	tekst,	er	der	ikke desto	mindre	72%	af	dem,	der	har	brugt	nyhedsvideoer	den	seneste	uge,	på	sociale	medier	eller på	nyhedsorganisationernes	sites.

## Danske	nyhedsbrands'	rækkevidde	online	og	offline

Vi	så	tidligere	i	rapporten	om	de	overordnede	nyhedsmedietyper	(side	54),	at	der	i	2023	er	59 pct.	af	danskerne,	der	ugentligt	bruger	TV-nyheder,	39	pct.	der	bruger	TV-kanalernes	onlinenyheder,	og	32	pct.	der	får	nyheder	fra	radio,	mens	der	er	16	pct.	af	danskerne,	der	bruger	avisernes trykte	udgaver	og	44	pct,	der	bruger	avisernes	onlinenyheder.	Her	kigger	vi	nu	på	de	15	nyhedsmediebrands,	der	har	størst	rækkevidde	blandt	danskerne	på	henholdsvis	onlineplatforme	og	på traditionelle	platforme.	Vi	viser	også	den	målte	rækkevidde	for	en	række	mindre	titler,	hvor	målingen	er	behæftet	med	større	usikkerhed.

## Nyhedsbrands'	rækkevidde	online

I	nyhedslandskabet	online	topper	Dr.dk/nyheder	og	Nyhederne.tv2.dk	med	hhv.	40%	og	39%, efterfulgt	 af	 tabloidaviserne	 Ekstrabladet.dk	 (31%,	 en	 stigning	 på	 3	 procentpoint)	 og	 Bt.dk (25%).	De	to	public	service-organisationer	holder	nogenlunde	niveauet	efter	de	markante	stigninger,	som	vi	i	2021-rapporten	tilskrev	Covid19-situationen.

De	 øvrige	 større	 og	 mindre	 landsdækkende	 aviser	 ligger	 på	 samme	 rækkeviddeniveau	 som	 i 2022.

Lokale	ugeaviser	og	dagblade	ses	uændret	af	hhv.	11%	og	10%,	mens	de	mindre,	landsdækkende aviser	som	Information	og	Børsen	læses	uændret	af	4%	og	6%,	dvs.	næsten	samme	rækkevidde som	de	fødte	online	nyhedsmedier	som	Altinget.dk	(6%),	Avisen.dk	(5%)	og	Dagens.dk	(6%).	Zetland	når	ud	til	4%	af	danskerne,	og	Den	Korte	Avis	til	2%.

Figur	41:	Top	nyhedsbrands	online	-	ugentlig	rækkevidde

<!-- image -->

Figur	41:	Q5B.	Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	har	du	brugt	til	at	få	adgang	til	nyheder	i	den	seneste	uge?	Vælg	alle	gældende. Via	online	platforme	(net,	mobil,	tablet,	e-læser)

De	fleste	af	disse	aviser	har	længere	rækkevidde	i	en	eller	flere	aldersgrupper.	Således	har	for eksempel	Politiken	(11%)	lidt	flere	onlinelæsere	i	gruppen	25-34	år	(14%)	og	folk,	der	stemmer til	venstre	for	midten	(17%);	Berlingske	(9%)	har	lidt	færre	læsere	i	gruppen	18-24	år	(5%)	og lidt	flere	læsere	i	gruppen	25-34	år	(13%),	og	folk,	der	stemmer	til	højre	for	midten	(14%);	Bt.dk (25%)	har	lidt	flere	i	aldersgrupperne	35-44	(28%),	45-54	(28%)	og	55-64	år	(30%)	og	blandt højreorienterede	(31%);	Ekstrabladet.dk	(31%)	har	flest	i	grupperne	35-44	år	(41%)	og	45-54

år	(37%)	og	blandt	højreorienterede	(37%),	og	Zetland	(4%)	har	flere	i	gruppen	25-34	år	(7%) og	venstreorienteret	overvægt	(7%).

Internationale	 online-nyhedsmedier	 spiller	 en	 forholdsvis	 ubetydelig	 rolle	 i	 Danmark.	 Mest brugte	er	BBC	News	Online	(4%,	men	6%	blandt	de	højtuddannede	og	8%	blandt	dem,	der	er meget	interesserede	i	politik)	og	CNN.com	har	3%.	Det	danske	marked	for	onlinenyheder	er	altså stort	set	uden	international	konkurrence	på	indhold.

Public	servicemediernes	nyheder	online	og	tabloidaviserne	online	har	en	relativt	stabil	rækkevidde	i	perioden	2015-2023,	mens	aviser	som	Politiken.dk,	Berlingske.dk	og	Jyllands-posten.dk når	ud	til	7-12	procentpoint	færre	end	i	2015	-	formentlig	et	tab,	der	til	dels	skyldes,	at	gratislæserne	i	stigende	grad	er	koblet	af,	fordi	de	støder	mod	betalingsmuren.

## Nyhedsbrands'	rækkevidde	offline	(tv,	radio,	trykte	aviser)

På	traditionelle	platforme	når	TV-institutionerne	ud	til	lidt	flere,	end	de	gør	online,	mens	det	forholder	sig	lige	omvendt	for	aviserne.	Både	DR	Nyheder	på	tv	og	TV2	Nyhederne	når	således	43 pct.	af	danskerne,	et	fald	på	3-4	procentpoint	siden	2022.	DR-kanalernes	radionyheder	når	ud	til 20	pct.	(P4),	10	pct.	(P3)	og	9	pct.	(P1,	et	fald	på	3	procentpoint),	mens	Radionyheder	på	kommercielle	kanaler	når	9	pct.	af	befolkningen.

Morgenaviserne	når	ud	til	5-6	pct,	Ekstra	Bladet	når	9%,	BT	ophørte	som	trykt	avis	ved	årsskiftet. De	to	public	service	TV-kanaler	og	TV2	News	har	således	tabt	det	meste	af	Covid19-stigningen fra	2021.

Rækkefølgen	af	nyhedsmediernes	rækkevidde	offline	er	konstant	i	forhold	til	2021.

I	den	internationale	Reuters-rapport	2022	(Newman	et	al.	2023)	kan	man	på	den	danske	landeside	se,	hvor	mange	af	nyhedsmediernes	brugere,	der	tilgår	de	enkelte	nyhedsmedier	mere	end tre	dage	om	ugen.

Figur	42:	Top	brands	traditionelle	platforme:	tv,	radio,	trykt	-	ugentlig	rækkevidde

Figur	42:	Q5A.	Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	har	du	brugt	til	at	få	adgang	til	nyheder	i	den	seneste	uge?

<!-- image -->

## Betaling	for	onlinenyheder	i	Danmark

Figur	43	viser	en	oversigt	over	villigheden	til	at	betale	i	10	udvalgte	lande.	Ser	vi	på	Danmark,	har der	været	en	stigning	i	villigheden	til	at	betale	på	4	procentpoint	fra	2016,	hvor	15	pct.	af	danskerne	betalte	for	et	digitalt	nyhedsabonnement,	til	2023,	hvor	det	nu	er	19	pct.	af	danskerne,	der svarer,	at	de	har	et	digitalt	nyhedsabonnement.	Tallet	i	år	er	dog	det	samme	tal	som	sidste	år, hvorfor	det	umiddelbart	ser	ud	til,	at	antallet	af	betalere	i	Danmark	i	de	seneste	år	har	stabiliseret

sig	omkring	de	19	pct.	Det	er	også	tendensen	i	den	internationale	undersøgelse,	hvor	det	generelle	billede	er,	at	betalingsniveauet	flader	ud	(Newman	m.fl.	2023:	18).	Ser	vi	på	analyser,	der skelner	mellem	digitale	abonnenter	og	abonnenter	af	printaviser,	viser	analysen	fra	norske	Respons	(Respons	Analyse,	2023:39),	at	23	pct.	af	danskerne	svarer,	at	de	har	et	abonnement	på enten	en	papiravis	eller	en	digitalavis.	Dermed	viser	en	sammenstilling	af	analyserne	i	denne	rapport	og	den	nordiske	analyse	fra	Respons	en	mindre	forskel	i	antallet	af	abonnenter	alt	afhængig af,	om	der	spørges	alene	til	digitale	abonnementer,	som	i	denne	rapport,	eller	om	der	inkluderes printabonnenter	som	i	den	nordiske	rapport.

