<!-- image -->

<!-- image -->

## Undgåelse af nyheder, podcast og danskernes syn på public service

Temarapport: Danskernes brug af nyhedsmedier

Schrøder, Kim Christian; Blach-Ørsten, Mark; Eberholst, Mads Kæmsgaard

DOI: 10.5281/zenodo.7965043

Publication date: 2023

Document Version Også kaldet Forlagets PDF

## Citation for published version (APA):

Schrøder, K. C., Blach-Ørsten, M., & Eberholst, M. K. (2023). Undgåelse af nyheder, podcast og danskernes syn på public service: Temarapport: Danskernes brug af nyhedsmedier . Center for Nyhedsforskning, Roskilde Universitet. Danskernes brug af nyhedsmedier https://doi.org/10.5281/zenodo.7965043

## General rights

Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.

- Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.
- You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain.
- You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal.

## Take down policy

If you believe that this document breaches copyright please contact rucforsk@kb.dk providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim.

## Undgåelse af nyheder, podcast og danskernes syn på public service

Temarapport: Danskernes brug af nyhedsmedier

Kim Schrøder, Mark Blach-Ørsten, Mads Kæmsgaard Eberholst

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING Roskilde Universitet

1

## Undgåelse	af	nyheder,	podcast	og	danskernes	syn	på	public	service

Tematisk	delrapport:	Danskernes	brug	af	nyhedsmedier

Kim	Schrøder,	Mark	Blach-Ørsten,	Mads	Kæmsgaard	Eberholst

Forskningsrapport

Rapportens	analyser	er	udarbejdet	af	Kim	Schrøder,	Mark	Blach-Ørsten	og	Mads	Kæmsgaard Eberholst,	Roskilde	Universitet.	Samarbejdet	med	Reuters	Institute	for	the	Study	of	Journalism	er i	2022-2024	muliggjort	af	en	bevilling	fra	Dagspressens	Fond.

© Ophavsretten til denne publikation tilhører: Forfatterne og Center for Nyhedsforskning

## Kontakt:

Kim Schrøder, kimsc@ruc.dk Mark Blach-Ørsten, oersten@ruc.dk Mads Kæmsgaard Eberholst, makaeb@ruc.dk

Printed in Denmark 2023 1. udgave, 1. oplag

Online edition

DOI: 10.5281/zenodo.7965043

ISBN: 978-87-973514-4-4

ISSN: 2596-6472

## Center for Nyhedsforskning

Institut for Kommunikation og Humanistisk Videnskab

Roskilde Universitet Universitetsvej 1 4000 Roskilde

www.ruc.dk/cfn

## Om	undersøgelsen

Denne	tematiske	rapport	udvælger	og	belyser	tre	temaer	fra	den	årlige	internationale	Reutersundersøgelse.	Den	er	således	en	forløber	for	den	hovedrapport, Danskernes	brug	af	nyhedsmedier 2023 ,	 der	 publiceres	til	 efteråret	 2023.	 Nærværende	temarapporten	er	udgivet	14.	juni	2023, samme	dag	som	den	internationale	Reutersrapport,	og	omhandler	følgende	tre	temaer:

- Undgåelse	af	nyheder
- Danskernes	syn	på	public	service-nyheder
- Brug	af	podcasts

Formålet	med	den	internationale	Reuters-undersøgelse	og	med	vores	rapporter	om	nyhedsbrug i	Danmark,	der	udspringer	heraf,	er	at	forstå,	hvordan	folk	bruger	nyheder	på	tværs	af	platforme og	formater	i	en	række	forskellige	lande	verden	over.	Den	er	resultatet	af	et	samarbejde	mellem Center	for	Nyhedsforskning ved	Roskilde	Universitet	og	en	række	internationale	samarbejdspartnere,	koordineret	af Reuters	Institute	for	the	Study	of	Journalism ved	University	of	Oxford.	Undersøgelsen	er	gennemført	af	analyseinstituttet	YouGov	som	en	online	spørgeskemaundersøgelse. Spørgsmålene	var	i	felten	fra	slutningen	af	januar	til	begyndelsen	af	februar	2023. Den	danske	stikprøve	(N=2033)	afspejler	den	andel	af	befolkningen,	der	har	adgang	til	internettet (98	pct.)	(Newman	et	al.	2023).	Fra	og	med	2021	sorteres	de	adspurgte,	der	siger,	at	de	bruger nyheder	mindre	end	en	gang	om	måneden,	ikke	længere	fra;	de	frasorterede	omfattede	typisk	23	pct.	af	stikprøven.	Den	nye	fremgangsmåde	kan	påvirke	nogle	af	tallene	marginalt,	fordi	stikprøven	nu	omfatter	respondenter,	der	formentlig	er	mindre	interesserede	i	nyheder,	har	mindre tillid	til	nyheder,	er	mindre	villige	til	at	betale	for	nyheder,	osv. Undersøgelsen	afspejler	altså	svar	fra	online	nyhedsbrugere.	Respondenterne	kommer	fra	YouGov's	panel,	og	undersøgelsen	er	derfor	ikke	baseret	på	fuldt	ud	tilfældig	udvælgelse,	men	er	vejet for	repræsentativitet	med	hensyn	til	alder,	køn,	geografisk	fordeling	og	socialklasse	på	baggrund af	data	fra	blandt	andet	Danmarks	Statistik. I	en	række	lande,	heriblandt	Danmark,	er	stikprøven	fra	2023	også	politisk	repræsentativ,	baseret på	deltagernes	stemme	ved	det	seneste	valg.	Da	undersøgelsen	er	en	online	spørgeskemaundersøgelse,	inkluderer	den	ikke	den	del	af	befolkningen,	der	ikke	bruger	internettet	(2	pct.)	(Newman et	al.	2023). Resultaterne	 er	 dermed	 ikke	 nødvendigvis	 repræsentative	 for	 befolkningen	 som	 helhed	 og underrepræsenterer	sandsynligvis	særligt	ældre	danskere	samt	danskere	med	lav	indkomst	og lavt	uddannelsesniveau.	Desuden	er	undersøgelsen,	som	alle	andre	af	sin	art,	påvirket	af	problemer	med	pligtsvar	(tendens	til,	at	folk	overdriver	deres	deltagelse	i,	hvad	de	betragter	som	ting, de	'burde'	gøre,	for	eksempel	følge	med	i	nyheder).	Med	en	stikprøve	af	denne	størrelse	er	resul-

