<!-- image -->

## Den digitale nyhedsuge 46/2024

En produktionsanalyse af det nationale og regionale nyhedslandskab Blach-Ørsten, Mark; Eberholst, Mads Kæmsgaard

DOI: 10.5281/zenodo.15062712

Publication date: 2025

Document Version Også kaldet Forlagets PDF

## Citation for published version (APA):

Blach-Ørsten, M., & Eberholst, M. K. (2025). Den digitale nyhedsuge 46/2024: En produktionsanalyse af det nationale og regionale nyhedslandskab . Center for Nyhedsforskning, Roskilde Universitet. https://doi.org/10.5281/zenodo.15062712

## General rights

Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.

- Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.
- You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain.
- You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal.

## Take down policy

If you believe that this document breaches copyright please contact rucforsk@kb.dk providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim.

<!-- image -->

1

## Den digitale nyhedsuge 46/2024

En produktionsanalyse af det nationale og regionale nyhedslandskab

Mark Blach-Ørsten

Mads Kæmsgaard Eberholst

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING Roskilde Universitet

## Den	digitale	nyhedsuge	46/2024

En	produktionsanalyse	af	det	nationale	og	regionale	nyhedslandskab

Mark	Blach-Ørsten,	Mads	Kæmsgaard	Eberholst

Forskningsrapport	udarbejdet	af	professor	Mark	Blach-Ørsten	&	studielektor	Mads	Kæmsgaard Eberholst,	Center	For	Nyhedsforskning,	Roskilde	Universitet	for	Danske	Medier,	januar	2025

©	Ophavsretten	til	denne	publikation	tilhører:	Forfatterne	og	Center	for	Nyhedsforskning

Center	for	Nyhedsforskning Institut	for	Kommunikation	og Humanistisk	Videnskab Roskilde	Universitet Universitetsvej	1 4000	Roskilde www.ruc.dk/cfn

## Kontakt:

Mark	Blach-Ørsten,	oersten@ruc.dk Mads	Kæmsgaard	Eberholst,	makaeb@ruc.dk

DOI:	10.5281/zenodo.15062712

## Executive	summary

Den	digitale	nyhedsuge	46/2024	er	en	måling	af	alt	det	redaktionelle	indhold,	som	er	indekseret	i Infomedias	database	i	løbet	af	uge	46	i	2024.	Indholdet	er	analyseret	ved	hjælp	af	digital	tekstanalyse.	Metoden	bag	undersøgelsen	er	vigtig	at	fremhæve,	da	den	adskiller	sig	en	del	fra	de	tidligere nyhedsuge-undersøgelser;	men	der	er	ved	brug	af	reliabilitets-undersøgelse	tilstræbt,	at	resultaterne	fra	dette	års	rapport	er	sammenlignelige	med	tidligere	år.	Graden	af	reliabilitet	er	95%	-	97%. Rapporten	indeholder	en	metoderedegørelse	til	sidst.

- Medielandskabet	har	forandret	sig	i	perioden	1999	-	2008	og	igen	i	perioden	2008	2024.	Undersøgelsens	resultater	skal	ses	i	lyset	af	både	de	politiske	og	teknologiske	forandringer,	der	har	været	i	perioderne.
- Andelen	af	egenproducerede	historier	er	steget	i	nyhedsugen	fra	2008	til	2024.	Antallet af	egenproducerede	nyheder	er	i	2024	66	%,	hvilket	er	højere	end	i	1999,	hvor	tallet	var 58	%.	Det	betyder	et	skifte	fra	kvantitet	til	kvalitet	i	den	samlede	produktion	i	2024.
- Analysen	viser	kun	mindre	forandringer	i	fordelingen	af	produktion	fra	forskellige	medietyper	i	 2024,	 hvor	 en	 større	 andel	 af	 produktionen	 i	 dag	 kan	 tilskrives	 fritstående webmedier.	Størstedelen	af	produktionen	i	uge	46/2024	stammer	fra	dagblade,	især	de lokale	og	regionale.
- Graden	af	henholdsvis	egenproducerede	historier	og	citathistorier	varierer	efter	medietype.	Fagblade	og	magasiner	har	den	højeste	andel	af	egenproducerede	historier	efterfulgt	af	lokale	ugeaviser	og	regional	radio	og	tv,	der	både	dækker	over	web-platforme	og de	 traditionelle	 flow-platforme.	 På	 radio	 og	 tv	 er	 graden	 af	 egenproduktion	 højest	 på webplatformene.	Lokale	og	regionale	dagblade	har	det	højeste	antal	citathistorier	efterfulgt	af	landsdækkende	dagblade.
- I	vores	data	udgør	6	%	af	enhederne	en	nyhed,	som	primært	er	krediteret	en	pressemeddelelse.	Det	vil	i	faktiske	tal	sige,	at	3.567	nyheder	i	datasættet	indeholder	en	pressemeddelelse	som	primær	kreditering.	Af	disse	3.567	nyheder	er	48	%	(i	afrundede	tal)	publiceret	i	regionale	og	lokale	dagblade
- De	mest	citerede	medier	i	både	lokale,	regionale	og	landsdækkende	dagblade	er:	Reuters, AFP,	Ritzaus	Bureau,	TV	2,	AP	og	DR.	Ses	antallet	af	citater	i	relation	til	det	samlede	antal enheder,	udgør	enheder,	der	indeholder	en	primær	kreditering	til	et	andet	nyhedsmedie dog	kun	en	beskeden	mængde	af	det	samlede	antal	enheder.	Det	er	således	kun	i	regionale og	lokale	dagblade,	at	mængden	af	citathistorier	fra	Reuters	overstiger	1	%	af	den	samlede	dækning.
- Anskues	citater	fra	Reuters	alene	i	relation	til	andre	citater	fra	andre	nyhedsmedier,	udgør	Reuters	25	%	af	citaterne	for	landsdækkende	dagblade,	23	%	for	de	regionale	og	lokale	dagblade	og	25	%	af	TVs	og	radios	citater.	Herefter	kommer	AFP	og	Ritzau	ind	i	billedet.	I	dagbladene	citeres	AFP	i	ca.	16	%	tilfælde	og	6-8	%	for	Ritzaus	vedkommende.	I tv-	og	radiomedier	er	billedet	omvendt,	hvor	Ritzau	citeres	23	%	og	AFP	blot	6	%.

- Ser	vi	på	produktionen	af	nyheder	på	tværs	af	sundhedsregioner	og	undtaget	nyheder, der	er	målrettet	til	landsdækkende	medier,	så	er	færrest	nyheder	produceret	af	medier hjemhørende	i	Region	Nordjylland	(kun	4	%	af	den	samlede	produktion),	Region	Hovedstaden	(7	%)	og	Region	Sjælland	(kun	9	%	af	den	samlede	produktion).	Modsat	er	17	% af	 nyhederne	rettet	mod	Region	Midtjylland	og	21	%	rettet	mod	Region	Syddanmark. Landsdækkende	nyheder	udgør	42	%.	Disse	tal	er	baseret	på	mediernes	egen	indberetning	af	geografisk	tilhørsforhold	i	Infomedias	database.
- Analysen	viser,	at	der	ikke	er	ét	ud	af	581	stednavne	i	Danmark,	som	ikke	har	en	grad	af redaktionel	omtale	i	uge	46.	Med	omtale	menes	her,	om	stednavnet	nævnes	i	den	redaktionelle	tekst.	Omtalen	er	dog	-	i	mange	tilfælde	-	meget	begrænset.	Samtidig	viser	analysen,	at	en	høj	grad	af	omtale	især	tilfalder	de	større	danske	byer	med	København,	Århus, Odense,	Esbjerg	og	Aalborg	i	top	fem.
- På	baggrund	af	data	i	denne	analyse	er	det	derfor	svært	at	tale	om	nyhedsørkener	forstået som	steder,	der	slet	ikke	dækkes	af	nyhedsmedier.	Omvendt	peger	data	i	retning	af,	at	de store	byer	tiltrækker	sig	så	meget	opmærksomhed,	at	de	kan	'skygge'	for	dækning	af	mindre	byer,	som	også	tidligere	studier	af	både	danske	og	svenske	forskere	har	fremhævet (Nygren	&	Althén,	2014;	Nygren	&	Engelbrecht,	2018;	Svith	et	al.	2017).
- De	væsentligste	emner,	der	dækkes	i	nyhedsugen,	handler	om	erhverv,	sport,	udland,	kriminalitet	og	det	lokale.	Dækningen	er	forholdsvis	ens	på	tværs	af	geografi;	men	delvist forskellig	fra	medietype	til	medietype.