Derudover	viser	analysen,	at	den	danske	betalingsvillighed	ligger	relativt	pænt,	hvis	man	ser	ud over	andre	lande	end	de	nordiske	lande.	Reuters-analysen	undersøger	betalingsvilje	i	20	af	de	i alt	46	lande,	og	i	disse	20	lande	ligger	gennemsnittet	på	17	pct.	Ser	man	dog	alene	på	de	nordiske lande,	er	betalingsvilligheden	i	Danmark	stadig	et	stykke	fra	betalingsvilligheden	i	både	Sverige og	især	i	Norge.

Figur	43:	Andelen	der	betalte	for	nyheder	i	det	seneste	år,	internationalt

<!-- image -->

Figur	43:	Q7A.	Har	du	betalt	for	online	nyhedsindhold	eller	fået	adgang	til	en	online	nyhedstjeneste	mod	betaling	i	det seneste	år?	(Dette	kunne	være	et	digitalt	abonnement,	kombineret	digitalt/trykt	abonnement	eller	enkeltstående	betaling for	en	artikel	eller	e-udgave)

Ser	man	på	betalingsvillighed	fordelt	i	forhold	til	alder	(Figur	44),	er	det	tydeligt,	at	den	bekymring	for,	om	de	yngre	mediebrugere	vil	betale,	som	har	været	et	konstant	tema	i	den	danske	offentlige	mediedebat	(Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst,	2022),	ikke	længere	kan	understøttes af	tal,	da	den	yngre	målgruppe,	de	18	til	24-årige,	faktisk	er	lige	så	villige	til	at	betale,	som	danskerne	er	i	gennemsnit.	Derimod	ser	de	tre	næste	aldersgrupper	ud	til	i	højere	grad	at	placere	sig under	det	gennemsnitlige	niveau	for	betalingsvillighed,	især	aldersgruppen	45	til	54	år.	Hvorfor det	forholder	sig	sådan,	kan	være	svært	at	begrunde	entydigt,	men	en	forklaring	kan	være,	at netop	denne	aldersgruppe	var	'ung'	i	begyndelsen	af	dette	årtusind,	da	digitaliseringen	af	danske nyhedsmedier	for	alvor	tog	fart,	men	hvor	nyhederne	i	høj	grad	var	gratis	tilgængelige	på	alle danske	nyhedsmediers	hjemmesider.	Denne	generation	er	således	vokset	op	med,	at	digitale	nyheder	er	'gratis',	mens	nutidens	yngre	generation	er	vokset	op	med	et	digitalt	meidelandskab, hvor	betaling	altid	har	været	en	del	af	modellen	for	en	lang	række	tjenester,	herunder	nyhedsmedier	(Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst,	2022).

Figur	44:	Andelen,	der	betalte	for	nyheder	det	seneste	år,	aldersgrupper

<!-- image -->

Figur	44:	Q7A.	Har	du	betalt	for	online	nyhedsindhold	eller	fået	adgang	til	en	online	nyhedstjeneste	mod	betaling	i	det seneste	år?	(Dette	kunne	være	et	digitalt	abonnement,	kombineret	digitalt/trykt	abonnement	eller	enkeltstående	betaling for	en	artikel	eller	e-udgave)

Ser	vi	på	betalingsformer,	er	det	tydeligt,	at	langt	de	fleste	aldersgrupper	betaler	løbende	via	et abonnement.	Et	studie	gennemført	af	Aske	Kammer	og	Thomas	Spejlborg	Sejersen	med	fokus	på andre	betalingsformer,	såkaldt	mikro-betaling,	viser,	at	størstedelen	af	danskerne	foretrækker	at betale	for	nyheder	via	et	abonnement,	mens	cirka	25	pct.	ville	foretrække	at	betale	stykvis	for hver	enkelt	nyhed	(DMJX,	2023).	Vores	tal	viser,	at	det	især	er	tilfældet	for	den	yngste	aldersgrupper,	som	med	57	pct.	ligger	15-20	procentpoint	lavere,	hvad	angår	at	have	et	løbende	abonnement (Figur	45).	I	stedet	svarer	24	pct.	(mod	9%	på	tværs	af	aldersgrupper),	at	de	har	foretaget	en engangsbetaling	for	at	få	adgang	til	en	enkelt	artikel	eller	udgave.

Figur	45:	Betalingsformer,	aldersgrupper

<!-- image -->

Figur	45:	Q7ai.	Du	nævnte,	at	du	har	fået	adgang	til	online	nyhedsindhold	mod	betaling	i	det	seneste	år…	Hvilke	om	nogen af	følgende	måder	har	du	brugt	til	at	betale	for	ONLINE	nyhedsindhold	i	det	seneste	år?	Vælg	alle	gældende.

De	 267	 danskere,	 der	 har	 abonnement	 på	 onlinenyheder,	 fordeler	 sig	 blandt	 en	 lang	 række brands,	hvor	15-20	pct.	betaler	til	hver	af	de	store	aviser	(Figur	46):	Berlingske	20	pct,	Politiken 19	pct,	Jyllands-Posten	15	pct,	og	Ekstra	Bladet	13	pct,	efterfulgt	af	en	lang	række	af	aviser	med 5-8	pct.	af	betalerne.	Dette	står	i	modsætning	til	billedet	i	en	del	andre	lande,	hvor	situationen mere	er	den,	at	'vinderen	tager	det	meste'.	Det	gælder	for	eksempel	i	USA,	hvor	New	York	Times har	36	pct.	af	samtlige	abonnementer;	i	Finland	har	Helsingin	Sanomat	53%	af	betalerne	(Newman	m.fl.	2023:	18).

Figur	46:	Betaling	for	nyheder,	brands

<!-- image -->

Figur	46:	Q7\_SUBS\_name\_2022.	Du	har	svaret,	at	du	har	betalt	for	et	abonnement/medlemskab	til	en	digital	nyhedstjeneste	inden	for	det	seneste	år...	Hvilke	af	følgende	abonnerede	du	på?	Du	bedes	vælge	alle	relevante	svar.

Vi	så	ovenfor,	at	betalingsviljen	i	Norge	og	Sverige	ligger	betydeligt	over	niveauet	i	Danmark.	Figur	23	om	betaling	for	lokale/regionale	og	internationale	nyheder	giver	et	fingerpeg	om	årsagen hertil.	Det	fremgår,	at	50	pct.	af	de	norske	betalere	og	40	pct.	af	de	svenske	betaler	for	lokale/regionale	nyheder,	imod	19	pct.	i	Danmark,	og	tilsvarende	lavere	tal	i	de	fleste	af	de	øvrige	lande. Figuren	viser	også,	at	bortset	fra	de	store	engelsktalende	lande	i	Nordamerika,	og	til	dels	Tyskland,	er	nyheder	i	de	øvrige	lande	-	formentlig	af	sproglige	årsager	-	en	meget	national	affære	det	er	et	fåtal,	der	betaler	for	internationale	nyhedsabonnementer.	Man	kan	desuden	se,	at	i	USA, Canada	og	Spanien	abonnerer	betalerne	typisk	på	2	nyhedstjenester,	mens	man	i	de	øvrige	lande typisk	har	ét	abonnement.