taterne	overordnet	normalt	behæftet	med	en	usikkerhed	på	op	til	+/-	2	procentpoint.	For	generelle	overvejelser	om	undersøgelsens	metode	se	https://reutersinstitute.politics.ox.ac.uk/digital-news-report/.

Læsere,	der	er	interesserede	i	den	fuldstændige	undersøgelse,	eller	i	konkrete	lande	fra	Asien, Syd-	og	Mellemamerika	samt	Australien	og	Sydafrika,	kan	orientere	sig	i	den	internationale	rapport	om	undersøgelsen,	'Reuters	Institute	Digital	News	Report	2023',	som	er	frit	tilgængelig	på nettet	 på	 https://reutersinstitute.politics.ox.ac.uk/digital-news-report/.	Al	underliggende	data er	ligeledes	tilgængeligt	her	til	fri	download	i	forskellige	formater.	Data	for	Danmark	kan	rekvireres	fra	forfatterne	af	denne	rapport.

Center	for	Nyhedsforskning ved	Roskilde	Universitet	har	stået	for	den	danske	del	af	denne	undersøgelse	med	finansiering	fra	Dagspressens	Fond.

## Indholdsfortegnelse

| Omundersøgelsen                                                |   3 |
|----------------------------------------------------------------|-----|
| Indholdsfortegnelse                                            |   5 |
| Resumé                                                         |   6 |
| Undgåelse af nyheder                                           |   8 |
| Det overordnede billede af nyhedsundgåelse i verden            |   8 |
| Det overordnede billede i Danmark                              |   8 |
| Hvordan undgår folk nyheder?                                   |  12 |
| Hvilke emner undgår nyhedsundgåerne?                           |  13 |
| Hvordan kan nyhedsorganisationerne tackle nyhedsundgåelse?     |  14 |
| Public service                                                 |  17 |
| Public service som både et samfundsmæssig og personligt gode   |  18 |
| 'Crowding out' - Betalende forbruger mere af alle slags medier |  23 |
| Lokale- og regionale public service-medier                     |  26 |
| Podcasts                                                       |  28 |
| Nyhedspodcast-lytning - fortsat ekspansion                     |  28 |
| Litteratur                                                     |  34 |

## Resumé

## Undgåelse	af	nyheder

- Der	er	19	pct.	af	danskere,	der	siger,	at	de	'ofte'	eller	'nogle	gange'	undgår	nyheder	2-3	procentpoint	lavere	end	i	de	øvrige	nordiske	lande.	Det	danske	tal	er	uændret siden	2022.	4	pct.	siger,	at	de	'ofte'	undgår	nyheder.
- Kvinder	(23	pct.)	er	mere	tilbøjelige	til	at	undgå	nyheder	end	mænd	(14	pct.)
- Alder:	De	55-64-årige	er	med	17	pct.,	og	de	65+	-årige	(11	pct.)	er	mindre	tilbøjelige til	at	undgå	nyheder.	De	yngre	aldersgrupper	ligger	lige	over	landsgennemsnittet	på 19	pct.
- Politisk	observans:	59	pct.	af	de	højreorienterede	undgår	aldrig	nyheder,	over	for	42 pct.	af	de	venstreorienterede.
- I	2023	er	det	mest	undgåede	nyhedsemne	Ukraine	(51	pct.).	De	næstmest	undgåede emner	er	Sport	(26	pct.)	og	Klima	(25	pct.).