## Indholdsfortegnelse

| Executive summary...............................................................................................................................................................................3           |    |
|-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|----|
| Indholdsfortegnelse..............................................................................................................................................................................5          |    |
| Figuroversigt............................................................................................................................................................................................6  |    |
| Produktionstendenser 2024: Faldende samlet produktion og øget egenproduktion.............................................7                                                                                  |    |
| Mindre forandringer i produktionstendenser fra 2008 til 2024.........................................................................................8                                                      |    |
| Opdatering af produktionstendenser 2024 i forhold til et forandret medielandskab ...........................................10                                                                              |    |
| De regionale produktivitetspyramider......................................................................................................................................                                  | 13 |
| Emner i dækningen............................................................................................................................................................................               | 16 |
| Citatpraksis............................................................................................................................................................................................    | 19 |
| Litteraturliste........................................................................................................................................................................................     | 21 |
| Metode..................................................................................................................................................................................................... | 22 |
| Slutnoter ................................................................................................................................................................................................. | 26 |

## Figuroversigt

| Figur 1: Total grad af egenproduktion og ikke egenproduktion i nyhedsugen 2024 ..............................................7                                                |
|-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| Figur 2: Andelen af pressemeddelelser i nyhedsugen 2024...............................................................................................8                       |
| Figur 3: Produktionstendenser 1999, 2008 og 2024 ekskl. citater .................................................................................9                            |
| Figur 4: Produktionstendenser 2024 med alle registrerede enheder (inkl. citater)................................................9                                             |
| Figur 5: Opdaterede produktionstendenser 2024 (ekskl. citater)................................................................................ 10                             |
| Figur 6: Egenproduktion fordelt på medietyper................................................................................................................... 11           |
| Figur 7: Egenproduktion fordelt på medietyper og platforme t på medietyper og platforme.......................... 12                                                          |
| Figur 8: Dækning fordelt på regioner og mediekategorier, eksklusive citathistorier .......................................... 13                                              |
| Figur 9: Dækningen fordelt på sundhedsregioner fraregnet landsdækkende dagblade..................................... 14                                                       |
| Figur 10: Top og bund 20 over dækning fordelt på danske stednavne....................................................................... 15                                   |
| Figur 11: Emner i den redaktionelle dækning........................................................................................................................ 16        |
| Figur 12: Emner fordelt på medietyper .................................................................................................................................... 17 |
| Figur 13: Over/underdækning af emner fordelt på sundhedsregioner...................................................................... 18                                     |

Figur	14:	Mest	citerede	medier	i	landsdækkende,	regionale	og	lokale	dagblade,	radio	og	tv	 ...........................	19

## Produktionstendenser	2024:	Faldende	samlet	produktion	og	øget	egenproduktion

I	nyhedsugen	1999	blev	der	registreret	lidt	under	32.000	redaktionelle	enheder,	og	af	disse	var 18.362	(58	%)	egenproducerede,	redaktionelt	bearbejdede	enheder.	I	nyhedsugen	2008	blev	der registeret	over	75.000	redaktionelle	enheder,	og	af	disse	var	26.727	(36	%)	egenproducerede, redaktionelt	bearbejdede	enheder	(Lund,	Willig	&	Blach-Ørsten,	2009:9).	I	nyhedsugen	2012	blev der	registeret	lidt	over	85.000	redaktionelle	enheder	overordnet,	men	det	blev	ikke	undersøgt hvor	mange	af	disse	historier,	der	var	egenproducerede	(Blach-Ørsten	&	Willig,	2016:17).

I	nyhedsugen	2024	er	der	samlet	set	registeret	lidt	over	64.000	redaktionelle	enheder	i	de	udvalgte	medier,	hvor	lidt	over	42.000	(66	%)	er	egenproducerede.	Dermed	er	antallet	af	samlede enheder	faldet	fra	2008	til	2024,	mens	andelen	af	egenproducerede,	redaktionel	bearbejdede	enheder	er	steget	siden	2008	og	er	i	dag	højere	end	tallet	for	1999,	hvor	andelen	af	egenproducerede historier	som	nævnt	var	var	58	%,	men	hvor	digitaliseringen	endnu	ikke	havde	slået	igennem. Dette	tal	skal	ses	i	lyset	af,	at	de	enkelte	nyhedsuger	ikke	kan	sammenlignes	én	til	én;	men	også	i lyset	af,	at	mange	medier	efter	2008	har	meldt	ud,	at	de	ønskede	at	begrænse	produktionen	af nyheder	generelt	og	derfor	ville	fokusere	mere	på	egenproducerede	nyheder.	Således	lød	fra	for eksempel	fra	Politiken	i	2014:	' Helt	konkret	betyder	det,	at	antallet	af	producerede	enheder	og artikler	overordnet	skal	ned,	mens	mængden	af	unikke	Politiken-historier	skal	op i .'	Tallene	fra	nyhedsugen	2024	indikerer,	at	det	er	en	produktionsstrategi,	som	nyhedsmedierne	overordnet	har taget	til	sig.

Figur	1:	Total	grad	af	egenproduktion	og	ikke	egenproduktion	i	nyhedsugen	2024

<!-- image -->

Figur	1:	n=64.443

Figur	2:	Andelen	af	pressemeddelelser	i	nyhedsugen	2024

<!-- image -->

Figur	2:	n=64.443

Pressemeddelelser	indgår	som	en	naturlig	del	af	nyhedsproduktionen,	og	det	diskuteres	hyppigt hvor	mange	pressemeddelelser,	der	bliver	til	nyheder	i	danske	medier.	En	antagelse	har	været, at	som	økonomien	i	nyhedsmedier	er	blevet	stadig	mere	presset,	så	ville	antallet	af	pressemeddelelser	stige,	da	det	kan	være	en	nem	måde	at	producere	nyheder	på.	I	vores	data	udgør	6	%	af enhederne	en	nyhed,	som	primært	er	krediteret	en	pressemeddelelse.	Det	vil	i	faktiske	tal	sige,	at 3.567	enheder	i	datasættet	indeholder	en	pressemeddelelse	som	primær	kreditering.	Af	disse 3.567	enheder	er	48	%	(i	afrundede	tal)	publiceret	i	regionale	og	lokale	dagblade.

## Mindre	forandringer	i	produktionstendenser	fra	2008	til	2024

Danskernes	brug	af	nyhedsmedier	2024 (Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst,	2024)	viser,	at	det danske	nyhedslandskab	i	langt	højere	grad	end	i	flere	andre	lande	er	præget	af	traditionelle	nyhedsmedier.	Sociale	medier	spiller	selvfølgelig	også	en	rolle;	men	for	de	fleste	danskere	er	det	de traditionelle	nyhedsmedier,	de	henvender	sig	til,	når	de	skal	opdateres	om	verden	omkring	dem. Analysen	af	nyhedsugen	2024	viser	kun	mindre	forskydninger	mellem	de	forskellige	nyhedsproducenter	fra	nyhedsugen	2008	til	nyhedsugen	2024.	Forskelle	er	der	dog.	Disse	kan	tilskrives	de nye	aktører,	der	er	skudt	op	i	det	danske	medielandskab	siden	2008.	Det	gælder	for	eksempel	en vækst	i	fritstående	webmedier,	som	i	dag	udgør	en	større	andel	af	nyhedsproduktionen	end	tidligere.