Figur	47:	Årsager	til	at	betale	abonnement

<!-- image -->

Figur	47:	Q1\_Pay\_2023.	Du	angav	før,	at	du	har	betalt	for	adgang	til	en	online	nyhedstjeneste	inden	for	det	seneste	år... Hvad	er	de	primære	årsager	til	dette?	Du	bedes	vælge	alle	relevante	svar.

Brugernes	hovedbevæggrunde	til	at	betale	for	nyheder	er	som	forventeligt,	at	de	mener,	at	de nyhedsmedier	de	betaler	for,	leverer	bedre	journalistisk	kvalitet	end	de	gratis	kilder	(46	pct.) eller	at	der	er	tale	om	eksklusivt	indhold,	som	de	ikke	kan	få	andre	steder	(31	pct.).	På	de	næste pladser	efter	personlig	nytteværdi	kommer	følelsen	af	at	have	et	tilhørsforhold	til	det	betalte	nyhedsmedie	(24	pct.)	og	den	holdningsbaserede	begrundelse,	at	man	gennem	betaling	yder	finansiel	støtte	til	god	journalistik	(22	pct.).	Kun	16	pct.	anfører,	at	det	var	et	godt	tilbud	eller	en	gratis prøveperiode,	der	fik	dem	til	at	betale.	I	modsætning	til	adskillige	andre	lande	er	det	ret	få	danskere	(10	pct.),	der	abonnerer,	fordi	de	værdsætter	navngivne	journalister,	i	modsætning	til	for eksempel	34	pct.	i	Spanien	og	19	pct.	i	Storbritannien.

Figur	48:	Handlinger	i	forhold	til	betaling	det	seneste	år

<!-- image -->

Figur	48:	Q2\_Pay\_2023.	Når	du	tænker	på	betaling	for	onlinenyheder	...	og	specifikt	på	dine	aktuelle	abonnementer	på online	nyhedstjenester	...	hvilke	af	følgende	handlinger	har	du	udført	inden	for	det	seneste	år?	Du	bedes	vælge	alle	relevante svar.

Selv	om	antallet	af	danskere,	der	betaler	for	nyheder,	har	ligget	stabilt	i	flere	år,	er	det	ikke	de samme	individer,	som	bare	fortsætter	med	at	betale:	Nogle	opsiger	deres	abonnement,	andre	tegner	endnu	et	abonnement,	osv.	(såkaldt	'churn').	Figur	48	viser,	at	det	i	2023	er	halvdelen	af	betalerne,	der	blot	har	fortsat	deres	nyhedsbetaling	(svarende	til	7%	af	alle	danskere).	18	pct.	har opsagt	et	eller	flere	abonnementer	svarende	til,	at	6	pct.	af	de	respondenter,	der	i	2023	ikke	havde et	abonnement,	altså	er	forhenværende	abonnenter	(i	figuren	angivet	med	orange).	Til	gengæld er	der	14	pct,	der	har	tegnet	ét	eller	flere	yderligere	abonnementer,	mens	12	pct.	har	opnået	en lavere	abonnementspris.

Prisen	er	den	altoverskyggende	grund	til	at	man	opsiger	sit	abonnement	(71	pct.),	mens	ca.	en fjerdedel	af	opsigelserne	skyldes	utilfredshed	med	indholdet.

Figur	49:	Årsager	til	at	opsige	abonnement

<!-- image -->

Figur	49:	Q3\_Pay\_2023.	Du	angav	før,	at	du	har	opsagt	et	nyhedsabonnement/medlemskab	inden	for	det	seneste	år	... Uddyb	med	højst	to	sætninger,	hvorfor	du	gjorde	dette.	Figuren	viser	en	kvalitativ	kodning	af	de	afgivne	svar.

Når	vi	spørger	de	ikke-betalende	danskere,	hvad	der	skulle	til	for	at	få	dem	til	at	tegne	et	nyhedsabonnement	eller	at	betale	på	anden	vis,	er	der	41%,	som	siger,	at	der	ikke	er	noget,	der	kunne	få dem	til	at	betale.	Ligesom	prisen	er	den	vægtigste	grund	til	at	afmelde	et	abonnement,	så	er	tilsvarende	en	lavere	pris	det,	der	kunne	få	flest	(24	pct.)	til	at	overveje	at	tegne	et	abonnement. Andre	motiverende	faktorer,	der	kunne	formå	flere	til	at	betale	for	nyheder,	er	et	mere	relevant indhold	(12	pct.),	muligheden	for	at	få	adgang	til	et	bundt	af	nyhedsmedier	(sådan	som	det	findes på	magasinområdet	hos	nogle	udgivere)	(11	pct.).	I	lyset	af	at	nogle	nyhedsorganisationer	overvejer	at	indføre	et	lidt	dyrere	abonnement	til	brugere,	der	gerne	vil	betale	for	at	undgå	reklamer, er	det	interessant,	at	9	pct.	af	danskerne	angiver	dette	som	en	mulig	motivation	for	at	tegne	abonnement.

Figur	50:	Hvad	kunne	få	ikke-betalende	til	at	betale	for	journalistik?

<!-- image -->

Figur	50:	Q4\_Pay\_2023.	Du	angav	før,	at	du	for	tiden	hverken	abonnerer	på	eller	donerer	til	en	online	avis	eller	nyhedstjeneste.	Hvilke	af	følgende	forhold	ville	fremfor	alt	kunne	få	dig	til	at	betale	for	et	nyheds-	eller	avisabonnement?	Du	bedes vælge	alle	relevante	svar.

Inden	for	gruppen	af	danskere,	der	ville	overveje	at	tegne	abonnement,	hvis	det	var	billigere,	er der	forskel	på,	hvem	det	ville	appellere	mest	til.	I	Figur	51	fremgår	det,	at	en	lavere	pris	især	vil appellere	til	dem,	der	er	meget	interesserede	i	politik	(35	pct.).	Ligeledes	er	højtuddannede	lidt mere	tilbøjelige	til	at	overveje	betaling	for	nyheder	(28	pct.),	mens	indkomst	ikke	ser	ud	til	at	gøre den	store	forskel:	Der	er	kun	5	procentpoints	forskel	på	lav-	og	højindkomstgruppen,	hvor	dem med	lav	indkomst	er	en	smule	mere	tilbøjelige	til	at	betale.	I	forlængelse	af	hvad	vi	skrev	ovenfor om	alder	og	betalingsvilje,	er	de	tre	aldersgrupper	under	45	år	noget	mere	tilbøjelige	til	at	lade sig	tiltrække	af	en	lavere	abonnementspris.

Figur	51:	Ville	betale	for	journalistik	hvis	abonnementet	var	billigere,	interesse	for	politik, uddannelse,	indkomst,	alder

Figur	51:	Q4\_Pay\_2023.	Du	angav	før,	at	du	for	tiden	hverken	abonnerer	på	eller	donerer	til	en	online	avis	eller	nyhedstjeneste.	Hvilke	af	følgende	forhold	ville	fremfor	alt	kunne	få	dig	til	at	betale	for	et	nyheds-	eller	avisabonnement?	Du	bedes vælge	alle	relevante	svar.	De	373	der	svarede	'Hvis	abonnementet	var	billigere'	fordelt	på	interesse	for	politik,	uddannelse, indkomst	og	alder.