## Public	service-nyheder

- 74	pct.	af	danskerne	svarer,	at	public	service-nyhedsmedier	er	vigtige	for	samfundet. I	Finland	er	tallet	79	pct.,	mens	tallene	er	72	pct.	for	Norge	og	68	pct.	for	Sverige.
- Aldersmæssigt	er	det	de	18	til	24-årige,	der	i	lavest	omfang	mener,	at	public	service er	af	vigtighed	for	samfundet,	mens	især	aldersgrupperne	55-64	år	og	65+	begge	svarer,	at	public	service	er	meget	eller	ret	vigtigt	for	samfundet.
- Den	største	forskel	finder	vi	dog,	hvis	vi	kigger	på	variablen	'politisk	interesse'.	Her svarer	80	pct.	af	de	respondenter,	der	erklærer	sig	'meget	interesserede	i	politik',	at public	service	spiller	en	vigtig	samfundsmæssig	rolle,	mens	det	samme	kun	gør	sig gældende	for	38	pct.	af	de	respondenter,	der	svarer,	at	de	ingen	interesse	har	i	politik.
- Blandt	aldersgruppen	45+	finder	vi	de	fleste	brugere	af	flow-tv	på	DR	og	TV	2,	og	de fleste	brugere	af	printaviser.	Lidt	overraskende	er	det	dog,	at	de	18	til	24-årige	i	højere grad	end	aldersgruppen	25	til	44	år	læser	aviser	på	print.	35	pct.	af	denne	aldersgruppe	læser	således	aviser,	mens	kun	20	pct.	af	aldersgruppen	ser	flow-tv	på	DR,	og 15	pct.	ser	flow-tv	på	TV	2.
- Brugen	af	public	service-nyhedsmedier	ser	ikke	ud	til	negativt	at	påvirke	villigheden til	at	betale	for	andre	typer	af	nyhedsmedier.	Derimod	er	der	blandt	brugere,	der	betaler	 for	 nyheder,	 en	 højere	 brug	 af	 samtlige	 public	 service-medier(online),	 end blandt	gruppen,	der	ikke	betaler	for	nyheder.

## Brug	af	podcast

- 34	pct.	af	danskerne	lytter	til	podcast.	Flere	andre	lande	ligger	højere:	Sverige	44	pct., USA	41	pct.,	Spanien	45	pct.

- Jo	yngre,	jo	mere	podcastlytning:	Cirka	60	pct.	i	aldersgruppen	18-34,	over	for	22	pct. blandt	de	55-64-årige	og	kun	11	pct.	i	gruppen	65+.	DR	dominerer	blandt	udgiverne af	nyhedspodcasts:	51	pct.	har	lyttet	til	en	DR-podcast,	6	pct.	til	en	TV2-podcast,	5	pct. til	en	Podimo-podcast.
- De	mest	aflyttede	nyhedspodcasts	er	Genstart	(26	pct.,	DR),	Orientering	(6	pct.,	DR), Dato	(5	pct.,	TV2),	og	Det	vi	taler	om	(4	pct.,	BT)

7

## Undgåelse	af	nyheder

## Det	overordnede	billede	af	nyhedsundgåelse	i	verden

Selvom	nyhedsundgåelse	har	været	et	hedt	diskuteret	emne	i	mediebranchen	de	seneste	år,	så	er der	i	årets	internationale	tal	positive	tendenser	at	spore.	Generelt	er	niveauet	for	nyhedsundgåelse	faldende	blandt	alle	de	deltagende	lande.	Sidste	år	lå	den	samlede	nyhedsundgåelse	på	38 pct.,	og	den	er	i	år	faldet	til	36	pct.	(ikke	vist	på	Figur	1).	Ser	vi	alene	på	nyhedsundgåelse	i	de lande,	vi	sammenligner	os	med	i	denne	rapport,	er	niveauet	generelt	noget	under	det	internationale	gennemsnit,	dog	med	både	positive	og	negative	undtagelser.	Negativt	træder	både	USA	og Storbritannien	frem	og	ligger	omkring	eller	over	gennemsnittet.	Forklaringen	på	dette	skyldes	i overvejende	grad	det	amerikanske	mediebillede,	der	er	stærkt	polariseret	(se	eventuelt	den	internationale	rapport),	og	for	Storbritanniens	vedkommende	er	de	samme	tendenser	gældende; sandsynligvis	forstærket	af	en	række	medierelaterede	skandaler.	I	den	positive	ende	finder	man de	nordiske	lande,	der	alle	ligger	betragteligt	under	gennemsnittet,	og	rent	faktisk	markerer	Danmark	sig	yderligere	positivt	ved	at	være	det	land	i	Norden	med	den	laveste	grad	af	undgåelse	af nyheder.	I	verden	er	det	Japan,	der	er	lavest	rangeret	med	11	pct.	nyhedsundgåere	(ikke	vist	på figuren).

Figur	1:	Undgåelse	af	nyheder,	internationalt

Figur	1:	Undgåelse	af	nyheder,	internationalt.	Q1di\_2017.	Synes	du,	at	du	bevidst	prøver	på	at	undgå	nyheder	for	tiden?

<!-- image -->

## Det	overordnede	billede	i	Danmark

Den	årlige	Reuters-undersøgelse	af	brugen	af	nyhedsmedier,	som	denne	rapport	udspringer	af, har	siden	2016	interesseret	sig	for	de	mennesker,	der	er	'sjældne	nyhedsbrugere'	eller	som	direkte	'undgår	nyheder',	for	de	mulige	årsager	til,	at	folk	fravælger	nyheder	og	for	de	mulige	ne-

