## POLICY BRIEF

Januar 2024

## Fremtidssikrede public servicemedier i Danmark?

Erfaringer fra en sammenlignende analyse af syv mediemarkeder

Hanne Bruun, professor Medievidenskab og Journalistik, Aarhus Universitet https://doi.org/10.48785/100/255

Public service-medier over hele verden skal navigere i forskellige former for samfundsmæssig og teknologisk forandring.  De  seneste  år  har  dog  givet  en  række  nye  udfordringer.  De  omfatter  radikale  ændringer  i mediebrug, fremkomsten af streamingtjenester og dominansen af big tech. I mange lande har det stigende medieudbud og tilmed polarisering  i  samfundet  desuden  ført  til  en  udhuling  af  tilliden  til  traditionelle medier.  Tilsammen  er  det  forandringer,  som  udfordrer  legitimiteten  af  public  service-medier  som  en samfundsmæssig institution og som har påvirket tv-selskaberne selv og krævet, at de transformerer sig til fuldt digitale organisationer.

På baggrund af den kontekst præsenterer vi resultater fra vores forskning, der er udført i løbet af det første år af projektet Public Service Media in the Age of Platforms. I projektet sammenligner vi blandt andet mediereguleringen af public service samt public service-mediernes strategiske udspil i: Belgien, Canada, Danmark, Italien, Polen og Storbritannien. I denne korte orientering præsenterer vi hovedresultaterne fra analysen af mediereguleringen i Danmark og public service-medierne DR og TV 2's strategiske udspil. På den baggrund foreslår vi en række ændringer, som, vi vurderer, vil kunne styrke dansk public service i platformiseringens tidsalder.

## Platformisering af public service-medierne?

En af kerneværdierne forbundet med public service-mediernes opgaver er 'universalitet': at nå alle borgere og særlige målgrupper med en mangfoldighed af genrer, ideer og synspunkter ved at bruge en vifte af kanaler, fra tv og radio til online og mobil-telefoner.

Globale platforme såsom Google og Meta og og de internationale streaming-tjenester såsom Netflix og Disney+ har skabt nye udfordringer i forhold til at lykkes med den opgave. Platformene og streaming-tjenesterne konkurrerer direkte om seernes opmærksomhed, lægger pres på eksisterende seervaner og gør det dermed sværere for public service-medierne at nå ud til alle målgrupper, specielt unge og unge voksne. Derfor er der et stigende pres på de nuværende måder, public service-medierne leverer deres indhold på.

Public service-medierne er tvunget til at forandre de traditionelle broadcast-orienterede publicerings- og planlægningsstrategier i takt med at brugerne anvender indholdet online og on-demand. I den forandringsproces bliver det mere udfordrende for public servicemedierne at 'guide' brugerne i retning af relevant indhold af offentlig interesse.

For at løse deres opgave har public service-medierne derfor brugt mange af de samme redskaber, som de store platforme og streamingstjenester benytter sig af, såsom at bruge AI-drevne anbefalingssystemer og personalisering. Desuden er public service-medierne blevet meget afhængige af både samarbejder med internationale streaming-tjenester og af de store platforme, når nyheder f.eks. deles på

<!-- image -->

<!-- image -->

sociale medier eller når de unge målgrupper skal nås på Youtube, TikTok og Instagram. Men det giver samtidig public service-medierne ringe kontrol med, hvordan indholdet ses, hvem der egentlig nås, hvordan brugerne interagerer med indholdet, og om brugerne kan skelne indholdet fra public service-medierne fra andre typer indhold. Derudover kæmper public service-medierne for at gøre deres indhold synligt på f.eks. smart-tv og fjernbetjeninger.

Alle de nye udfordringer for public service-medierne kaldes med et begreb for 'platformisering'. Samtidig oplever mange public servicemedier økonomiske nedskæringer og i nogle lande tilmed en udhuling af uafhængigheden fra både politisk kontrol og kommercielle påvirkninger. Spørgmålet er derfor, hvordan public service-medierne kan opfylde centrale kulturpolitiske og demokratiske funktioner i platformiseringens tidsalder og samtidig klare sig i konkurrence om brugerne med internationale streaming-tjenester og sociale medier? I  Danmark spiller DR og TV 2 fortsat en stor rolle i danskernes samlede forbrug af audiovisuelle medier online. De er samtidig helt centrale aktører, når det gælder produktion af indhold på dansk i mange forskellige genrer både rettet mod den brede befolkning og mod forskellige målgrupper, f.eks. børn og unge. De danske public service-mediers fremtid og udvikling er derfor væsentlig for en demokratisk samfundsudvikling.