Figur	3	viser	forskelle	mellem	de	enkelte	medietyper	sammenlignet	over	tid	og	efter	samme	fordeling	af	medietyper	som	i	studiet	af	nyhedsugen	2008.	Der	vises	i	figuren	kun	tal	for	egenproducerede	enheder.	I	det	næste	afsnit	viser	figur	5,	figur	6	og	figur	7	en	opdateret	version	af	produktionstendenserne,	der	er	mere	detaljeret	i	forhold	til	bidraget	fra	de	enkelte	medietyper.	Opdelingen	på	færre	medietyper	i	Figur	3	er	valgt	for	på	nemmest	mulige	måde	at	vise	forskelle	og ligheder	mellem	produktionen	i	de	tre	nyhedsuge-studier	tilsammen.

Figur	3:	Produktionstendenser	1999,	2008	og	2024	ekskl.	citater

<!-- image -->

Figur	3:	2024,	n=42.656.	2008,	n=26.727.	1999,	n=ca.	32.000

Sammenligningen	i	figur	3	viser,	at	trods	procentuelle	forskydninger	fra	nyhedsuge	til	nyhedsuge er	'arbejdsdelingen'	mellem	de	forskellige	medietyper	næsten	den	samme.	Det	vil	sige,	at	i	alle	tre nyhedsuger	er	det	dagblade	(landsdækkende,	regionale,	lokale	og	ugeaviser),	som	står	for	den største	andel	af	produktionen	i	nyhedsugen.	Bidraget	fra	TV	og	radio,	der	tæller	både	lyd,	billede og	web,	er	ligeledes	det	samme	fra	2008	til	2024,	mens	nyhedsbureauer	og	fritstående	webmedier	samt	fagblade	og	magasiner	har	øget	deres	bidrag	til	den	samlede	produktion	over	tid.	Her skal	det	påpeges,	at	for	hvert	nyt	studie	af	en	nyhedsuge	er	der	blevet	tilføjet	flere	nyhedsmedier samt	nye	typer	af	nyhedsmedier.	I	2024	er	der	især	tilføjet	flere	titler	i	kategorierne	fagblade	og magasiner	samt	i	kategorien	fritstående	webmedier.	Trods	disse	tilføjelser	er	arbejdsdelingen mellem	medietyper	dog	bemærkelsesværdig	stabil	set	rent	procentuelt.

Ser	vi	alene	på	den	samlede	produktion	i	nyhedsugen	2024,	ser	fordelingen	ud	som	fremstillet	i figur	4.

Figur	4:	Produktionstendenser	2024	med	alle	registrerede	enheder	(inkl.	citater)

<!-- image -->

Figur	4:	n=64.437

## Opdatering	af	produktionstendenser	2024	i	forhold	til	et	forandret	medielandskab

På	grund	af	det	forandrede,	digitaliserede	medielandskab	er	der	blevet	fremstillet	en	'ny'	og	opdateret	opdeling	af	produktionstendenser,	hvor	de	enkelte	medietypers	bidrag	til	den	samlede produktion	er	tydeliggjort.	Figur	5	viser	således	bidraget	fra	de	enkelte	medietyper,	hvor	avisernes	bidrag	er	delt	op	i	forhold	til	landsdækkende,	lokale	og	regionale	aviser	samt	gratis	ugeaviser.

Figuren	viser,	at	det	største	bidrag	i	antal	samlede	enheder	til	den	samlede	produktion	stammer fra	de	regionale	og	lokale	dagblade.

Figur	5:	Opdaterede	produktionstendenser	2024	(ekskl.	citater)

<!-- image -->

Figur	5:	n=	42.656

Denne	figur	kan	yderligere	tydeliggøres	ved	at	se	på	graden	af	egenproducerede	og	ikke	egenproducerede	historier	fordelt	efter	medietype,	som	er	fremstillet	i	figur	6.

Figur	6:	Egenproduktion	fordelt	på	medietyper

<!-- image -->

Figur	6:	n=42.656

Figur	6	viser	således,	at	graden	af	egenproducerede	historier	udgør	den	største	procentdel	på	alle medietyper,	på	nær	hos	nyhedsbureauer.	Da	de	fleste	nyhedsmedier	i	dag	udkommer	på	flere platforme	såsom	print,	lyd,	billede	og	web,	viser	figur	7	den	nærmere	fordeling	af	egenproducerede	og	ikke	egenproducerede	historier	på	tværs	af	medietyper	og	differentieret	efter	platform: Web,	lyd,	billede	og	print.

Figur	7	viser	således,	hvordan	web	som	platform	fylder	mere	end	print,	når	det	for	eksempel gælder	de	landsdækkende	dagblades	egenproducerede	historier.	Her	produceres	nu	flere	egenproducerede	historier	til	web	end	til	print.	Omvendt	holder	de	lokale	ugeaviser	stadig	et	fokus	på print,	som	er	den	platform,	hvor	langt	de	fleste	af	deres	egenproducerede	historier	udkommer. Ligeledes	har	regionale	og	lokale	dagblade	stadig	flere	egenproducerede	historier	på	print	end på	web.

På	radio-	og	tv	er	trenden	den	samme	som	på	landsdækkende	dagblade.	Her	produceres	der mange	egenproducerede	historier	til	webplatformene,	mens	der	på	de	traditionelle	platforme produceres	markant	færre	enheder	med	en	lavere	grad	af	egenproduktion.

Figur	7:	Egenproduktion	fordelt	på	medietyper	og	platforme

t på medietyper og platforme

| Egenproduktion fordelt på medietyper og platforme   |   Artikler | Procent   |
|-----------------------------------------------------|------------|-----------|
| Fagblade og magasiner                               |       5779 | 9%        |
| Egenproduceret                                      |       5507 | 95%       |
| Print                                               |       2855 | 52%       |
| Web                                                 |       2652 | 48%       |
| Ikke egenproduceret                                 |        272 | 5%        |
| Print                                               |         43 | 16%       |
| Web                                                 |        229 | 84%       |
| Fritstående webmedier                               |       8535 | 13%       |
| Egenproduceret                                      |       7098 | 83%       |
| Web                                                 |       7098 | 100%      |
| Ikke egenproduceret                                 |       1437 | 17%       |
| Web                                                 |       1437 | 100%      |
| Landsdækkende dagblade                              |       6634 | 10%       |
| Egenproduceret                                      |       3938 | 59%       |
| Print                                               |       1694 | 43%       |
| Web                                                 |       2244 | 57%       |
| Ikke egenproduceret                                 |       2696 | 41%       |
| Print                                               |        609 | 23%       |
| Web                                                 |       2087 | 77%       |
| Lokale ugeaviser                                    |       4590 | 7%        |
| Egenproduceret                                      |       3806 | 83%       |
| Print                                               |       2774 | 73%       |
| Web                                                 |       1032 | 27%       |
| Ikke egenproduceret                                 |        784 | 17%       |
| Print                                               |         79 | 10%       |
| Web                                                 |        705 | 90%       |
| Nyhedsbureauer                                      |       1117 | 2%        |
| Egenproduceret                                      |        262 | 23%       |
| Web                                                 |        262 | 100%      |
| Ikke egenproduceret                                 |        855 | 77%       |
| Web                                                 |        855 | 100%      |
| Regionale og lokale dagblade                        |      32269 | 50%       |
| Egenproduceret                                      |      17042 | 53%       |
| Print                                               |       9469 | 56%       |
| Web                                                 |       7573 | 44%       |
| Ikke egenproduceret                                 |      15227 | 47%       |
| Print                                               |       2840 | 19%       |
| Web                                                 |      12387 | 81%       |
| TV og radio                                         |       5513 | 9%        |
| Egenproduceret                                      |       5003 | 91%       |
| Radio                                               |        900 | 18%       |
| TV                                                  |       1012 | 20%       |
| Web                                                 |       3091 | 62%       |
| Ikke egenproduceret                                 |        510 | 9%        |
| Radio                                               |         52 | 10%       |
| TV                                                  |         23 | 5%        |
| Web                                                 |        435 | 85%       |

Figur	7:	n=64.437

## De	regionale	produktivitetspyramider

Som	noget	nyt	undersøger	nyhedsugen	2024	i	figur	8	også	nyhedsproduktionen	i	regionalt	perspektiv,	det	vil	sige	fordelt	efter	platform	og	sundhedsregion.	Det	gøres	på	samme	måde	som	på det	samlede	nationale	niveau.