gative	konsekvenser	for	den	demokratiske	debat.	Emnet	har	også	påkaldt	sig	stor	opmærksomhed	i	den	internationale	forskningslitteratur	(Schrøder	&	Blach-Ørsten	2016;	Villi	et	al.	2022), hvor	man	blandt	andet	har	diskuteret,	hvor	udbredt	nyhedsundgåelse	skal	være,	for	at	den	bør give	anledning	til	kommerciel	eller	demokratisk	bekymring	(Palmer	&	Toff	2022).	I	vores	2022rapport	var	undgåelse	af	nyheder	et	af	de	emner,	der	påkaldte	sig	størst	interesse	både	i	nyhedsbranchen	og	mere	generelt	i	den	offentlige	debat.	I	Danmark	var	undgåelse	af	nyheder	siden	2017 steget	med	6	pct.-point	til	20	pct.	På	den	internationale	nyhedsscene	var	der	stor	bekymring	for den	betydelige	stigning	i	nyhedsundgåelse,	der	kunne	påvises	på	tværs	af	undersøgelsens	lande, ikke	mindst	i	lande	som	USA	og	Storbritannien,	hvor	omfanget	af	nyhedsundgåelse	i	2022	omfattede	mere	end	40	pct.	af	befolkningen	(det	er	faldet	med	nogle	få	procentpoint	i	2023,	se	årets internationale	Reuters-rapport). Blandt	de	adskillige	årsager	til	denne	adfærd	fokuserede	den	danske	debat	på	én	enkelt	årsag:	At mange	angav	som	grunden	til,	at	de	undgår	nyheder,	at	nyheder	ofte	påvirker	deres	humør	negativt.	Som	konsekvens	heraf	konkluderede	debatten,	at	nyhedsmedierne	burde	bringe	flere	positive	eller	konstruktive	nyheder	og	overså,	at	problemet	måske	i	lige	så	høj	grad	skyldes,	at	folk bliver	udmattede	af	mængden	af	nyheder	i	det	hele	taget;	specielt	den	massive	dækning	af	bestemte	emner	og	begivenheder,	for	eksempel	politik	og	coronasituationen	-	en	'nyheds-overload' (Jørstad	2023). Den	internationale	forskergruppe	bag	undersøgelsen	besluttede	derfor,	at	2023-undersøgelsen skulle	forsøge	at	udrede	flere	aspekter	af	fænomenet	'undgåelse	af	nyheder',	med	det	formål	at sætte	nyhedsmedierne	i	stand	til	bedre	at	forstå	og	håndtere	problemet.

9

Figur	2:	Bevidst	undgåelse	af	nyheder	fordelt	på	alder

<!-- image -->

Figur	2:	Bevidst	undgåelse	af	nyheder	fordelt	på	alder.	Q1di\_2017.	Synes	du,	at	du	bevidst	prøver	på	at	undgå	nyheder	for tiden?

Figur	2	viser,	at	19	pct.	(afrundet)	af	danskerne	siger,	at	de	undgår	nyheder	'ofte'	eller	'nogle gange',	26	pct.	siger,	at	de	undgår	nyheder	'en	gang	imellem',	mens	halvdelen	siger,	at	de	'aldrig' undgår	nyheder.	Det	landsdækkende	billede	af	undgåelse	af	nyheder	i	Danmark	er	dermed	uændret	siden	2022.

Når	vi	i	undersøgelsen	interesserer	os	for	undgåelse	af	nyheder,	hænger	det	sammen	med,	at	det at	følge	med	i	nyhedsstrømmen	ofte	anses	for	at	være	en	væsentlig	forudsætning	for	et	velfungerende	demokrati	-	borgerne	skal	være	informeret	om	hvilke	emner,	der	står	på	den	offentlige dagsorden	og	skal	kunne	sætte	sig	ind	i	de	holdninger,	der	er	i	spil	i	den	offentlige	debat.	Det	bør derfor	altid	give	anledning	til	selvransagelse	hos	nyhedsmedierne,	når	én	dansker	ud	af	fem	siger, at	de	'nogle	gange'	undgår	nyheder.

Men	for	en	undersøgelse	som	vores	kan	man	også	spørge	hvilket	niveau	for	undgåelse	af	nyheder, der	må	anses	for	at	være	et	demokratisk	faresignal.	De	tal,	vi	nævner	ovenfor,	handler	om,	hvor mange	danskere,	der	siger,	at	de	undgår	nyheder	'tit'	og	'nogle	gange'.	Man	kan	diskutere,	om	folk, der	undgår	nyheder	'nogle	gange'	udviser	en	demokratisk	bekymrende	adfærd,	eller	om	bekymringen	kun	bør	gælde	borgere,	der	'tit'	undgår	nyheder.	I	Danmark	er	dette	tal	fortsat	4	pct.	i	2023, og	i	ingen	af	de	demografiske	grupper,	vi	kigger	på	nedenfor,	er	'ofte'-tallet	højere	end	7	pct.

De	landsgennemsnitlige	tal	dækker	over	visse	demografiske	forskelle.	Der	er	tendens	til,	at	kvinder	(23	pct.)	oftere	end	mænd	(14	pct.)	undgår	nyheder,	og	der	er	57	pct.	af	mændene	mod	43 pct.	af	kvinderne,	der	aldrig	undgår	nyheder	(ikke	vist	i	figuren).