<!-- image -->

Disse	demografiske	profiler	i	forbindelse	med	betalingsvilje	kan	relateres	til	analysen	af	danskernes	nyhedsrepertoirer	(se	side	47).	Det	er	således	usandsynligt,	at	ret	mange,	der	har	repertoiret 'Den	minimale	nyhedsbruger',	kan	gøres	til	nyhedsbetalere.	De	møder	nyheder	mere	eller	mindre	tilfældigt,	bruger	nyheder	relativt	sjældent,	og	kun	30%	af	dem	siger,	at	de	interesserer	sig 'særdeles	meget'	eller	'meget'	for	nyheder.	13	pct.	af	dem	betaler	for	onlinenyheder.

Det	samme	gælder	dem,	der	har	Repertoire	3,	TV-nyhedsbrugeren,	som	er	markant	orienteret imod	traditionelle	TV-nyheder	på	flow-tv,	og	hvoraf	kun	42	pct.	Interesserer	sig	for	nyheder.	Kun 7	pct.	betaler	for	nyheder.

De	mest	oplagte	målgrupper	for	betalingskampagner	er	formentlig	dem,	der	tilhører	Repertoire 2:	Den	ivrige	nyhedsbruger	og	Repertoire	4,	Den	alsidige	nyhedsbruger,	hvor	henholdsvis	26	pct. og	48	pct.	betaler	for	nyheder	(se	repertoireprofilerne	på	side	49).

## Sociale	medier

Trafikken	fra	sociale	medier	til	traditionelle	nyhedsmedier	falder	verden	over,	ifølge	de	seneste analyser 8 .	 Meta	 har	 grundet	 øgede	 krav	 om	 betaling	 for	 henvisninger	 til	 nyhedshjemmesider, valgt	i	stedet	at	lukke	helt	ned	for	deling	af	nyheder,	som	det	er	sket	for	nyligt	i	Canada 9 .	Set	i	det lys	er	det	måske	ikke	så	overraskende,	at	nogle	af	de	samme	tendenser	til	i	stigende	grad	at	adskille	brugen	af	nyheder	og	brugen	af	sociale	medier,	også	kan	ses	i	årets	analyse. Først	og	fremmest	er	det	tydeligt	i	forhold	til	den	andel	af	danskere,	der	svarer,	at	de	ikke	har brugt	sociale	medier	til	at	finde	nyheder.	Sidste	år	svarede	46	pct,	at	de	slet	ikke	have	brugt	sociale medier	til	at	opsøge	nyheder.	I	2023	svarer	50	pct,	at	de	ikke	tilgår	nyheder	via	sociale	medier (Figur	52).	Det	er	en	stigning	på	4	procentpoint	fra	2022	til	2023.	Blandt	de	danskerne,	der	så tilgår	nyheder	via	sociale	medier,	foretrækker	flest	danskerne	stadig	Facebook.	I	2023	svarer	31 pct	således,	at	de	tilgår	nyheder	via	Facebook.	Men	i	2022	var	det	tal	35	pct,	så	antallet	af	danskerne,	der	tilgår	nyheder	via	Facebook	i	2023,	er	altså	faldet	4	procentpoint	fra	2022	til	2023. Ud	over	denne	mindre	afmatning	i	brugen	af	sociale	medier	til	at	tilgå	nyheder	har	tallene	fra	de andre	sociale	medier	stort	set	ikke	ændret	sig	fra	2022	til	2023.	Det	vil	sige,	at	faldet	i	brugen	af Facebook	til	at	tilgå	nyhedsmedier	ikke	umiddelbart	set	ud	til	at	blive	opvejet	af	en	stigning	i tilgangen	til	nyheder	via	et	andet	socialt	medie.

8 https://journalisten.dk/trafikken-fra-sociale-medier-rasler-nedad/

9 https://journalisten.dk/meta-stopper-adgangen-til-nyheder-paa-facebook-i-canada/

81

Figur	52:	Q12A.	Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	har	du	brugt	til	noget	som	helst	formål	i	den	seneste	uge?	Vælg	alle	gældende. /	Q12B.	Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	har	du	brugt	til	at	finde,	læse,	se,	dele	eller	diskutere	nyheder	i	den	seneste	uge?	Vælg alle	gældende.

<!-- image -->

Ser	vi	nærmere	på	nyhedsbrugen	på	udvalgte	sociale	medier	i	forhold	til	alder,	træder	der	i	figur 53	også	nogle	forskelle	frem	mellem	årets	undersøgelse	og	undersøgelsen	fra	sidste	år.	Det	er	dog nødvendigt	at	påpege,	at	forskellene	ikke	er	statistisk	signifikante,	da	figurens	samplestørrelse ikke	er	den	samme	fra	år	til	år.	Således	kan	der	være	tale	om	relative	fald	i	procentsatser,	som kan	skyldes	ganske	få	individer	til	forskel	i	gruppernes	størrelse.

I	2022	udgjorde	de	18	til	24-årige	således	16	pct.	af	dem,	der	brugte	Facebook	til	at	finde	nyheder. I	2023	er	det	tal	faldet	med	fire	procentpoint	til	12	pct.	Den	unge	aldersgruppe	udgør	altså	i	2023 en	mindre	andel	af	dem,	der	brugte	Facebook	til	nyheder.	Også	på	Instagram	er	der	blevet	færre af	de	18-24-årige,	når	det	drejer	sig	om	at	bruge	det	sociale	medie	til	at	finde	nyheder.	I	2022 udgjorde	de	18	til	24-årige	27	pct.	af	de	aktive	brugere	af	Instagram	til	nyheder,	mens	det	tal	i 2023	er	faldet	med	seks	procentpoint	til	21	pct.	På	TikTok	er	faldet	endnu	mere	markant,	men

her	er	der	tale	om	meget	få	brugere.	Men	med	det	forbehold	i	mente	er	andelen	af	18-24-årige blandt	dem,	der	anvender	TikTok	til	nyhedsbrug,	dog	faldet	fra	65	pct.	i	2022	til	42	pct.	i	2023. Der	er	også	blevet	færre	af	de	18	til	24-årige	blandt	nyhedsbrugerne	på	Reddit,	hvor	faldet	her	er på	fem	procentpoint	fra	35	pct.	i	2022	til	30	pct.	i	2023.

Forbehold	til	trods	indikerer	figur	53	sammenholdt	med	udviklingen	fra	sidste	år	altså,	at	brugen af	sociale	medier	til	nyheder	falder	i	den	yngste	aldersgruppe.

Lidt	anderledes	forholder	det	sig	med	den	næste	aldersgruppe,	de	25	til	34-årige.	I	2022	udgjorde den	31	pct.	af	dem,	der	brugte	Reddit	til	nyheder,	mens	tallet	i	2023	er	45	pct.	-	dog	igen	med	det forbehold,	at	vi	taler	om	et	begrænset	antal	faktiske	brugere.	De	25	til	34-årige	er	også	blevet mere	aktive	på	Twitter.	I	2022	udgjorde	denne	aldersgruppe	18	pct.	af	dem,	der	var	aktive	nyhedsbrugere	på	Twitter,	mens	de	i	2023	udgør	28	pct.	af	dem,	der	bruger	det	sociale	medie	til	at finde	nyheder.	For	de	resterende	aldersgrupper	er	forskellene	mellem	2022	og	2023	begrænsede.

Figur	53:	Aldersfordeling	af	nyhedsbrugen	på	udvalgte	sociale	medier

Figur	53:	Q12B.	Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	har	du	brugt	til	at	finde,	læse,	se,	dele	eller	diskutere	nyheder	i	den	seneste uge?	Vælg	alle	gældende.	Værdier	under	2	%	ikke	vist	med	angivelse	af	procent.