Figur	8:	Dækning	fordelt	på	regioner	og	mediekategorier,	eksklusive	citathistorier

<!-- image -->

| Dækning fordelt på regioner og mediekategorier, eksklusive citater   |   Artikler | Procent   |
|----------------------------------------------------------------------|------------|-----------|
| Landsdækkende                                                        |      17902 | 42%       |
| Fagblade og magasiner                                                |       5287 | 30%       |
| Fritstående webmedier                                                |       5885 | 33%       |
| Landsdækkende dagblade                                               |       3938 | 22%       |
| Lokale ugeaviser                                                     |         77 | 0%        |
| Nyhedsbureauer                                                       |        262 | 1%        |
| TV og radio                                                          |       2453 | 14%       |
| Region Hovedstaden                                                   |       2816 | 7%        |
| Fagblade og magasiner                                                |         44 | 2%        |
| Fritstående webmedier                                                |        117 | 4%        |
| Lokale ugeaviser                                                     |       1044 | 37%       |
| Regionale og lokale dagblade                                         |       1141 | 41%       |
| TV og radio                                                          |        470 | 17%       |
| Region Midtjylland                                                   |       7387 | 17%       |
| Fagblade og magasiner                                                |         52 | 1%        |
| Fritstående webmedier                                                |        164 | 2%        |
| Lokale ugeaviser                                                     |        951 | 13%       |
| Regionale og lokale dagblade                                         |       5285 | 72%       |
| TV og radio                                                          |        935 | 13%       |
| Region Nordjylland                                                   |       1823 | 4%        |
| Fagblade og magasiner                                                |         25 | 1%        |
| Fritstående webmedier                                                |        475 | 26%       |
| Lokale ugeaviser                                                     |        522 | 29%       |
| Regionale og lokale dagblade                                         |        463 | 25%       |
| TV og radio                                                          |        338 | 19%       |
| Region Sjælland                                                      |       3835 | 9%        |
| Fagblade og magasiner                                                |         29 | 1%        |
| Fritstående webmedier                                                |        110 | 3%        |
| Lokale ugeaviser                                                     |        466 | 12%       |
| Regionale og lokale dagblade                                         |       2931 | 76%       |
| TV og radio                                                          |        299 | 8%        |
| Region Syddanmark                                                    |       8893 | 21%       |
| Fagblade og magasiner                                                |         70 | 1%        |
| Fritstående webmedier                                                |        347 | 4%        |
| Lokale ugeaviser                                                     |        746 | 8%        |
| Regionale og lokale dagblade                                         |       7222 | 81%       |
| TV og radio                                                          |        508 | 6%        |

Figur	8:	n=42.656

Fordelingen	i	figur	8	er	baseret	på	de	enkelte	nyhedsmediers	egen	indrapportering	til	Infomedia i	forhold	til	deres	geografiske	dækning.	Årsagen	til	analysen	er	den	løbende	diskussion	om	den mulige	fremvækst	af	områder	i	Danmark,	der	slet	ikke,	eller	kun	i	mindre	grad,	dækkes	af	nyhedsmedier	-	de	såkaldte	nyhedsørkener.	Indtil	videre	viser	dansk	forskning	ikke,	at	der	skulle	være deciderede	nyhedsørkener	i	Danmark,	skønt	der	dog	er	områder	i	Danmark	med	begrænset	nyhedsdækning	(Simonsen,	2024).

I	forhold	til	denne	interesse	viser	figuren	også	forskelle	mellem	sundhedsregionerne.	Dækningen af	Region	Sjælland	(9	%)	og	Region	Nordjylland	(4	%)	er	således	mindre	end	dækningen	af	Region Syddanmark	(21	%)	og	Region	Midtjylland	(17	%).	I	alt	står	de	landsdækkende	medier	for	42	% af	al	dækning.	Mange	af	disse	landsdækkende	medier	har	base	i	hovedstadsområdet,	selvom	dækningen	ikke	kan	siges	at	være	egentlig	målrettet	hovedstaden.	Hvad	angår	medier,	der	udelukkende	dækker	selve	Region	Hovedstaden,	så	er	det	kun	7	%	dækning,	der	er	målrettet	netop denne	region.

Ser	man	på	dækningen	fordelt	på	sundhedsregionerne	ser	fordelingen	ud	som	i	figur	9.

Figur	9:	Dækningen	fordelt	på	sundhedsregioner	fraregnet	landsdækkende	dagblade

| Sundhedsregion (n=62.060)   |   Artikler | Borgere   |   Borgere pr. artikel |
|-----------------------------|------------|-----------|-----------------------|
| Region Midtjylland          |     18.046 | 1.304.253 |                    72 |
| Region Syddanmark           |     16.793 | 1.217.224 |                    72 |
| Region Hovedstaden          |     14.530 | 1.807.404 |                   124 |
| Region Sjælland             |      7.923 | 832.553   |                   105 |
| Region Nordjylland          |      4.768 | 587.335   |                   123 |

Figur	9:	n=62.060

Analyser	fra Danskernes	brug	af	nyhedsmedier har	tidligere	undersøgt	nyhedsbrug	i	et	regionalt perspektiv.	Her	fremgår	det,	at	brugen	af	nyhedsmedier,	såvel	som	betalingsvilligheden,	er	mindre	i	Region	Sjælland	og	Region	Nordjylland	(Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst,	2023).	Derudover	spiller	antallet	af	medier,	der	dækker	de	forskellige	regioner	også	en	rolle	for	produktionsforskelle	regionerne	imellem.

Det	er	dog	evident,	at	dækningsgraden	pr.	indbygger	i	regionen	er	markant	forskellig	fra	region til	region.	I	Region	Hovedstaden	og	Region	Nordjylland	er	der	således	cirka	120	borgere	pr.	redaktionel	enhed,	hvilket	i	den	anden	ende	af	skalaen	i	Region	Midtjylland	og	Region	Syddanmark er	nede	på	cirka	70	borgere	pr.	artikel.

Hvad	angår	dækningen	fordelt	på	danske	stednavne	(baseret	på	danske	postnumre)	er	der	naturligvis	store	forskelle.	Datasættet	indeholder	kun	data	fra	én	uge,	og	således	må	følgende	ses med	en	høj	grad	af	usikkerhed.