Nyhedsundgåelse	er	svagt	korreleret	med	alder	(Figur	2):	De	ældste	grupper	på	55-64	år	(18 pct.),	og	endnu	mere	tydeligt	for	de	+65-årige	(11	pct.),	er	mindre	tilbøjelige	til	at	undgå	nyheder 'ofte	eller	'nogle	gange',	mens	de	øvrige	aldersgrupper	ligger	et	par	procentpoint	over	befolkningsgennemsnittet.	Det	modsatte	perspektiv	-	hvor	mange,	der	'aldrig'	undgår	nyheder	-	udviser	større	forskelle:	Mens	der	er	65	pct.	af	de	+65-årige,	der	aldrig	undgår	nyheder,	falder	dette tal	jævnt	ned	gennem	aldersgrupperne	til	34	pct.	blandt	de	18-24-årige.	Det	skyldes,	at	de	18-34årige	er	mere	tilbøjelige	end	de	ældre	og	yngre	grupper	til	at	undgå	nyheder	'en	gang	imellem', og	de	er	også	nogle	få	procentpoint	mere	tilbøjelige	til	at	undgå	nyheder	'ofte'.

Figur	3:	Bevidst	undgåelse	af	nyheder	fordelt	på	demografi

<!-- image -->

Figur	3:	Bevidst	undgåelse	af	nyheder	fordelt	på	demografi.	Q1di\_2017.	Synes	du,	at	du	bevidst	prøver	på	at	undgå	nyheder for	tiden?	(værdier	under	2%	vises	ikke)

I	forhold	til	indtægt	viser	forskellene	sig	især	for	hvor	mange,	der	siger,	at	de	'aldrig'	undgår	nyheder	(Figur	3).	Højindtægtsgruppen	er	den	mest	nyhedsloyale:	59	pct.,	der	aldrig	undgår	nyheder,	i	mellemindtægtsgruppen	gælder	det	52	pct.	over	for	kun	44	pct.	i	lavindkomstgruppen.

Forskellene	mellem	uddannelsesniveauer	er	næsten	ikke	til	at	få	øje	på;	kun	en	svag	tendens	til, at	højtuddannede	i	højere	grad	svarer,	at	de	'aldrig'	undgår	nyheder.

På	variablen	politisk	observans	viser	det	sig,	at	folk	der	stemmer	til	højre	for	midten,	er	de	mest nyhedsloyale	(59	pct.	undgår	aldrig	nyheder),	mens	folk,	der	stemmer	til	venstre	for	midten,	hyppigere	slipper	nyhedsstrømmen	(42	pct.	undgår	aldrig	nyheder).

Figur	4:	Undgåelse	af	nyheder	og	interesse	for	politik

<!-- image -->

Figur	4 : Undgåelse	af	nyheder	og	interesse	for	politik.	Q1di\_2017.	Synes	du,	at	du	bevidst	prøver	på	at	undgå	nyheder	for tiden?	/	Q2\_new2018.	Hvor	interesseret,	hvis	overhovedet,	vil	du	sige,	at	du	er	i	politik?	(værdier	under	2%	vises	ikke).

Der	er	en	vis	tendens	til,	at	nyhedsundgåere	er	mindre	interesserede	i	politik	(Figur	4)	i	den	forstand,	at	mens	27	pct.	af	danskerne	generelt	erklærer,	at	de	ikke	interesserer	sig	for	politik,	så	er det	9	procentpoint	flere	blandt	nyhedsundgåerne	(36	pct.),	der	ikke	er	interesserede	i	politik.

En	forsigtig	og	lidt	firkantet	karakteristik	af	den	typiske	danske	'nyhedsundgåer'	vil	være,	at	det er	en	lavtuddannet	kvinde	i	30'erne,	som	stemmer	til	venstre	for	midten	og	ikke	er	særligt	interesseret	i	politik.

## Hvordan	undgår	folk	nyheder?

Vi	spurgte	folk,	hvad	de	gør	i	hverdagen	for	at	undgå	nyheder.	Tallene	i	Figur	5	er	baseret	på	alle de	respondenter,	der	til	det	overordnede	spørgsmål,	om	de	undgår	nyheder,	svarede	'ofte',	ind imellem'	og	'nogle	gange'	(906	respondenter).	Tallene	viser	de	syv	hyppigste	måder,	hvorpå	respondenterne	aktivt	prøver	at	undgå	nyheder.	Ud	fra	en	antagelse	om,	at	den	enkelte	har	flere undgåelsesstrategier,	havde	de	mulighed	for	at	vælge	så	mange	svarmuligheder,	som	de	ville.

Figur	5:	Handlinger	for	bevidst	at	undgå	nyheder

<!-- image -->

Figur	5:	Handlinger	for	bevidst	at	undgå	nyheder.	Avoidance\_behaviours\_2023.	Du	angav,	at	du	aktivt	forsøger	at	undgå nyheder.	Hvilke	af	følgende	handlinger	foretager	du?	Du	bedes	vælge	alle	relevante	svar.	N=906

Den	mest	udbredte	måde	at	undgå	nyheder	på	i	alle	aldersgrupper	er	at	tjekke	nyhedskilder	mindre	ofte	-	gennemsnitligt	32	pct.	siger,	at	de	begrænser	deres	nyhedsindtag	på	denne	måde.

Der	er	også	mange	(26	pct.	blandt	alle	-	og	hele	39	pct.	af	de	35-44-årige,	ikke	vist	på	figuren),	der bevidst	fravælger	nyheder	ved	at	prioritere	aktiviteter,	der	ikke	har	med	nyheder	at	gøre.	Næsten lige	så	mange	(25	pct.)	undgår	bestemte	nyhedsemner	(se	nærmere	i	næste	afsnit).

