<!-- image -->

## Universalismen under pres

Dahl, Hanne Marlene

Published in: Tidsskrift for Omsorgsforskning

DOI:

10.18261/tfo.11.1.3

Publication date: 2025

Document Version Også kaldet Forlagets PDF

Citation for published version (APA): Dahl, H. M. (2025). Universalismen under pres. Tidsskrift for Omsorgsforskning , 11 (1), 1-3. https://doi.org/10.18261/tfo.11.1.3

## General rights

Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.

- Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.
- You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain.
- You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal.

## Take down policy

If you believe that this document breaches copyright please contact rucforsk@kb.dk providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim.

<!-- image -->

g-term care services  represent an interesting illustration of

ar  type  of  commitment  on  the  part  of  the  welfare  state, cause  such  services  tend  to  involve  more  binding  forms

city  than  in  most  other  services.  This  book  explores  the ns of this reality in further detail with the aim of providing

insight into the welfare state as an emergent phenomenon what  we  conceptualize  as  a  'welfare  state  experiment'  -

f Scandinavia. Our ambition is to advance a historical and ar analysis of this experiment by exploring how key tenets

lfare  state  are  changing  in  the  light  of  neoliberalism  and porary crisis of social reproduction conceived of as a 'care

e contributors to this book approach this issue from diverse ed on their different theoretical perspectives and scientific

s  such  as  social  anthropology,  sociology,  social  work,  and

They investigate how changes in the welfare service-chain lated at street-  level by the public services and at the macro

cial policy and the imagination. They also examine how the between these two realms of social reality give shape to a

'translations', conflicts and negotiations.

ition (print on demand): ISBN 978-82-15-05787-3

Economy of Care omslag.indd   Al e sider

Haukelien

(Eds.)

Fagertun, Vike, and

THE POLITICAL ECONOMY OF CARE

## Tidsskrift for omsorgsforskning

B

O

K

M

E

L

D

I

N

G

## Universalismen under pres

## Anette Fagertun, Halvard Vike og Heidi Haukelien (red.)

[The Political Economy of Care - Welfare state capitalism, universalism and social reproduction](https://www.idunn.no/doi/book/10.18261/9788215057880-24)

Oslo: Scandinavian University Press 2024. 264 sider.

Hanne Marlene Dahl

Professor, Institut for Samfundsvidenskab og erhverv, Roskilde Universitet hmdahl@ruc.dk

<!-- image -->

09.01.2024   13:44

Oftest får vi kun øjebliksbilleder af, hvordan omsorgen for ældre fungerer  i  de  skandinaviske  velfærdsstater,  gennem  artikler, ph.d.-afhandlinger og bøger. I denne antologi samles forskellige casestudier til en større fortælling om velfærdsstatens genese og dens stille revolution med neoliberaliseringen. Gennem historisk, antropologisk og sociologisk forskning skrives en større fortælling ( longue durée ) frem om omkalfatringen af ældreomsorg og anden  langtidsomsorg.  Dette  er  valgt  som  en  central  og  kompleks case i velfærdsstatens udvikling, og gennem nyere og eksisterende forskning males med brede penselstrøg et billede af de skandinaviske velfærdsstater med mindre universalisme. Det sker primært gennem norsk empiri suppleret med to nyere svenske casestudier - og gennem et feministisk nedefraperspektiv. I alt rummer antologien ni kapitler og en indledning og epilog, der rammesætter og væver de forskellige bidrag sammen til en foruroligende fortælling. Teoretisk trækkes på teoretikere som Pierre Bourdieu, Michel Foucault, Nancy Fraser, Axel Honneth, Carol Bacchi og Wendy Brown med brug af centrale begreber som anerkendelse, solidaritet, rammesætning (framing) og behovsfortolkningens politik. Antologien er overordnet interesseret i, hvordan universalismen historisk og nutidigt udfolder sig og forandres på ældreområdet, og de tilstødende felter som sundhedsvæsen og psykiatri. Det er der kommet en inspirerende bog ud af.

I kapitel 2 argumenterer Halvard Vike for, at velfærdsstaten ikke er opstået som et resultat af en stærk centralmagt. I stedet er velfærdsstaten et produkt af lokale eksperimenter i kommunalt regi på ældreområdet. Her har særligt kvinderne og kvindelige sammenslutninger været drivkræfter og forbundet en praktiskorienteret feminisme med universalismen.