Figur	10:	Top	og	bund	20	over	dækning	fordelt	på	danske	stednavne

<!-- image -->

| Top-20        |   Antal artikler | Bund-20          |   Antal artikler |
|---------------|------------------|------------------|------------------|
| København     |             4605 | Toreby           |                2 |
| Aarhus        |             2756 | Bevtoft          |                2 |
| Odense        |             2201 | Hejls            |                2 |
| Esbjerg       |             1627 | Horbelev         |                2 |
| Aalborg       |             1562 | Gandrup          |                2 |
| Herning       |             1285 | Lille Skensved   |                1 |
| Kolding       |             1182 | Redsted          |                1 |
| Randers       |             1092 | Sønder Felding   |                1 |
| Vejle         |             1085 | Langebæk         |                1 |
| Viborg        |             1057 | Stensved         |                1 |
| Silkeborg     |              998 | Martofte         |                1 |
| Horsens       |              985 | Kirke Eskilstrup |                1 |
| Helsingør     |              953 | Askeby           |                1 |
| Fredericia    |              840 | Gørløse          |                1 |
| Holstebro     |              816 | Branderup        |                1 |
| Køge          |              775 | Grevinge         |                1 |
| Roskilde      |              773 | Frørup           |                1 |
| Brøndby       |              654 | Dyssegård        |                1 |
| Frederiksberg |              646 | Kalvehave        |                1 |
| Bornholm      |              612 | Glejbjerg        |                1 |
| Svendborg     |              602 | Harpelunde       |                1 |

Figur	10:	Stednavne	i	Danmark	(n=581),	antal	artikler	(n=62.060)

Samlet	viser	analysen	fordelt	på	danske	stednavne,	at	der	ikke	er	ét	ud	af	581	stednavne	i	Danmark,	der	ikke	har	en	grad	af	redaktionel	omtale	i	uge	46.	Med	omtale	menes	her,	om	stednavnet nævnes	i	den	redaktionelle	tekst.	Omtalen	er	dog	-	i	mange	tilfælde	-	meget	begrænset,	hvilket dog	ikke	er	helt	unaturligt.	Vi	har	i	denne	analyse	ikke	taget	højde	for	antallet	af	indbyggere	i	de forskellige	stednavne,	da	denne	data	ikke	lader	sig	direkte	sammenkøre,	som	det	er	tilfældet	med dækningen	fordelt	på	sundhedsregioner.		Samtidig	viser	analysen	et	genkendeligt	billede	af,	at omtale	især	tilfalder	de	større	danske	byer	med	København	i	toppen.		De	10	største	danske	byer er:	København	(1.378.649	indbyggere),	Aarhus	(295.688	indbyggere),	Odense	(183.763	indbyggere),	Aalborg	(120.700	indbyggere),	Esbjerg	(71.505	indbyggere),	Randers	(64.158	indbyggere), Horsens	(63.903	indbyggere)	og	Kolding	(62.444	indbyggere).

Der	er	med	andre	ord	en	ganske	klar	relation	mellem	en	bys	størrelse	og	redaktionel	omtale,	ligesom	mange	af	de	større	pendler-byer,	det	vil	sige	byer	uden	for	større	byer,	hvor	mange	pendler	til	arbejdet	i	netop	en	større	by,	også	modtager	en	hel	del	omtale.	Det	gælder	for	eksempel Vejle,	Kolding,	Fredericia,	Roskilde,	Køge,	Helsingør.	På	baggrund	af	data	i	denne	analyse	er	det derfor	svært	at	tale	om	nyhedsørkener	forstået	som	steder,	der	slet	ikke	dækkes	af	nyhedsmedier. Omvendt	peger	data	i	retning	af,	at	de	store	byer	tiltrækker	sig	så	meget	opmærksomhed,	at	de kan	'skygge'	for	dækning	af	mindre	byer,	som	også	tidligere	studier	af	både	danske	og	svenske forskere	har	fremhævet	(Nygren	&	Althén,	2014;	Nygren	&	Engelbrecht,	2018;	Svith	et	al.	2017).

## Emner	i	dækningen

Et	spørgsmål	er	antallet	af	producerede	nyheder	i	dækningen.	Et	andet	spørgsmål	er	hvilke	emner,	de	forskellige	nyheder	så	handler	om.	Her	har	vi	ved	hjælp	af	maskinlæring	fremanalyseret følgende	overordnede	emner	i	datasættet.	Den	anvendte	metode,	LDA,	anvendes	til	at	identificere emner	i	en	samling	af	tekster,	og	der	er	en	redegørelse	for	metoden	sidst	i	rapporten.	Den	bygger på	statistiske	teknikker	til	at	finde	mønstre	i	ordforekomster,	og	den	grupperer	ord,	som	ofte optræder	sammen,	i	emner	(topics).	Formålet	er	at	opdage	underliggende	strukturer	i	store	tekstmængder	uden	behov	for	manuel	kategorisering.	Naturligvis	må	analysen	her	ses	i	det	perspektiv.

Emnerne,	der	fremgår	af	modellen,	er	således	et	bud	på	en	nyheds	indhold	og	vil	derfor	kunne adskille	sig	fra	den	måde,	et	medie	selv	præsenterer	et	emne	på;	for	eksempel	under	sektion	i	en papiravis	eller	under	et	faneblade	i	en	digital	avis.	Med	det	forbehold	minder	mange	af	de	fremanalyserede	emner	dog	om	emner,	som	ville	spejle	den	almindelig	inddeling	i	en	avis	i	enten	sektion	eller	overskrift.	De	væsentligste	emner,	der	dækkes	i	nyhedsugen,	handler	således	om	erhverv,	sport,	udland,	kriminalitet	og	det	lokale.

Figur	11:	Emner	i	den	redaktionelle	dækning

<!-- image -->

| Overordnetemne    | Procent artikler   |
|-------------------|--------------------|
| Erhvervsstof      | 17%                |
| Sport             | 13%                |
| Udland            | 12%                |
| Kriminalitet      | 12%                |
| Lokalstof         | 7%                 |
| Socialstof        | 5%                 |
| Kultur            | 5%                 |
| Økonomi           | 4%                 |
| Klima             | 3%                 |
| Sundhed           | 3%                 |
| Fejl og skandaler | 3%                 |
| Politik           | 2%                 |
| Vejr              | 2%                 |
| Ejendomme         | 2%                 |
| Byggeri           | 2%                 |
| Støj              | 2%                 |
| Uddannelse        | 1%                 |
| Biler             | 1%                 |
| Dødsfald          | 1%                 |
| Ligestilling      | 1%                 |
| Trafik            | 1%                 |
| Forskning         | 1%                 |
| Foreningsliv      | 1%                 |
| Regionstof        | 1%                 |
| Sociale medier    | 1%                 |
| Digitalisering    | 0%                 |
| I alt             | 100%               |

Figur	11:	n=60.331

Ser	vi	på	fordelingen	af	emner	på	tværs	af	de	undersøgte	medieplatforme	kan	vi	se,	at	udvalget	af emner	er	forholdsvis	ens	på	tværs	af	platforme	for	mange	af	emnernes	vedkommende,	skønt	nyhedsbureauer,	Radio/TV	samt	Radio/TV	web	skiller	sig	ud	på	mange	af	emnerne.	Fagblade	har også	deres	foretrukne	emner,	hvilket	især	kan	ses	i	dækningen	af	emnet	'biler'.