To	beslægtede	undgåelsesstrategier	består	i	helt	at	undgå	bestemte	nyhedskilder	(fx	TV-nyheder, aviser,	online	nyhedssider)	-	19	pct.	siger,	de	gør	det	(dog	ikke	i	så	høj	grad	de	yngste	18-24	år og	de	ældste	65+)	-	og/eller	at	ignorere,	rulle	forbi	eller	skifte	kanal,	så	snart	der	dukker	nyheder op	-	det	er	der	21	pct.,	der	gør.

Der	er	19	pct.,	der	siger,	at	de	undlader	at	tjekke	nyheder	på	bestemte	tider	af	dagen,	for	eksempel som	det	første	om	morgenen	eller	det	sidste	om	aftenen.	Og	så	er	der	17	pct.,	som	har	begrænset mængden	af	nyhedsnotifikationer	via	e-mail	eller	på	mobilen,	så	de	ikke	får	den	daglige	nyhedspåmindelse	eller	hyppige	'breaking	news'-notifikationer.

## Hvilke	emner	undgår	nyhedsundgåerne?

25	pct.	af	dem,	der	undgår	nyheder	'ofte',	'nogle	gange'	eller	'en	gang	imellem'	siger,	at	det,	de gerne	vil	undgå,	er	bestemte	nyhedsemner.	Denne	gruppe	udgør	231	individer,	som	vi	har	bedt

om	at	specificere	hvilke	emner,	de	prøver	at	undgå.	Resultatet	kan	ses	i	Figur	6.	På	grund	af	det lave	 antal	 respondenter	 i	 denne	 analyse-undergruppe	 undlader	 vi	 at	 analysere	 demografiske mønstre	i	disse	data.

Figur	6:	Emner	der	bevidst	søges	undgået

<!-- image -->

Figur	6:	Emner,	der	bevidst	søges	undgået.	Avoidance\_topics\_2023.	Du	angav,	at	du	aktivt	forsøger	at	undgå	bestemte nyhedsemner.	Hvilke	af	følgende	emner	prøver	du	at	undgå?	Du	bedes	vælge	alle	relevante	svar.	N=231

Næsten	halvdelen	af	denne	gruppe	har	nået	et	mætningspunkt	over	for	nyheder	om	krigen	i	Ukraine.	Man	skal	her	huske	på,	at	vores	undersøgelse	er	gennemført	i	relation	til	det	nyhedsbillede, folk	havde	i	hovedet	i	starten	af	februar	2023.	Tilsvarende	var	der	i	februar	2022	flest,	der	svarede,	at	de	var	trætte	af	nyheder	om	coronapandemien.

Topscorerne	blandt	de	mere	traditionelle	nyhedsemner	er	Sport	(26	pct.),	Klima	(26	pct.)	og Sundhed	(24	pct.).	Bunden	af	listen	med	de	emner,	der	påkalder	sig	mindst	irritation,	omfatter Lokale	nyheder	(5	pct.),	Videnskab	(10	pct.),	Uddannelse	(11	pct.)	og	Kultur	(12	pct.).

## Hvordan	kan	nyhedsorganisationerne	tackle	nyhedsundgåelse?

Det	er	klart,	at	vigende	interesse	for	nyheder	udgør	en	udfordring	for	såvel	private	nyhedsorganisationer,	for	hvem	nyheder	er	en	vare,	der	skal	afsættes	til	forbrugere,	som	for	public	serviceinstitutioner,	der	skal	leve	op	til	politiske	krav	om	at	nå	bredt	ud	til	danskerne	med	indhold,	som de	efterspørger	og	finder	relevant.

Figur	7:	Interesse	for	forskellige	typer	af	nyheder	blandt	alle	og	nyhedsundgåere

<!-- image -->

Figur	7:	Interesse	for	forskellige	typer	af	nyheder	blandt	alle	og	nyhedsundgåere.	Q1di\_2017.	Synes	du,	at	du	bevidst	prøver på	at	undgå	nyheder	for	tiden?	/	News\_interest\_2023:	Hvor	interesseret	er	du	i	følgende	typer	af	nyheder?

Vi	har	spurgt	danskerne,	hvor	interesserede	de	er	i	en	række	forskellige	typer	af	nyheder.	Her kigger	vi	på,	om	der	er	forskel	på,	hvordan	både	'danskerne	generelt'	og	'specifikt	nyhedsundgåere'	prioriterer	forskellige	typer	af	journalistik.	Ud	over	en	generel	interesse	i	at	tilvejebringe viden	om	danskernes	præferencer	på	dette	felt,	er	vi	specielt	interesserede	i,	om	der	er	nogen særlige	tiltag,	som	nyhedsorganisationerne	kan	benytte	sig	af	for	at	tilpasse	deres	nyhedsudbud på	en	måde,	der	kan	reducere	nyhedsundgåelsens	omfang 1 .

Vi	nævnte	ovenfor,	at	den	danske	debat	om	nyhedsundgåelse	har	fokuseret	meget	på	behovet	for nyheder,	der	ikke	har	en	så	udtalt	negativ	indvirkning	på	folks	humør.	Vores	undersøgelse	viser, at	der	generelt	(43	pct.)	er	et	ret	stort	ønske	om	positiv	journalistik,	der	ikke	anlægger	en	kritisk vinkel,	og	at	nyhedsundgåere	i	lidt	højere	grad	har	dette	ønske	(50	pct.).