## Hovedresultater

Resultaterne af vores forskning peger på, at den danske medieregulering af public service-tv har nogle særlige kendetegn. Det drejer sig overordnet  om,  at  den  danske  regulering  er  domineret  af  en  traditionel  broadcast-tankegang.  Det  betyder,  at  forbindelsen  mellem  reguleringen og public service-mediernes egne online-strategier og handlinger i stigende grad er udfordret. Broadcast-tankegangen indebærer, at kontrollen med public service-mediernes udvikling og muligheder i tiltagende grad er utidssvarende. Samtidig er sikringen af public servicemediernes synlighed og forpligtelser online, som er væsentlige problemstillinger internationalt, fraværende i den danske medieregulering.

- 1: Mediereguleringen er domineret af en broadcast-tv-tankegang og forbindelsen til de digitale strategier og praksisser, der bliver offentliggjort af DR og TV 2, er svag. Den platformsneutrale forståelse af, hvordan universalitetsforpligtelsen skal opfyldes (§ 10 i Lov om Radio og Fjernsyn) overlader initiativet til DR og TV 2. Begge virksomheder er ivrige efter at bruge dette mandat til at udvikle sig til online public service-medier.

2: Armslængde-principper og sikring af redaktionel frihed fra broadcast-tv-æraen dominerer medielovgivningen og -reguleringen af DR og TV 2. Kravene er derfor abstrakte og med meget få konkrete mål, når det kommer til at sikre public service-mediernes virke online. Der er tilsyneladende en tillid til, at begge virksomheder tilpasser deres virksomhed til det nye medielandskab inden for rammerne af medieaftaler, kontrakter og sendetilladelser.

- 3:  Der  er  en  rudimentær  revision  af  DR's  og  TV  2's  praksis  online  sammenlignet  med  de  andre  lande  i  vores  undersøgelse.  I forbindelse med den meget vigtige universalitets-forpligtelse er der ingen specifikke krav, der kan dokumentere DR's og TV 2's præstationer og deres appel til befolkningen. Samtidig fremstilles udviklingen i det globale medielandskab som en trussel, hvor universel adgang til dansk indhold skal beskyttes og understøttes for at overleve og nå ud til danskerne.
- 4:  Spørgsmålet om brugen af 'personalisering' beskrives med abstrakte hensigtserklæringer om gennemsigtighed i forhold til de  algoritmer,  der  anvendes.  Spørgsmål  om  at  sikre  synlighed  af  online  public  service-medierne  på  brugernes  platforme  og identificerbarhed af udbuddet er fraværende. Det der på engelsk kaldes 'prominence', som præger international medieregulering i disse år, er fraværende.
- 5:  Transformationen  af  public  service-sektoren  i  Danmark  og  herunder  TV  2's  public  service-forpligtelse  online  får  meget begrænset opmærksomhed i mediereguleringen og den mediepolitiske aftale. Det er paradoksalt set i lyset af det erklærede politiske mål om at beskytte og fremtidssikre dansk medieindholdsproduktion og beskyttelse af dansk sprog og kultur.

## Centrale diskussioner om public service-medierne på syv mediemarkeder

<!-- image -->

I figuren præsenterer vi i stikord et udvalg af centrale kendetegn for public service-mediernes udviklingsproces på de syv markeder. Kerneværdien universalitet, public service-mediernes grad af kontakt med befolkningen samt brugen af algoritmer og kuratering af indholdet er de centrale temaer. De præger både mediereguleringen og public servicemediernes strategiske udspil på trods af de politiske og kulturelle forskelle mellem landene.

<!-- image -->

fwo

Research Foundation

Flanders

UK Research

UNIVERSITY

Opening new horizons

Danish Agency for Higher

Education and Science and Innovation

OF ALBERTA

UNIVERSITY OF LEEDS

## Anbefalinger

OF ALBERTA

N

NATIONAL:

SCIENCE CENTRE

POLAND

*UNIVERSITY

OF WARSAW

UNIVERSITA

del Sacro Cuore

CATTOLICA

MEDRA.AND

AARHUS UNIVERSITY

CHANSE.