Figur	12:	Emner	fordelt	på	medietyper

<!-- image -->

| Overordnet emne   | Fagblade og magasiner   | Fritstående webmedier   | Landsdæk- kende dag- blade   | Lokale uge- aviser   | Nyhedsbu- reauer   | Regionale og lokale dagblade   | Radio/TV   | Radio/TV (web)   |
|-------------------|-------------------------|-------------------------|------------------------------|----------------------|--------------------|--------------------------------|------------|------------------|
| Erhvervs- stof    | 15%                     | 20%                     | 5%                           | 9%                   | 1%                 | 45%                            | 2%         | 3%               |
| Sport             | 5%                      | 12%                     | 10%                          | 3%                   | 2%                 | 60%                            | 2%         | 6%               |
| Udland            | 2%                      | 9%                      | 20%                          | 3%                   | 3%                 | 52%                            | 4%         | 5%               |
| Kriminalitet      | 4%                      | 13%                     | 9%                           | 5%                   | 2%                 | 58%                            | 2%         | 8%               |
| Lokalstof         | 7%                      | 13%                     | 4%                           | 21%                  | 1%                 | 48%                            | 2%         | 4%               |
| Socialstof        | 18%                     | 9%                      | 11%                          | 7%                   | 0%                 | 45%                            | 4%         | 6%               |
| Kultur            | 14%                     | 12%                     | 16%                          | 9%                   | 1%                 | 44%                            | 1%         | 2%               |
| Økonomi           | 8%                      | 20%                     | 13%                          | 4%                   | 3%                 | 44%                            | 3%         | 4%               |
| Klima             | 4%                      | 13%                     | 11%                          | 5%                   | 2%                 | 50%                            | 10%        | 5%               |
| Sundhed           | 9%                      | 16%                     | 9%                           | 2%                   | 3%                 | 44%                            | 7%         | 10%              |
| Fejl og skandaler | 7%                      | 16%                     | 11%                          | 4%                   | 2%                 | 45%                            | 7%         | 7%               |
| Politik           | 2%                      | 10%                     | 16%                          | 3%                   | 2%                 | 53%                            | 6%         | 7%               |
| Vejr              | 19%                     | 18%                     | 7%                           | 7%                   | 1%                 | 38%                            | 1%         | 10%              |
| Ejendomme         | 1%                      | 0%                      | 0%                           | 21%                  | 0%                 | 78%                            | 0%         | 0%               |
| Byggeri           | 16%                     | 9%                      | 7%                           | 11%                  | 1%                 | 48%                            | 3%         | 5%               |
| Støj              | 10%                     | 9%                      | 9%                           | 5%                   | 2%                 | 55%                            | 1%         | 9%               |
| Uddannelse        | 5%                      | 9%                      | 5%                           | 12%                  | 1%                 | 49%                            | 12%        | 7%               |
| Biler             | 67%                     | 3%                      | 4%                           | 2%                   | 0%                 | 22%                            | 1%         | 2%               |
| Dødsfald          | 15%                     | 11%                     | 10%                          | 4%                   | 2%                 | 50%                            | 3%         | 5%               |
| Ligestilling      | 7%                      | 19%                     | 18%                          | 3%                   | 3%                 | 42%                            | 2%         | 6%               |
| Trafik            | 3%                      | 19%                     | 7%                           | 4%                   | 1%                 | 48%                            | 4%         | 14%              |
| Forskning         | 9%                      | 12%                     | 9%                           | 5%                   | 3%                 | 57%                            | 1%         | 5%               |
| Forenings- liv    | 4%                      | 9%                      | 7%                           | 6%                   | 2%                 | 65%                            | 2%         | 6%               |
| Regionstof        | 3%                      | 3%                      | 4%                           | 3%                   | 2%                 | 35%                            | 0%         | 49%              |
| Sociale me- dier  | 7%                      | 13%                     | 19%                          | 3%                   | 4%                 | 48%                            | 3%         | 4%               |
| Digitalise- ring  | 3%                      | 11%                     | 13%                          | 4%                   | 5%                 | 60%                            | 0%         | 4%               |
| I alt             | 9%                      | 13%                     | 10%                          | 7%                   | 2%                 | 51%                            | 3%         | 5%               |

Figur	12:	n=60.331

Undersøges	dækningen	af	emner	på	tværs	regioner,	fremtræder	kun	få	forskelle.	I	figuren	viser emner,	som	er	fremhævet	med	grønt,	at	emnet	er	repræsenteret	mere	end	gennemsnitligt,	mens fremhævelse	med	rødt	indikerer,	at	emnet	er	dækket	mindre	end	gennemsnitligt.	I	Nordjylland dækkes	kriminalitet	således	mindre	end	gennemsnitligt,	mens	emnet	dækkes	mere	end	gennemsnitligt	i	Region	Sjælland	og	Region	Syddanmark.	På	samme	måde	dækkes	udland	mindre	i	Region Nordjylland	og	Region	Syddanmark.	Overordnet	er	udsvingene	marginale	og	peger	på	en	forholdsvist	homogen	dækning	af	emnerne	på	tværs	af	Danmark.

Figur	13:	Over/underdækning	af	emner	fordelt	på	sundhedsregioner

<!-- image -->

| Overordnetemne    | Landsdæk- kende   | Region Hovedstaden   | Region Midtjylland   | Region Nordjylland   | Region Sjælland   | Region Syddanmark   |
|-------------------|-------------------|----------------------|----------------------|----------------------|-------------------|---------------------|
| Erhvervsstof      | 1%                | -2%                  | -1%                  | 3%                   | -2%               | 1%                  |
| Sport             | -1%               | -1%                  | 3%                   | -3%                  | -2%               | 0%                  |
| Udland            | 2%                | -1%                  | 1%                   | -4%                  | -1%               | -4%                 |
| Kriminalitet      | -2%               | 0%                   | 1%                   | -3%                  | 3%                | 2%                  |
| Lokalstof         | -3%               | 2%                   | 0%                   | 6%                   | 5%                | 3%                  |
| Socialstof        | 0%                | 0%                   | -1%                  | 1%                   | 0%                | 1%                  |
| Kultur            | 1%                | 0%                   | -1%                  | -1%                  | 1%                | 0%                  |
| Økonomi           | 1%                | -1%                  | 0%                   | -1%                  | 0%                | -1%                 |
| Klima             | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Sundhed           | 1%                | 0%                   | -1%                  | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Fejl og skandaler | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Politik           | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Vejr              | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Ejendomme         | -2%               | 5%                   | 1%                   | 4%                   | -2%               | 1%                  |
| Byggeri           | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Støj              | 0%                | 0%                   | 0%                   | 1%                   | 0%                | 0%                  |
| Uddannelse        | 0%                | 1%                   | 0%                   | 1%                   | 0%                | 0%                  |
| Biler             | 1%                | -1%                  | -1%                  | -1%                  | -1%               | -1%                 |
| Dødsfald          | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Ligestilling      | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Trafik            | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Forskning         | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 1%                | 0%                  |
| Foreningsliv      | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Regionstof        | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Sociale medier    | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |
| Digitalisering    | 0%                | 0%                   | 0%                   | 0%                   | 0%                | 0%                  |

Figur	13:	n=60.331

## Citatpraksis

I	nyhedsugen	2024	undersøges	som	i	tidligere	nyhedsuger	også	citatpraksis.	Det	vil	sige,	hvilke nyhedsmedier,	som	er	blevet	citeret	af	andre	nyhedsmedier.	Siden	de	første	nyhedsuger	er	der blevet	indført	vejledende	regler	for	god	citatpraksis ii .	 Disse	regler	foreskriver	blandt	andet,	at man	så	vidt	muligt	altid	skal	angive	det	citerede	medie	som	kilde	i	første	afsnit	af	en	tekst.		Se desuden	afsnittet	om	metode	for	en	gennemgang	af,	hvordan	kodning	af	citatpraksis	har	fundet sted	i	denne	rapport.

I	 tidligere	analyser	af	nyhedsugen	har	denne	analyse	været	benævnt	kildekæden,	og	fordi	der tidligere	ikke	har	været	standarder	for	citatpraksis,	har	de	tidligere	analyser	været	præget	af	det som	Lund,	Willig	&	Blach-Ørsten	(2009:146)	i	analysen	af	nyhedsugen	2008	kaldte	for	' uensartet citatpraksis	(...)	i	danske	medier '.

Skønt	der	med	de	vejledende	retningslinjer	for	citat	fra	Danske	Medier	sandsynligvis	er	kommet en	mere	tydelig	og	ensartet	praksis	på	tværs	af	nyhedsmedier,	så	er	kildekæden	i	2024	lig	tidligere	analyser	(fx	Blach-Ørsten,	Willig	&	Burkal,	2013)	i	den	forstand,	at	nyhedsbureauer	samt førende	nyhedsmedier	i	dag	stadig	udgør	en	betydelig	kvantitativ	del	af	denne	citatpraksis	og dermed	af	kildekæden	i	nyhedsugen	2024.