1 Gruppen	'nyhedsundgåere'	i	denne	delundersøgelse	omfatter	respondenter,	der	svarede,	at	de	undgår	nyheder	'ofte' eller	'nogle	gange'.	'Interesse'	skal	her	forstås	som	holdningen	hos	de	respondenter,	der	tilkendegav,	at	de	var	'meget interesserede'	i	de	pågældende	journalistiktyper

Samme	billede	ses,	når	det	handler	om	journalistik,	der	er	konstruktiv	og	foreslår	løsninger	i	stedet	for	blot	at	udpege	problemerne	-	41	pct.	af	danskerne	generelt	er	interesserede	i	det,	over	for 44	pct.	af	nyhedsundgåerne. Mens	44	pct.	af	danskerne	gerne	vil	opdateres	om	den	seneste	udvikling	i	dagens	store	nyhedshistorier,	er	det	kun	34	pct.	af	nyhedsundgåerne,	der	har	dette	behov.	De	to	grupper	er	nogenlunde lige	interesserede	i	undersøgende	journalistik,	der	afslører	magtmisbrug	og	lignende	(ca.	35	pct.), mens	lidt	flere	nyhedsundgåere	(28	pct.	over	for	23	pct.)	er	interesserede	i	'nyhedshistorier	om mennesker,	der	ligner	mig'.	Nyhedsundgåernes	lidt	større	lyst	til	at	læse	'Explainers',	der	hjælper én	med	at	forstå	komplekse	sagsforhold	(17	pct.	over	for	12	pct.),	vidner	måske	om,	at	nogle	af dem	siger,	at	de	har	svært	ved	at	forstå	nyhederne. Figur	7	anviser	således	nogle	mulige	tiltag	om	konkrete	journalistiske	strategier,	som	nyhedsmedierne	kan	bruge	for	at	mindske	trætheden	af	nyheder.	Men	oplevelsen	af,	at	man	bliver	overvældet	af	nyheder,	er	vanskeligere	for	nyhedsmedierne	at	gøre	noget	ved,	fordi	den	er	skabt	af	nyhedsmediernes	aggregerede	prægning	af	nyhedsbilledet:	Det	er	det	samlede	nyhedsudbud	på tværs	af	medier	og	på	alle	tider	af	døgnet,	der	får	nogle	danskere	til	at	føle	sig	tæppebombet	med nyheder.

16

## Public	service

De	årlige	analyser	af	'Danskernes	brug	af	nyhedsmedier',	såvel	som	de	årlige	internationale	analyser	fra	'Reuter	Digital	News	Report',	har	løbende	kunnet	dokumentere,	at	public	service-nyhedsmedier	nyder	en	høj	grad	af	tillid	fra	deres	brugere	og	er	blandt	de	mest	anvendte	nyhedskilder	i	deres	respektive	mediemarkeder	(Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst,	2022;	Newman	et al.,	2023).	Samtidig	har	andre	internationale	analyser	kædet	public	service-nyhedsmedier	sammen	med	velfungerende	demokratier	(Neff	&	Picard,	2021),	en	højere	grad	af	viden	i	befolkningen (Curren	et	al.,	2009,	Strömbäck,	2017)	samt	muligheden	for	at	begrænse	polarisering	i	befolkningen	(Båge,	2022).	I	de	fleste	af	de	internationale	analyser	er	det	særligt	public	service-nyhedsmedierne	i	de	nordiske	lande,	der	fremhæves.	Ét	er	dog,	hvordan	Norden	tager	sig	ud	i	internationale sammenligninger.	Noget	andet	er,	hvordan	de	nordiske	mediebrugere,	der	jo	i	den	sidste	ende	er dem,	som	betaler	for	public	service,	oplever	public	service	selv.	Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst	(2020)	viser,	at	public	service-nyhedsmedier	stadig	spiller	en	central	rolle	for	de	nordiske nyhedsbrugere	og	Lindell,	Jakobsson	og	Stiernstedt	(2022),	viser,	hvordan	der	i	et	stort	udsnit	af den	svenske	befolkning	stadig	er	en	klar	opbakning	til	public	service.	Svensk	forskning	peger	dog også	på	udfordringer.	For	eksempel	fremhæves	det,	at	opfattelse,	brug	og	opbakning	til	public service	kan	påvirkes	af	politisk	ståsted,	alder,	indkomst	og	køn	(Båge,	2022).	I	det	følgende	vil	vi gå	i	dybden	med	flere	af	disse	faktorer	baseret	på	årets	undersøgelse,	hvor	public	service,	især	i de	nordiske	lande,	igen	spiller	en	fremtrædende	rolle.

Igen	i	år	viser	analysen	af	Danmark,	at	tilliden	til	public	service-nyhedsmedier	er	den	højeste blandt	alle	danske	nyhedsmedier	(Newman	et	al.,	2023:70-71).	Således	har	83	pct.	af	danskerne tillid	til	DR,	mens	79	pct.	har	tillid	til	TV	2.	Børsen	kommer	på	tredjepladsen	med	72	pct.	Ligeledes viser	årets	analyse,	at	brugen	af	nyhedsmedier	offline	domineres	af	DR,	TV	2,	TV	2	News,	TV	2's regionale	nyheder	og	DR	P4.	Som	noget	nyt	i	år	følges	disse	data	op	af	nye	spørgsmål	med	fokus på	brugernes	opfattelse	af	vigtigheden	af	public	service-nyhedsmedier	både	ud	fra	et	samfundsmæssigt	perspektiv	og	ud	fra	et	personligt	perspektiv.	Svarene	på	begge	spørgsmål	er	afbilledet	i Figur	8.