Årgang 11, nr. 1-2025, s. 1-3 ISSN online: 2387-5984 DOI: https://doi.org/10.18261/tfo.11.1.3

Kvindernes centrale bidrag til velfærdsstatens genese synliggøres og fremhæves gennem eksisterende og nyere forskning, hvilket også understøttes af bl.a. dansk forskning om kommunesocialisme og en modstræbende dansk nationalstat, der ikke ønskede at tage ansvar for  omsorgen  for  førskolebørn  (Kolstrup,  1997;  Dahl,  Hansen,  Hansen  og  Kristensen. 2015). Det er således ikke ny viden, at den skandinaviske velfærdsstat blev skabt nedefra på lokalt niveau. Men betoningen af sammenhængen mellem en praktisk feminisme og velfærdskommunernes fremkomst er ny - og dermed vigtig.

Bogen  argumenterer  overordnet  for,  at  neoliberaliseringen  har  ændret  universalismen (som ideologi og praksis) på ældreområdet. Ældreomsorgen er blevet begrænset (mindre accessibility) og af dårligere kvalitet, hvilket flugter med eksisterende analysen af nordiske velfærdsstater som værende på vej ind i en omsorgskrise (Wrede, Henriksson, Høst, Johansson og Dybbroe, 2008; Hansen, Dahl og Horn, 2021). Antologien påviser, at den stille revolution har skabt de tre overordnede nye forhold: a) en dominerende økonomiske logik, b) depolitisering og tavsliggørelse af forskellige dele af ældreomsorgen, c) forskydning af de moralske og politiske konflikter nedad til det kommunale niveau. Den økonomiske logik skaber en teknokratisk diskurs, der gennem omfattende monitoreringssystemer styrer ældreomsorgen, afpolitiserer den med vægt på innovation og midlertidige behov. Velfærdsstaten forandres fra et sikkerhedsnet for de svagelige ældre til en trampolin i en diskurs, der lægger vægt på potentialisering (muligheder) for ældre personers rehabilitering (kapitel 10, Oddvar Førland). Samtidig bliver dele af den politiske diskurs afpolitiseret, da nogle aspekter omskrives til enten økonomiske eller teknokratiske forhold. Forskellige dele af omsorgen for skrøbelige ældre personer udgrænses og forties som omsorgen for de svagest ældre, det huslige arbejde og følelsesmæssig støtte. Og som det sidste udviklingstræk fremhæver bogen generelt, at der sker en uddelegering af ældreomsorgen fra det statslige til det kommunale niveau. Inspireret af Wendy Brown (2015) beskrives udviklingen som en ' devolution' (uddelegering), hvor staten frigør sig fra et ansvar og overlader det til kommunerne med mindre autonomi. Dermed får kommunerne et øget politisk, økonomisk og moralsk ansvar i en situation med utilstrækkelige ressourcer på grund af knaphedsøkonomien ('austerity'). Og dermed, argumenterer forfatterne, pålægges kommunerne - og således også de omsorgsprofessionelle - en moralsk byrde, når omsorgen ikke lykkes.

I et centralt kapitel af Haukelien (kapitel 3) ses der på et andet vigtigt element af den norske velfærdsstat,  nemlig  tillid.  Tillid  ses  som  et  resultat  at  forudsigelige,  tillidsvækkende institutioner. De nordiske og skandinaviske velfærdsstater scorer generelt højt på tillid  både  horisontalt og vertikalt i et komparativt perspektiv. Men neoliberaliseringen truer ældreomsorgen og undergraver befolkningens - og de professionelles - tillid til velfærdsstaten og en af dens kerneydelser. Ældreomsorgen formår ikke længere at give den bedste omsorgspraksis, men i stedet en 'least costly practice that's possible to get away with' (p. 83). Dermed undergraver neoliberaliseringen også velfærdsstaten, som vi kender den i dag, og på længere sigt.

Udviklingen i  velfærdsstaten  er  dog  ikke  uden  kampe  om  udviklingens  retning.  Det illustreres på glimrende vis i kapitel 7 af Elin Peterson og Helene Brodin der undersøger anerkendelseskampe på hjemmehjælpsområdet i Sverige. De påviser gennem interviews, at der løbende kæmpes om anerkendelse af ældreomsorgen i tre dimensioner, det vil sige i forhold til statens ansvar for omsorgsmæssige behov (statsliggørelse), anerkendelse af de mangeartede vidensmæssige kompetencer, som ældreomsorgen forudsætter (professionalisering), og anerkendelse af omsorg som et ligestillingspolitisk spørgsmål (køn). Her påvises både de kontinuerlige kampe om anerkendelse, og hvordan disrespekt reproduceres gennem omfortolkning af husligt arbejde.