I	de	følgende	tabeller	viser	vi	fordelingen	af	citater	fordelt	efter	medietyper.	Det	er	dog	værd	at bemærke,	at	enheder,	der	indeholder	primær	kreditering	til	et	andet	nyhedsmedie,	kun	udgør	en meget	begrænset	procentdel	af	det	samlede	antal	af	enheder.	Det	er	også	værd	at	bemærke,	at det	er	de	samme	medier/telegrambureauer,	som	citeres	på	tværs	af	medietyper.	Således	citerer både	landsdækkende	dagblade,	regionale	og	lokale	dagblade	samt	TV	og	radio	alle	hyppigst	de samme	tre	telegrambureauer:	Reuters,	AFP	og	Ritzau.

Figur	14:	Mest	citerede	medier	i	landsdækkende,	regionale	og	lokale	dagblade,	radio	og	tv

Figur	14:	Landsdækkende	dagblade	(n=1063),	Regionale	og	lokale	dagblade	(n=3906),	TV	og	radio	(n=468)

<!-- image -->

Udover	de	fremhævede	telegrambureauer	er	det	i	høj	grad	også	de	samme	nationale	medier,	som der	citeres	fra.	Således	ligger	både	TV	2	og	DR	højt	i	citatpyramiden,	der	dog	også	tæller	andre

nationale	medier	herunder	for	eksempel	Politiken,	Berlingske,	Børsen,	Finans.dk,	Jyllands-Posten og	Altinget. Blandt	de	udenlandske	medier,	som	citeres,	er	der	også	en	række	sammenfald.	Det	gælder	The Guardian,	BBC,	CNN,	NBC	og	New	York	Times.	Men	som	også	tidligere	analyser	har	peget	på,	så er	der	tale	om	et	overvejende	nationalt	nyhedsunivers,	hvor	de	udenlandske	medier	kun	spiller en	begrænset	rolle,	og	hvor	citater	især	stammer	fra	de	store	og	kendte	nyhedsmedier	i	enten USA	eller	England.

20

## Litteraturliste

Blach-Ørsten,	M.,	Willig,	I.,	&	Burkal,	R.	(2013). Undersøgelse	af	citatpraksis	ift.	kreditering	af mediekilder	i	nyheder	på	danske	netsteder .	Kulturministeriet.

Blach-Ørsten,	M.,	&	Willig,	I.	(red.)	(2016).	Den	fælles	dagsorden	og	alle	de	andre:	en	nyhedsugeanalyse	 af	 medieindhold,	 mediebrug	 og	 medieforventninger.	 Samfundslitteratur.	 Medier, Kommunikation,	Journalistik	Nr.	10

Blach-Ørsten,	M.	(red.),	Willig,	I.	(red.),	&	Brink	Lund,	A.	(2009).	Hvor	kommer	nyhederne fra?	Den	journalistiske	fødekæde	før	og	nu.	Ajour.

Nygren,	G.,	&	Althén,	K.	(2014). Landsbygd	i	medieskugga:	nedmonteringen	av	den	lokala	journalistiken	och	bilden	av	landsbygden	i	Dagens	Nyheter .	Södertörns	högskola.

Nygren,	G.	&	Schjærff	E.	N.	(2018).	Vita	fläckar	och	medieskuggor:	stora	skillnader	i	mediernas	kommunbevakning.	I	Lars	Truedson	(Red.).	Mediestudiers	årsbok:	tillståndet	för	journalistiken	2017/2018.	Stockholm:	Institutet	för	Mediestudier.

Schrøder,	K.,	Blach-Ørsten,	M.,	&	Eberholst,	M.	K.	(2024).	Danskernes	brug	af	nyhedsmedier 2024.	 Center	 for	 Nyhedsforskning,	 Roskilde	 Universitet.	 Danskernes	 brug	 af	 nyhedsmedier https://doi.org/10.5281/zenodo.11381853

Schrøder,	K.,	Blach-Ørsten,	M.,	&	Eberholst,	M.	K.	(2023).	Danskernes	brug	af	nyhedsmedier 2023.	 Center	 for	 Nyhedsforskning,	 Roskilde	 Universitet.	 Danskernes	 brug	 af	 nyhedsmedier https://doi.org/10.5281/zenodo.7956294

Simonsen,	S.	(2024).	Denmark.	I	Uncovering	news	deserts	in	Europe	Risks	and	opportunities for local and community	 media	 in the EU (s. 48-54). European University Institute. https://doi.org/10.2870/741398

Svith,	F.,	Jacobsen,	P.,	Rasmussen,	S.,	Jensen,	J.	L.,	&	Andersen,	H.	(2017).	Mediefusioners	effekter	på	lokal-og	regionalmediers	strategi	og	indhold.

## Metode

Denne	rapport	er	blevet	til	på	baggrund	af	en	samarbejdsaftale	mellem	Roskilde	Universitet	og Danske	Medier.	Den	bygger	på	en	dataindsamling	fra	Infomedia,	der	er	finansieret	af	Danske	Medier.	Rapportens	indhold	er	forfatterne	alene	ansvarlige	for.

Infomedia	har	alt	i	alt	registreret	68.688	enheder	fra	de	1.044	titler,	der	indgår	i	nyhedsugen	2024 -	dvs.	antal	artikler	inklusive	debatstof,	navnestof,	forsidehenvisninger,	men	kun	fra	de	kilder, som	er	i	vores	kildeliste.	Da	tidligere	studier	af	nyhedsugen	(Lund,	1999;	Lund,	Willig	og	BlachØrsten,	2009)	har	set	bort	fra	debatstof,	navnestof	osv.	er	den	samme	procedure	blevet	fulgt	i dette	studie.	Det	giver	et	samlet	antal	kodede	enheder	på	66.443.

Nyhedsmedierne,	der	indgår	i	analysen,	er	valgt	ud	fra	følgende	kriterier:

- At	mediet	er	tilmeldt	Pressenævnet.	Dette	skal	hvert	enkelt	websted	gøre,	mens	printmedier	samt	radio-	og	TV-medier	automatisk	er	tilmeldt	Pressenævnet
- At	Infomedia	dækker	kilden
- At	de	udvalgte	medier	og	titler	samlet	set	udgør	et	bredt	udsnit	af	det	danske	medielandskab

## Datagrundlag

Alle	artikler,	som	Infomedia	har	indsamlet,	crawlet	eller	transskriberet,	er	baseret	på	ovenstående	kildegrundlag	i	uge	46.	Infomedia	har	udelukkende	indsamlet	artikler	eller	indslag	af	redaktionel	karakter,	dvs.	at	annoncer	og	reklamer	ikke	indgår	i	analysen.	Derudover	har	Infomedia,	så vidt	muligt,	frasorteret	listestof	(herunder	programnotitser	og	navnestof)	samt	debatstof	baseret på	søgestrenge.	Dog	kan	der	godt	forekomme	både	liste-	og	debatstof	i	datagrundlaget,	da	det ikke	altid	fremgår	tydeligt	af	artiklen,	hvorvidt	det	er	debat-	eller	listestof.	Derudover	er	forsidehenvisninger	fjernet	fra	analysen.

## Radio	&	TV

I	udgangspunktet	transskriberer	Infomedia	radio-	og	tv-udsendelser	som	et	samlet	hele.	I	denne analyse	er	de	enkelte	radio-	og	tv-udsendelser	dog	blevet	splittet	op	i	individuelle	nyhedssegmenter.	Det	vil	sige,	at	småsnak	mellem	værterne,	samt	vejret	og	debatter	er	fjernet.	Gennem	en	stikprøve	på	20	radio-	og	tv-udsendelser,	har	en	anden	koder	end	den	oprindelige	læst	udsendelserne	og	på	ny	klippet	udsendelserne	op	i	segmenter.	I	19	ud	af	20	udsendelser	(95%)	var	den anden	koder	enig	i	den	oprindelige	opsplitning	af	nyheder.	I	den	sidste	udsendelse	manglede	et nyhedssegment	sin	afslutning,	hvilket	gav	en	afvigelse	i	enighed	mellem	koderne	på	5%.