<!-- image -->

Ser	på	kilderne	til	nyheder	på	tværs	af	de	forskellige	sociale	medier,	så	er	især	Facebook,	Twitter og	Instagram	stadig	tæt	forbundet	med	de	store	nyhedsbrands,	da	det	er	fra	disse	brands,	at	flest

brugere	får	deres	nyheder	på	disse	tre	sociale	medier.	Dernæst	følger	politikere,	almindelige mennesker	og	influencere	-	den	sidste	kategori	spiller	især	en	rolle	på	Instagram	i	denne	forbindelse.	Ser	vi	de	andre	tre	sociale	medier	i	analysen,	er	tallene	for	antal	faktiske	brugere	begrænsede	på	både	TikTok	og	Snapchat,	mens	antallet	for	YouTube	er	på	linje	med	Instagram	og	højere end	på	Twitter.	YouTube	spejler	også	brugen	af	både	af	store	nyhedsbrands,	mindre	nyhedsbrands	samt	politikere	og	almindelige	mennesker,	mens	både	kendisser	og	influencere	spiller	en mindre	rolle	på	denne	platform.

Figur	54:	Kilder	til	nyheder	på	sociale	medier

Figur	54:	Q12\_Social\_sources.	Du	angav	før,	at	du	får	dine	nyheder	fra	[]	…	Når	det	gælder	nyheder	på	[],	hvilke	af	følgende kilder	er	du	så	mest	opmærksom	på?	Vælg	alle	relevante	svar.

<!-- image -->

Ser	vi	på,	hvilke	emner	brugerne	opsøger	på	de	forskellige	sociale	medier,	så	er	det	tydelig,	at især	Facebook	og	Twitter	er	forbundet	med	'de	store	dagsordner',	altså	typisk	de	store	fælleshistorier,	der	cirkulerer	på	flere	nyhedsmedier	på	nogenlunde	samme	tid.	Det	er	således	typisk	historier	med	fokus	på	indenrigspolitik,	Ukraine,	sundhed,	finans,	sport,	klima	og	social	retfærdighed.	På	Instagram	topper	nogle	af	de	samme	emner,	mens	'underholdning'	dog	er	det	mest	populære	emne	på	denne	platform.	På	YouTube	er	Ukraine	og	satire	de	mest	opsøgte	emner,	mens også	finans,	underholdning	og	klima	hører	til	blandt	de	mest	opsøgte	emne	på	denne	platform.

Figur	55:	Emner	på	sociale	medier

Figur	55:	Q12\_Social\_subjects.	Du	angav	før,	at	du	får	dine	nyheder	fra	[]	…	Når	det	gælder	nyheder	på	[],	hvilke	af	følgende kilder	bruger	du	så	generelt	mest	tid	på?	Du	bedes	vælge	alle	relevante	svar.

<!-- image -->

Oprindeligt	var	det	jo	mulighederne	for	den	sociale	interaktion	mellem	brugerne,	der	gav	de	'sociale'	medier	deres	sociale	profil.	Denne	interaktion	er	siden	i	høj	grad	blevet	problematiseret,	og debatten	og	interaktionen	på	sociale	medier	sætters	i	dag	ofte	i	forbindelse	med	begreber	som chikane	og	had,	skønt	nærmere	analyser	ofte	afslører,	at	disse	fænomener	ikke	er	så	udbredte, når	man	udarbejder	større	analyser	(Analyse	og	Tal,	2021).	Desuagtet	viser	årets	analyse,	at	der er	flere,	25	pct,	der	har	negativ	erfaring	med	at	deltage	aktivt	i	den	digitale	offentlige	debat,	end der	er,	som	har	en	positiv	erfaring,	15	pct.	Figuren	viser	dog	også,	at	en	stor	del	af	respondenterne ikke	mener	så	meget	om	denne	problemstilling,	da	ganske	mange	svarer	'hverken/eller'	og	en væsentlig	andel	af	respondenterne	slet	ikke	deltager	i	denne	debat	eller	svarer	'ved	ikke'.

Figur	56:	Erfaring	med	aktiv	deltagelse	på	nyhedssider	eller	sociale	medier

<!-- image -->

Figur	56:	Q1\_Participation\_2023.	Hvad	er	dine	erfaringer	med	aktiv	deltagelse	på	online	nyhedstjenester	eller	på	sociale medier	(f.eks.	at	læse	eller	skrive	kommentarer,	snakke	med	andre	om	nyheder	osv.)	-	positive	eller	negative?

Den	forbeholdne	tilgang	til	den	digitale	offentlige	debat	spejler	sig	også	i	Figur	57,	hvor	det	er tydeligt,	at	mens	hele	49	pct.	tør	tale	uden	for	mange	forbehold	om	politik	offline,	så	er	det	kun 15	pct.	der	føler	det	samme	i	forhold	til	at	tale	politik	online.	Faktisk	undgår	hele	51	pct,	af	brugerne	at	tale	om	politik	online,	hvilket	bevidner	den	meget	store	reservation	almindelige	brugere har	imod	at	indgå	i	politiske	diskussioner	på	de	sociale	medier.

Figur	57:	Adfærd	ved	politisk	debat	online/offline

<!-- image -->

Figur	57:	Q2\_Participation\_2023.	Når	du	snakker	politik	med	andre	brugere	online	(f.eks.	via	sociale	netværk	eller	messaging-grupper),	hvor	forsigtig	føler	du	så,	at	du	er	nødt	til	at	være?

## Tillid	til	nyhedsmedierne

Internationalt	set	er	den	gennemsnitlige	tillid	til	nyhedsmedier	på	tværs	af	de	46	lande	generelt faldet	med	2	procentpoint	til	40	pct.	i	2023	(Newman	et	al.,	2023).	Som	det	fremgår	af	Figur	58, ligger	tillid	til	nyheder	generelt	i	Danmark	langt	højere,	nemlig	57	pct.	Samtidig	har	63	pct.	af

danskerne	tillid	til	de	nyhedsmedier,	som	de	selv	anvender.	I	en	nordisk	sammenhæng	er	tilliden, ligesom	sidste	år,	højest	i	Finland,	nemlig	69	pct.	Danmark	ligger	nummer	2	(57	pct.),	mens	Norge ligger	nummer	tre	(53	pct.)	og	Sverige	nummer	4	(50	pct.).	Uden	for	den	nordiske	kontekst	er tilliden	til	nyhedsmedier	generelt	på	ca.	30	pct.	-	i	Frankrig	30	pct,	i	USA	32	pct,	i	Storbritannien 33	pct.	og	i	Tyskland	43	pct.	(Newman	et	al.,	2023).