## Forståelsen af public service i platformiseringens tidsalder

-  Den danske medielovgivning og regulering af public service-medierne bør gentænkes, da den er domineret af en traditionel broadcast tv-tankegang.
-  Perspektivet i mediereguleringen bør vendes mod internettet som den dominerende infrastruktur for, hvordan public servicemedierne publicerer deres indhold og hvordan indholdet anvendes af borgerne.
-  Reguleringen bør tage afsæt i at public service-medierne er online portaler, hvis målet er relevant styring og støtte til public service-mediernes funktioner.

## Kontrollen med public service-medierne

-  Den  danske  medielovgivning  er  præget  af  armslængde-principper  fra  broadcast-tv-tankegangen  ud  fra  ønsket  om  at  sikre mediernes redaktionelle frihed hos statsejede medievirksomheder.
-  Måden, som public service-medierne kontrolleres på, bør gentænkes.
-  DR's og TV 2's forpligtelser bør formuleres, så de i højere grad adresserer distribution via video-on-demand-tjenester og således, at armslængde-principper fortsat kan sikres.

## Online public service

-  Transformationen fra public service-broadcasting til online public service er ikke adresseret i den danske medielovgivning
-  Den danske medielovgivning bør i højere grad omfatte TV 2, hvis sikring af online public service-medier er målet

## Nye problemstillinger

-  Mediereguleringen bør i højere grad rettets mod beskyttelse af online public service-medierne i platformatiseringens tidsalder.
-  Fokus bør være på, hvordan universalitets-forpligtelsen sikres ved hjælp af AI-drevet personalisering og hvordan public servicemediernes redaktionelle tilbud gøres tilgængelige, synlige og letanvendelige for hele befolkningen såvel som særlige målgrupper.

## Om forskningsprojektet

Resultaterne og anbefalingerne er baseret på en komparativ policy-analyse af ti public service-tv-selskaber, både offentligt og kommercielt finansierede i seks lande med syv mediemarkeder: Belgien (RTBF, VRT), Canada (CBC), Danmark (DR, TV 2), Italien (RAI), Polen (TVP) og Storbritannien (BBC, Channel 4, ITV). Analysen bygger på 61 dokumenter, herunder medielovgivning, public service-kontrakter og sendetilladelser, licenser, årsrapporter samt dokumenter, der beskriver aktuelle politiske debatter. Målet var at identificere, hvordan public service-medier og lovgivere møder udfordringer, prioriteter og politiske behov i processen mod at etablere digital-first public service-medieinstitutioner i de forskellige lande. Størstedelen af de anvendte politik- og strategidokumenter vedrører perioden 2021-2022.

Policy-analysen er den første milepæl i PSM-AP,  et treårigt forskningsprojekt, der undersøger, hvordan public servicemedierne,  tilpasser  sig  den  nye  tidsalder.  Projektet  er  støttet  af  CHANSE  ERA-NET  co-fund-programme,  som  har  modtaget midler  fra  EU's  Horizon  2020  Research  and  Innovation  Programme,  under  Grant  Agreement  nr.  101004509.  PSM-AP  ledes  af Catherine  Johnson  (University  of  Leeds,  UK),  sammen  med  hovedforskerne  Tim  Raats  (Vrije  Universiteit  Brussel,  BE),  Michał Głowacki  (Universitetet  i  Warszawa,  PL),  Hanne  Bruun  (Aarhus  Universitet,  DK),  medforskerne  Massimo  Scaglioni  (Università Cattolica  del  Sacro  Cuore,  IT)  og  Serra  Tinic  (University  of  Alberta,  Canada),  sammen  med  postdoktorale  forskere  Catalina Iordache  (Vrije  Universiteit  Brussel,  BE),  Dan  Martin  (University  of  Leeds,  UK),  Julie  Mejse  Münter  Lassen  (Aarhus  Universitet, DK),  Filip  Świtkowski  (University  of  Warszawa,  PL),  Antonio  Nucci  (Università  Cattolica  del  Sacro  Cuore,  IT).  Endelig  har støtteforskere  Jacek  Mikucki  (University  of  Warszawa,  PL)  og  Katarzyna  Gajlewicz-Korab  (University  of  Warszawa,  PL)  bidraget. Mere information om projektet kan findes her: https://psm-ap.com/

<!-- image -->

<!-- image -->

<!-- image -->

<!-- image -->

<!-- image -->

<!-- image -->

<!-- image -->

<!-- image -->

<!-- image -->

<!-- image -->

<!-- image -->