## Egenproduktion

En	artikel	kategoriseres	som	egenproduceret,	hvis	ingen	af	nedenstående	kriterier	er	sande:

- At	artiklen	har	en	primær	kreditering	til	et	andet	medie
- At	artiklen	er	en	genpublicering	af	et	Ritzau-telegram.

## Krediteringslogik

Hvorvidt	en	artikel	bruger	en	primær	kreditering,	afgør	vi	via	følgende	analytiske	procedure:

- Først	identificerer	vi	alle	mulige	medier,	der	kan	krediteres	på	en	liste,	herunder	også medier,	som	ikke	indgår	i	analysens	kildegrundlag.	Dertil	tilføjer	vi	også	andre	måder, hvorpå	medierne	i	listen	kunne	omtales	i	en	redaktionel	sammenhæng.
- Dernæst	har	vi	identificeret	de	ord,	som	kan	stå	umiddelbart	før	og	efter	et	medienavn, når	en	artikel	krediterer	et	andet	medier.	Det	kunne	for	eksempel	være	'til',	'skriver', 'ifølge',	'erfarer',	'i	et	interview	med'	osv.
- Dernæst	matcher	vi	medietermerne	med	krediteringsordene	og	returnerer	det	medie, som	krediteres.	Udover	at	matche	direkte	mellem	medieterm	og	krediteringsord,	benytter	vi	også	støtteord	som	'nyhedsmediet',	'mediet',	'dagbladet'	mv.	for	at	fange	krediteringer,	som	benytter	disse	støtteord	før	medietermen.
- Som	resultat	heraf	får	vi	samtlige	krediteringer,	som	indgår	i	artiklerne.	For	at	skelne	primære	krediteringer	fra	sekundære	og	tertiære	krediteringer	benytter	vi	to	kriterier:	1)	at krediteringen	optræder	i	artiklens	første	125	ord	og	2)	frasorterer	vi	alle	andre	krediteringer	end	den	første	kreditering.

For	at	efterprøve	resultaterne,	har	Infomedia	først	analyseret	200	artikler,	hvor	krediteringslogikken	fandt	et	match.	Af	de	200	krediteringer	var	3,5%	falske	positive.	Ved	at	bruge	125	ord	som grænse	mellem	primære	og	sekundære	krediteringer	fanges	97,5%	af	de	primære	krediteringer, mens	2,5%	af	de	tilbageværende	krediteringer	er	sekundære	krediteringer.

Infomedia	har	også	læst	350	tilfældigt	udvalgte	artikler	for	at	undersøge	hvor	mange	primære krediteringer,	logikken	fanger.	Her	fanger	logikken	92%	af	alle	primære	krediteringer.	I	8%	af artiklerne	fangede	logikken	ikke	den	primære	kreditering.

## Pressemeddelelser

En	artikel	kan	godt	være	egenproduceret	og	baseret	på	en	pressemeddelelse	på	én	gang.	Den samme	maskinelle	logik	med	ordgrænser	er	dog	anvendt	for	at	identificere,	om	en	artikel	er	primært	eller	sekundært	baseret	på	pressemeddelelser.	Der	er	ikke	foretaget	reliabilitetstjek	på pressemeddelelses-logikken.

## Ritzau-telegrammer

For	at	undersøge	hvorvidt	en	artikel	er	en	genpublicering	af	et	Ritzau-telegram,	kigger	vi	på,	om artiklens	byline	indeholder	ordet	Ritzau,	om	artiklen	indeholder	/ritzau/	eller	om	artiklen	slutter med	ordet	Ritzau.	Der	vil	være	artikler,	hvor	Infomedia	undtagelsesvist	ikke	fanger	det	afsluttende	/ritzau/	i	artiklerne.

## Geografisk	analyse

Vi	har	brugt	PostNords	liste	over	postnumre	fordelt	på	bynavne,	kommuner	og	regioner.	Listen over	bynavne	er	blevet	renset	for	administrative	forkortelser.	Derudover	er	byer	med	overlap mellem	regioner	blevet	renset,	sådan	at	et	bynavn	kun	kan	forekomme	i	én	region,	hvor	det	tilbageværende	bynavn	er	det	med	substantielt	flest	indbyggere.

Listen	med	bynavne	bliver	brugt	til	at	søge	ned	i	artikelteksten	på	hver	enkelt	by.	Der	søges	på navnet	efterfulgt	af	et	ord-skifte,	dvs.	enten	tegn	(komma,	anden	tegnsætning)	eller	mellemrum.

Infomedia	har	for	hver	artikel	inkluderet	den	primære	og	sekundære	by	og	tilhørende	region, baseret	på	antallet	af	benævnelser	af	byen.

## Emner

I	 dette	projekt	har	vi	anvendt	Latent	Dirichlet	Allocation	(LDA)	til	at	identificere	overordnede emner	i	nyhedsartikler	publiceret	i	uge	46.	LDA	er	en	probabilistisk	model,	som	antager,	at	hvert dokument	(artikel)	kan	beskrives	som	en	blanding	af	forskellige	emner,	og	at	hvert	emne	består af	en	række	karakteristiske	ord.

## Præprocessering

For	at	forberede	data	til	modellering	har	vi	udført	følgende	trin:

Fjernelse	af	stopord:	Vi	har	fjernet	hyppigt	forekommende	ord,	der	ikke	bidrager	med	meningsfuld	information	om	artiklens	emne.

Minimum	dokumentfrekvens:	Ord,	der	optræder	i	under	1%	af	artiklerne,	er	blevet	fjernet.	Dette reducerer	støj	fra	meget	sjældne	ord	og	forbedrer	modellens	robusthed.

## Modelvalg	og	evaluering

Vi	har	testet	forskellige	LDA-modeller	med	varierende	antal	emner	(topics)	for	at	finde	det	optimale	antal.	Evalueringen	er	baseret	på	to	kriterier:

Coherence	score:	Et	mål	for	modellens	sammenhæng	og	kvalitet,	hvor	højere	score	indikerer,	at de	genererede	ordklynger	er	mere	semantisk	relaterede.

Kvalitativ	vurdering:	Vi	har	manuelt	vurderet	de	genererede	emner	ud	fra	ordklyngernes	meningsfuldhed	og	klarhed.	Her	har	vi	lagt	vægt	på	hvor	præcise	og	adskillende	emnerne	er,	samt hvorvidt	ordklynger	indeholder	sammenblandede	emner.

## Resultat

På	baggrund	af	de	to	kriterier	er	vi	landet	på	55	topics	som	det	optimale	antal.	Dette	antal	sikrer en	god	balance	mellem	modelkvalitet	og	fortolkelige	emner,	der	kan	anvendes	til	yderligere	analyse.

Hver	artikel	er	forsøgt	identificeret	med	ét	topic.	For	hver	artikel,	bliver	der	beregnet	en	sandsynlighed	for	at	høre	til	hvert	af	de	55	topics.	For	at	tildele	et	topic	til	en	artikel	er	ens	topics	(dvs.

gengangere	på	tværs	af	de	55	topics)	lagt	sammen	for	at	opnå	en	højere	sandsynlighed.	Kun	det unikke	topic,	med	højest	sandsynlighed	og	en	tærskelværdi	over	25%,	tildeles	til	en	artikel.	Alle ikke-tildelte	artikler	får	værdien	'Noise'	(6,5%),	mens	ordklynger	blandt	de	55	topics,	som	ikke kunne	klassificeres,	får	værdien	'Støj'	(1,5%).

Udover	hovedemne	er	hver	artikel	også	blevet	forsøgt	identificeret	med	et	hovedemne	+	et	eventuelt	underemne.	Her	nåede	færre	topics	over	en	sandsynlighed	på	25%,	og	dermed	fik	flere	artikler	betegnelsen	Noise	(12,5%).

## Slutnoter

i https://journalisten.dk/politiken-dk-vil-have-faerre-nyheder-og-mere-dybde/

ii https://mediawatch.dk/secure/Medienyt/Web/article11854435.ece