Figur	58:	Tillid	til	nyheder	generelt	og	nyheder	jeg	anvender

<!-- image -->

Figur	58:	Q6.	Nu	vil	vi	gerne	spørge	ind	til	din	tillid	til	nyhederne.	Vi	vil	først	spørge	dig	om,	hvor	meget	tillid	du	overordnet set	har	til	nyhederne	i	dit	land.	Derefter	vil	vi	spørge	ind	til,	hvor	meget	tillid	du	har	til	de	nyheder,	som	du	vælger	at forbruge.	Angiv,	hvor	enig	du	er	i	følgende	udsagn:	Jeg	tror,	at	jeg	for	det	meste	kan	stole	på	de	fleste	nyheder

Dykker	vi	nærmere	ned	i	tallene	fra	Danmark	og	deler	dem	op	i	forhold	til	en	lang	række	parametre,	så	som	'interesse	for	politik',	'politisk	observans',	'uddannelse',	'indkomst',	'region'	og	'alder',	træder	der	imidlertid	en	række	forskelle	frem.	Den	generelle	tillid	til	nyhedsmedier,	der	altså samlet	set	ligger	på	57	pct.	i	Danmark,	er	noget	mindre,	hvis	man	undersøger	tillid	i	forhold	til interessen	for	politik.	Blandt	danskerne	med	ingen	interesse	for	politik	er	det	for	eksempel	kun 32	pct,	der	har	generel	tillid	til	nyhedsmedier.	Alder	har	også	betydning	for	tillid.	Således	er	det kun	39	pct.	blandt	de	18-24	årige,	der	udtrykker	en	generel	tillid	til	nyhedsmedier,	mens	tallet	for de	25-34-årige	er	48	pct.

Kort	uddannelse	og	lav	løn	hænger	ligeledes	sammen	med	lavere	tillid.	Blandt	danskere	med	lang uddannelse	har	59	pct.	tillid	til	nyhedsmedier	generelt,	mens	det	samme	tal	for	danskere	med	lav uddannelse	er	51	pct.	Blandt	danskere	med	høj	løn	har	64	pct.	tillid	til	nyhedsmedier	generelt, mens	tallet	for	danskerne	med	lav	løn	er	51	pct.	I	forhold	til	politisk	observans	er	forskellene	dog små.	 Blandt	 vælgere	 på	 midten	 udtrykker	 60	 pct.	 tillid	 til	 nyhedsmedier	 generelt,	 mens	 det samme	tal	for	vælgere	til	højre	for	midten	er	57	pct,	og	for	vælgere	til	venstre	for	midten	ligeledes 57	pct.	Trods	en	offentlig	debat,	der	med	jævne	mellemrum	fremstiller	danske	medier	som	enten henholdsvis	'røde'	eller	'blå',	så	viser	vores	analyse ikke en	politisk	tendens	i	retning	af,	at	enten den	ene	eller	anden	side	af	det	politiske	spektrum	skulle	have	mindre	tillid	til	danske	nyhedsmedier.	Tværtimod	lander	alle	tre	politiske	kategoriseringer	på	gennemsnittet	eller	lidt	over	i	forhold	til	generelt	at	have	tillid	til	nyheder.

Figur	59:	Tillid	til	nyheder,	generelt	og	nyheder	jeg	anvender,	demografisk	fordeling

<!-- image -->

Figur	59:	Q6.	Nu	vil	vi	gerne	spørge	ind	til	din	tillid	til	nyhederne.	Vi	vil	først	spørge	dig	om,	hvor	meget	tillid	du	overordnet set	har	til	nyhederne	i	dit	land.	Derefter	vil	vi	spørge	ind	til,	hvor	meget	tillid	du	har	til	de	nyheder,	som	du	vælger	at forbruge.	Angiv,	hvor	enig	du	er	i	følgende	udsagn:	Jeg	tror,	at	jeg	for	det	meste	kan	stole	på	de	fleste	nyheder.	Pct.	enig fordelt	på	demografiske	variable	angivet.

Ligesom	vi	ikke	ser	de	store	forskelle	i	tillid	i	forhold	til	politisk	observans,	ser	vi	heller	ikke	de store	forskelle	på	danskernes	tillid	til	udvalgte	nyhedsmedier	fra	brandlisten,	om	end	der	er	undtagelser.	Forskellen	på	tillid	på	tværs	af	det	politiske	spektrum	er	således	tæt	på	utydelig,	når	vi ser	på	TV	2	nyhederne	og	et	lokalt	eller	regionalt	dagblad.	Omvendt	har	Børsen	og	B.T.	en	lille overvægt	af	blå	vælgere,	mens	Zetland,	Information,	Politiken	og	DR	har	en	lille	overvægt	at	røde vælgere,	der	dog	er	størst	hos	Zetland,	hvilket	kan	hænge	sammen	med,	at	den	yngre,	urbane målgruppe	stadig	udgør	størstedelen	af	Zetlands	brugere.

Figur	60:	Tillid	og	politisk	standpunkt

<!-- image -->

Figur	60:	Q6.	Hvor	troværdige	vil	du	sige,	at	nyheder	fra	følgende	organisationer	er?	Brug	skalaen	nedenfor,	hvor	0	er	"slet ikke	troværdige"	og	10	er	"fuldstændig	troværdige".	Her	krydset	med	angivet	politisk	ståsted	og	angivet	som	gennemsnit.

Ser	vi	nyhedsbrands	med	høj	tillid	over	en	tidsperiode	fra	2020	til	2023	(Figur	61),	er	det	tydeligt, at	tilliden	til	nyhedsmedierne	toppede	under	Covid.	Således	er	den	grå	søjle,	der	måler	tilliden	til nyhedsmedier	i	året	2021	den	højeste	for	alle	årene.	Tager	man	dog	blikket	væk	fra	denne	søjle og	i	stedet	interesserer	sig	for	forskellene	mellem	periodens	yderpunkter,	der	for	nogle	medier strækker	sig	fra	2020	og	2023,	og	for	et	enkelt	kun	fra	2022	til	2023,	så	kan	man	se,	at	tilliden flere	steder	har	udviklet	sig	i	en	positiv	retning.	Således	er	tilliden	til	for	eksempel	Ekstra	Bladet, B.T.	og	Zetland	steget	mellem	de	udvalgte	år.

Figur	61:	Tillid	til	nyhedsbrands,	andel	med	høj	tillid,	2020-2023

<!-- image -->

Figur	61:	Hvor	troværdige	vil	du	sige,	at	nyheder	fra	følgende	organisationer	er?	Brug	skalaen	nedenfor,	hvor	0	er	"slet ikke	troværdige"	og	10	er	"fuldstændig	troværdige".	Grafen	angiver	gennemsnit	efter	brandnavn	og	procentsats	besvarelser	mellem	6-10.

## Fake	news

En	rapport	om	misinformation	fra	EU	fra	oktober	2023	slår	fast,	at	Ruslands	krig	i	Ukraine	har ført	til	en	sand	overflod	af	misinformation	i	EU's	medlemslande	(Publications	Office	of	the	European	Union).	Dette	til	trods	ligger	danskerne	bekymring	for	netop	misinformation	og	fake	news	i bunden	blandt	de	10	lande,	som	vi	sammenligner	os	med.	I	2023	er	det	således	kun	36	pct.	af danskernes,	der	udtrykker	bekymring	over	fake	news	på	nettet.	Blandt	de	nordiske	lande	topper Finland,	hvor	57	pct.	af	befolkningen	udtrykker	bekymring	over	fake	news.	Dette	kan	sandsynligvis	forklares	med	finnernes	lange	grænse	mod	Rusland	og	den	stigende	finske	bekymring	for	russisk	ageren	både	nu	og	i	fremtiden.	Uden	for	Norden	er	bekymringen	størst	i	Storbritannien,	USA og	Spanien,	hvilket	stort	set	et	billede,	der	er	identisk	fra	tidligere	års	analyser.

Figur	62:	Bekymring	over	fake	news	på	internet,	2018-2023

<!-- image -->

Figur	62:	Q\_FAKE\_NEWS\_1.	Angiv,	hvor	enig	du	er	i	følgende	udsagn.	'Når	det	handler	om	nyheder	på	nettet,	er	jeg	bekymret	omkring,	hvad	der	er	sandt,	og	hvad	der	er	fake.'	Her	angivet	som	procentdel,	der	svarer	'er	ret	enig'	og	'meget enig'.