Bogen rejser flere spørgsmål og inspirerer til yderligere forskning i flere forhold. Bogen forholder sig kritisk til neoliberalisme og til en nyere innovationsdiskurs, som forfører politikerne til en fejlagtig forståelse af den norske velfærdsstats problem(er). I bogen benyttes et begreb om den skandinaviske model, mens der i den internationale litteratur oftere refereres til den nordiske model (Norge, Sverige, Finland, Danmark og Island). Begrebet om den skandinaviske model og den store fortælling rejser et spørgsmål om repræsentativiteten af de norske og svenske kapitler for en samlet fortælling om de skandinaviske velfærdsregimer - og ældreomsorgen - uden empiri fra  Danmark.  Selvom  det  er  sandsynligt,  at  bogens  store fortælling holder vand også for Danmark, ville en metodisk refleksion kunne identificere forskelle i bl.a. neoliberalismens styrke og form - eller velfærdsstatens modstandsstyrke i forhold til en transnational neoliberalisme. Et andet aspekt vedrører neoliberalismen som en kompleks og udflydende ('blurred and varied') diskurs og som havende en negativ indflydelse på universalismen. Her savner jeg, at forskerne sætter spotlys på forholdet mellem universalisme og neoliberalisme, og hvordan indflydelsen ikke kun har været envejs, men hvordan universalismen også i en dynamisk optik har formet neoliberalismen. Det vil sige, hvordan en udflydende neoliberal diskurs påvirkes af universalismen i bl.a. Danmark og forstærker standardiserings- og monitoreringstendenser (se bl.a. Dahl og Rasmussen, 2012). Og endelig kunne der forskes mere i den afsluttende påstand om en elitær kapring af velfærdsstaten (' elite capture' , p. 254). En elite siges at have bemægtiget sig staten og depolitiseret ældreomsorgen. Det ville være spændende, hvis argumentationen havde været mere udfoldet. Hvilken elite har bemægtiget sig staten? En teknokratisk? En kapitalistisk orienteret, jævnfør at omsorgen søges effektiviseret gennem en produktionsorienteret logik? Og betyder påstanden, at det er en ny elite - eller at der ikke har været betydningsfulde eliter før neoliberaliseringen med afgørende magt til at forme velfærdsstaten?

Bogen opsamler og dokumenterer centrale forandringer i den norske og svenske velfærdsstats institutionelle forhold og er dermed et centralt bidrag til den nutidige videnskabelige debat om ældreomsorgen i skandinavisk regi ud fra et gennemgående feministisk blik. Jeg læste den med stor interesse og giver den hermed mine varmeste anbefalinger!

## Referencer

Brown, W. (2015). Undoing the Demos - Neoliberalism's Stealth Revolution. London: Zone Books.

- Dahl, H. M., Hansen, C.S., Hansen, A. og Kristensen, J.E. (2015). Kamp og status. De lange linjer i børnehaveinstitutionens og pædagogprofessionens historie 1820-2015 . København: U Press.
- Hansen, L.L., Dahl, H.M. og Horn, L. (eds.) (2021). A care crisis in the Nordic welfare states? Care Work, Gender Equality and Welfare State Sustainability. Bristol: Bristol University Press.
- Kolstrup, S. (1997). Velfærdsstatens rødder. Fra kommunesocialisme til folkepension .  SFAH's skriftserie nr. 38 (Selskabet til Forskning i Arbejderbevægelsens Historie).
- Dahl, H.M. & B. Rasmussen (2012) 'Paradoxes in elder care - The Nordic model' , in Kamp, A. & Hvid, H. (eds.) Elderly care in transition - Management, meaning and identity at work. A Scandinavian perspective , Copenhagen: Copenhagen Business School Press, pp. 29-49.
- Wrede, S., Henriksson, L., Høst, H., Johansson, S. & Dybbroe, B. (eds.) (2008). Care work in crisis: Reclaiming the Nordic ethos of care , Lund: Studentlitteratur, pp. 15-37.