## Mediekritik

Fake	news	er	langt	fra	det	eneste	fænomen,	der	kan	associeres	med	sociale	medier.	Et	andet	fænomen	er	kritik	af	journalister	og	nyhedsmedier.	I	den	internationale	analyse	er	det	således	især sociale	medier,	der	udpeges	som	den	platform,	hvor	brugerne	oplever	at	støde	på	mediekritik (Newman	et	al.,	2023).	USA	og	Storbritannien	er	lande,	hvor	en	stor	andel	af	brugere	enten	ganske ofte	eller	meget	ofte	oplever	kritik	af	nyhedsmedier.	Således	svarer	59	pct.	af	brugerne	i	USA	og 53	pct.	af	brugerne	i	Storbritannien,	at	de	ganske	ofte	eller	meget	ofte	møder	kritik	af	journalister og	nyhedsmedier	på	sociale	medier.	I	Danmark	gælder	dette	for	33	pct.	af	brugerne,	hvilket	er	det laveste	antal	i	Norden.	I	Sverige	er	det	således	43	pct.	der	ret	ofte	eller	meget	ofte	støder	på	kritik af	journalister	og	nyhedsmedier,	mens	tallet	for	Finland	er	41	pct	og	36	pct.	for	Norge.	Som	det også	fremhæves	i	den	internationale	rapport,	ser	det	ud	til,	at	der	en	sammenhæng	mellem	tillid

til	nyhedsmedier	og	kritik	af	journalister;	forstået	på	den	måde,	at	lande,	hvor	brugere	ofte	oplever	kritik	af	journalister	og	nyhedsmedier,	ofte	også	er	lande	med	lav	tillid	til	nyhedsmedier	generelt.	Omvendt	har	de	nordiske	lande	relativt	set	en	høj	grad	af	tillid	til	nyhedsmedier	(se	tidligere)	og	dermed	omvendt	også	en	relativt	set	lavere	grad	af	kritik	af	journalister	og	nyhedsmedier	(Newman	et	al.,	2023).

Figur	63:	Hører	eller	ser	kritik	af	nyhedsmedier	og	journalister

<!-- image -->

Figur	63:	Q1\_Criticism\_2023.	Hvor	ofte	ser	eller	hører	du	andre	personer	kritisere	journalister	eller	nyhedsmedierne	i	Danmark?

Når	brugerne	i	Danmark	oplever	kritik	af	journalister	og	nyhedsmedier	er	det	især	fra	almindelige	mennesker,	som	de	ikke	kender	(36	pct.),	og	fra	politikere	og	politiske	aktivister	(35	pct.).	I forhold	til	mediekritik	fra	politikere	og	aktivister	ligger	de	nordiske	lande	igen	i	den	lave	ende.	I USA	oplever	58	pct.	af	brugerne	således	kritik	af	journalister	og	nyhedsmedier	fra	politikere	og fra	politiske	aktivister.	I	en	nordisk	kontekst	ligger	Finland	på	linje	med	Danmark,	mens	brugerne i	Norge	i	mindre	grad	(28	pct.)	oplever	mediekritik	fra	politikere	og	politiske	aktivister.	Kun	20 pct.	af	brugerne	i	Danmark	oplever,	at	mediekritisk	kommer	fra	andre	journalister	eller	nyhedsorganisationer.

Figur	64:	Hvor	mediekritikken	opleves	fra

<!-- image -->

Figur	64:	Q2\_Criticism\_2023.	Hvilke	af	følgende	persongrupper	har	du	set	eller	hørt	kritisere	journalister	eller	nyhedsmedierne	i	Danmark	inden	for	det	seneste	år?	Du	bedes	vælge	alle	relevante	svar.	N=1399,	de	der	har	hørt	kritik	af	medier eller	journalister

## Litteratur

Analyse	&	Tal	(2021).	Angreb	i	den	offentlige	debat	på	Facebook.	https://www.ogtal.dk/publikationer/angreb-i-den-offentlige-debat-paa-facebook

Arguedas,	A.	R.,	Robertson,	C.,	Fletcher,	R.,	&	Nielsen,	R.	(2022).	Echo	chambers,	filter	bubbles, and	polarisation:	A	literature	review.	Reuters	Institute	for	the	Study	of	Journalism.	Oxford

Blach-Ørsten,	M.,	Mayerhöffer,	E.,	&	Willig,	I.	(2019).	Publicistisk	barometer	2019.	Center	for	nyhedsforskning.	Roskilde	Universitet.

Borchgrevink-Brækhus,	M.	(2022).	Det	er	ikke	plass	til	alt	på	internett:	algoritmestyrte	forsider og	redaksjonelle	vurderinger.	Norsk	Medietidsskrift,	29(3),	1-17. Brüggemann,	M.,	Engesser,	S.,	Büchel,	F.,	Humprecht,	E.,	&	Castro,	L.	(2014).	Hallin	and	Mancini revisited:	Four	empirical	types	of	Western	media	systems. Journal	of	Communication,	64 (6), 1037-1065.	https://doi.org/10.1111/jcom.12127 Båge,	E.	M.	(2022).	Public	Service	-	at	your	service?:	A	study	of	attitudes	toward	the	public	service	broadcasting	company	SVT.	Master	Thesis.	Uppsala	University Castro,	L.	Strömbäck.	J.,	m.fl.	(18	medforfattere)	(2022).	Navigating	High-Choice	European	Political	Information	Environments:	a	Comparative	Analysis	of	News	User	Profiles	and	Political Knowledge.	The	International	Journal	of	Press/Politics,	27	(4),	827-859. Curran,	J.,	Iyengar,	S.,	Brink	Lund,	A.,	&	Salovaara-Moring,	I.	(2009).	Media	system,	public knowledge	and	democracy:	A	comparative	study.	European	journal	of	communication,	24(1),	526. Dalen	Van,	A.	(2020):	Synet	på	nyhedsalgoritmer.	MFI,	SDU.

DMJX	 (2023):	 'Medieforbrugerne	 foretrækker	 abonnementet	 som	 betaling	 for	 indhold', https://www.dmjx.dk/aktuelt/forsknings-og-udviklingsprojekt/medieforbrugerne-foretraekker-abonnementet-som-betaling.

European	Commission	(2023):	'Digital	Services	Act	-	Application	of	the	risk	management	framework	 to	 Russian	 disinformation	 campaigns',	 Publications	 Office	 of	 the	 European	 Union, https://data.europa.eu/doi/10.2759/764631

Jørstad,	Malte	(2023):	'Hvad	vi	i	virkeligheden	bør	lære	af	brugernes	fravalg	af	nyheder',	Mediawatch,	https://mediawatch.dk/Medienyt/tema/article15229830.ece

Kammer,	A.	(2018).	Digital	journalistik.	Samfundslitteratur.

Karppinen,	K.,	&	Ala-Fossi,	M.	(2018).	Finland:	Maintaining	the	fragile	consensus.	Transparency and	Funding	of	Public	Service	Media	-	Die	deutsche	Debatte	im	internationalen	Kontext,	107117.

Kulturministeriet	(2016a).	Public	service	de	næste	10	år.	Rapport	fra	public	service-udvalget. https://kum.dk/fileadmin/\_kum/5\_Publikationer/2016/Rapport\_Public\_service-udvalget.pdf

Kulturministeriet	(2016b).	Public	service	de	næste	10	år.	Rapport	fra	public	service-udvalget. Bilag.	https://kum.dk/fileadmin/\_kum/5\_Publikationer/2016/BILAG\_Public\_Service\_Udval-gets\_rapport.pdf

Kulturministeriet	(2018).	Tilladelse	til	TV	2	DANMARK	A/S	til	at	udøve	public	serviceprogramvirksomhed	2019-2023.	https://kum.dk/fileadmin/\_kum/2\_Kulturomraader/Medier/TV2/TV2\_Public\_service-tilladelse\_2019-2023\_.pdf

[Kulturministeriet	(2022).	DR's	public	service-kontrakt	2022-2025.	https://kum.dk/fileadmin/\_kum/1\_Nyheder\_og\_presse/2022/Public\_service-kontrakt\_for\_DR\_endelig.pdf](https://kum.dk/fileadmin/_kum/1_Nyheder_og_presse/2022/Public_service-kontrakt_for_DR_endelig.pdf)

Lindell,	J.	(2018).	Smaken	för	nyheter:	Klasskillnader	i	det	digitala	medielandskapet.	Nordicom, Göteborgs	universitet.

Lindell,	J.,	Jakobsson,	P.,	&	Stiernstedt,	F.	(2022).	The	media	welfare	state:	A	citizen	perspective. European	Journal	of	Communication,	37(3),	330-349.

Lorenzen,	M.	S.,	de	Vreese,	C.H.,	&	Dalen,	A.	V.	(2023).	Digital	Democracy	Centre	undersøger: Danskernes	brug	af	de	sociale	medier	som	nyhedskilder	og	deres	syn	på	fake	news	og	disinformation.	Syddansk	Universitet.

Møller,	L.	A.	(2022).	Between	personal	and	public	interest:	How	algorithmic	news	recommendation	reconciles	with	journalism	as	an	ideology.	Digital	journalism,	10(10),	1794-1812.

Neff,	T.,	&	Pickard,	V.	(2021).	Funding	democracy:	Public	media	and	democratic	health	in	33 countries.	The	International	Journal	of	Press/Politics,	19401612211060255.

Newman,	N.,	Fletcher,	R.,	Kalogeropoulos,	A.,	Levy,	D.	&	Nielsen,	R.	K.	(2017).	Reuters	Institute Digital	News	Report	2017.	Reuters	Institute.	University	of	Oxford.

Newman,	N.,	Fletcher,	R.,	Robertson,	C.T.,	Eddy,	K.,	&	Nielsen,	R.K.	(2023).	Reuters	Institute	Digital	News	Report	2023,	https://www.digitalnewsreport.org,		Reuters	Institute.	University	of	Oxford.

Nielsen,	R.	K.	&	Fletcher,	R.	(2023).	Comparing	the	Platformization	of	News	Media	Systems:	A Cross-Country	Analysis.	European	Journal	of	Communication,	38	(5),	484-499. https://doi.org/10.1177/02673231231189043.

Palmer,	R.	&	Toff,	B.	(2022).	'Defining	news	avoidance.	The	importance	of	overall	news	consumption	and	intention'.	Præsentation	på	International	Communication	Association-konferencen,	Paris,	maj	2022.

Respons	Analyse	(2023):	Medievaner	og	økonomi.	Respons	analyse,	Bergen. Schrøder,	K.	(2019).	'Medierepertoire'.	I	Agger,	Gunhild,	Nete	Nørgaard	Kristensen,	Per	Jauert og	Kim	Schrøder	(red.). Medie-	og	kommunikationsleksikon (www.medieogkommunikationsleksikon.dk).	København:	Samfundslitteratur. Schrøder,	K.	&	Blach-Ørsten,	M.	(2016).	'The	Nature	of	News	Avoidance	in	a	Digital	World',	in: N.	Newman	et	al.,	Reuters	Digital	News	Report	2016,	University	of	Oxford. Schrøder,	K.	Blach-Ørsten,	M.	&	Burkal,	R.	(2017).	Danskernes	brug	af	nyhedsmedier	2017.	Center	for	nyhedsforskning.	Roskilde	Universitet. Schrøder,	K.	C.,	Blach-Ørsten,	M.,	&	Eberholst,	M.	K.	(2020).	Is	There	a	Nordic	News	Media	System?	A	descriptive	comparative	analysis	of	Nordic	news	audiences.	Nordic	Journal	of	Media Studies,	2(1),	23-35. Schrøder,	K.	C.,	Blach-Ørsten,	M.	&	Eberholst,	M.	K.	(2021).	Danskernes	brug	af	nyhedsmedier 2021.	Center	for	nyhedsforskning.	Roskilde	Universitet. Schrøder,	K.	C.,	Blach-Ørsten,	M.	&	Eberholst,	M.	K	(2022).	Danskernes	brug	af	nyhedsmedier 2022.	Center	for	nyhedsforskning.	Roskilde	Universitet. Sehl,	A.,	Fletcher,	R.,	&	Picard,	R.	G.	(2020).	Crowding	out:	Is	there	evidence	that	public	service media	harm	markets?	A	cross-national	comparative	analysis	of	commercial	television	and online	news	providers.	European	Journal	of	Communication,	35(4),	389-409. Strömbäck,	J.	(2017).	Does	public	service	TV	and	the	intensity	of	the	political	information	environment	matter?:	Journalism	Studies,	18(11),	1415-1432. Villi,	Mikko,	m.fl.	(2022).	'Taking	a	break	from	news:	a	five-nation	study	of	news	avoidance	in the	digital	era'.	Digital	Journalism	10	(1),	148-164.

Wolf,	C.	&	Schnauber,	A.	(2015).	'News	consumption	in	the	mobile	era.	The	role	of	mobile	devices	and	traditional	journalism's	content	within	the	user's	information	repertoire.' Digital	Journalism ,	3	(5),	s.	759-776.

[Østerby,	Anders	(2021):	'Det	sander	til',	https://www.sdu.dk/-/media/files/om\_sdu/centre/journalistik/publikationer/det+sander+til+-web2.pdf,	SDU](https://www.sdu.dk/-/media/files/om_sdu/centre/journalistik/publikationer/det+sander+til+-web2.pdf)

Danske nyhedsbrugere kan - deres forskelligheder til trods - inddeles i fire brugertyper, der er kendetegnet ved deres 'nyhedsrepertoirer'; det vil sige brugermønstre, som opstår ud fra de forskellige medieteknologier og indholdsleverandører, som folk bruger i dagligdagen. Danskerne kan på denne måde inddeles i Minimale nyhedsbrugere, Ivrige nyhedsbrugere, TV-nyhedsbrugere og Alsidige nyhedsbrugere.

Denne rapport om Danskernes brug af nyhedsmedier 2023 har for første gang brugt de data, vi får gennem vores samarbejde med The Reuters Digital News Report, til at udarbejde analyser af danskernes nyhedsrepertoirer.

Rapporten tager også, som tidligere år, en pejling på, hvordan danskerne i det hele taget navigerer i nyhedsmedielandskabet. Det gør vi ved dels at følge op på de udviklingsmæssige nedslagspunkter, som vi har kortlagt systematisk siden 2013 (såsom brug af nyhedsmedietyper, foretrukne nyhedsmedietyper, brandloyalitet på nettet, betalingsvillighed, brug af podcast, m.fl.), dels ved at analysere en række udvalgte temaer mere i dybden.

De særlige emner i denne 2023-rapport er: Undgåelse af nyheder, brug af podcast, danskernes syn på public service, brug af lokale og regionale nyhedsmedier, finansjournalistik, danskernes nyhedsrepertoirer samt holdninger til algoritmestyret, personaliseret indhold.

DOI: 10.5281/zenodo.7956294

ISBN: 978-87-973514-3-7

ISSN: 2596-6472

96