Det	første,	som	der	fremgår	af	figuren,	er,	at	de	nordiske	lande	skiller	sig	klart	ud	fra	de	andre lande,	der	er	inkluderet.	Således	bedømmes	både	den	samfundsmæssige	og	den	personlige	vigtighed	af	public	service	højest	i	de	nordiske	lande	med	Finland	som	topscorer	og	Danmark	på andenpladsen.	Det	er	den	samfundsmæssige	værdi	af	public	service,	der	vægtes	højest.	Således svarer	79	pct.	af	de	adspurgte	i	Finland,	at	public	service-nyhedsmedier	er	vigtige	for	samfundet, mens	tallet	for	Danmark	er	74	pct,	for	Norge	72	pct.	og	for	Sverige	68	pct.	Mens	studier	af	public service	i	Finland	har	fremhævet,	at	YLE	står	i	en	stadig	mere	sårbar	position	med	manglende	politisk	opbakning	(Karppinen	&	Ala-Fossi,	2018), så	ser	den	finske	befolkning	ud	til	fortsat	at	bakke op	om	finsk	public	service,	såvel	som	hele	det	finske	mediesystem,	der	igen	i	år	ligger	nummer	ét, når	det	drejer	sig	om	tillid	til	nyhedsmedier	(Newman	et	al.,	2023).	I	en	tidligere	dansk	analyse med	fokus	på	redaktionelle	nyhedsmedier,	forstået	som	både	private	medier	og	public	service-

medier,	svarer	knap	76	pct.	af	de	adspurgte	borgere,	at	journalistisk	redigerede	medier	er	vigtige eller	meget	vigtige	for	et	oplyst	samfund	i	Danmark	(Blach-Ørsten,	Mayerhöffer	&	Willig,	2019).

Den	personlige	betydning	af	public	service	er	en	smule	mindre	i	de	nordiske	lande,	men	viser	dog tydeligt,	at	størstedelen	af	brugerne	også	oplever	en	personlig	fordel	ved	brugen	af	public	servicenyhedsmedier.	Ser	vi	på	lande	uden	for	de	nordiske	lande,	er	det	iøjnefaldende,	at	lande	som Tyskland	og	Storbritannien,	der	begge	har	traditionsrige	og	fremtrædende	public	service-medier, scorer	markant	lavere	på	begge	parametre	end	de	nordiske	lande.	I	både	Tyskland	og	Storbritannien	kan	en	stigende	politisk	polarisering	have	indflydelse	på	resultatet.	Således	viste	resultatet fra	den	internationale	analyse	sidste	år	et	fald	i	tilliden	til	BBC;	noget,	der	især	var	påvirket	af,	at flere	mænd,	som	stemte	til	højre	for	midten,	udtrykte	mistillid	til	BBC	(Newman	et	al.,	2022).

Figur	8:	Personlig/samfundsmæssig	vigtighed	af	public	service,	international	sammenligning

<!-- image -->

Figur	8:	Personlig/samfundsmæssig	vigtighed	af	public	service,	international	sammenligning.	Q1\_PSM\_2023g\_1.	Hvor	vigtige	er	public	service-nyheder	fra	DR	og	TV2	for	dig	personligt?	/	Q1\_PSM\_2023g\_2.	Hvor	vigtige	er	public	service-nyheder fra	DR	og	TV2	efter	din	mening	for	samfundet	som	helhed?	Figuren	angiver	i	procent	hvor	mange,	der	mener	public	service er	'vigtigt'	(ret/meget).

## Public	service	som	både	et	samfundsmæssig	og	personligt	gode

Public	service-nyhedsmedier	skal	ideelt	set	være	nyhedsmedier,	der	rammer	størstedelen	af	danskerne	på	trods	af	forskelle	mellem	for	eksempel	alder,	bopæl,	indkomst,	uddannelsesniveau,	politisk	ståsted	og	politisk	interesse.	I	DR's	seneste	public	servicekontrakt,	der	løber	fra	2022	til 2025,	fremhæves	i	afsnit	2	om	DR's	rolle	og	overordnede	formål	blandt	andet,	at	DR	skal	bruges

af	hele	befolkningen	og	understøtte	den	demokratiske	samtale,	ligesom	DR	skal	skabe	værdi	for den	enkelte	(Kulturministeriet,	2022).	I	TV	2's	seneste	programtilladelse,	der	løber	fra	2019	til 2023	fremhæves	det	blandt	andet,	at	TV	2	'skal	sikre	befolkningen	adgang	til	væsentlig	samfundsinformation	og	debat'	(Kulturministeriet,	2018).	Gennem	tiderne	har	disse	meget	ambitiøse mål	været	genstand	for	debat;	både	forskning	og	offentlige	redegørelser	har	sat	spørgsmålstegn ved,	om	public	service-nyhedsmedierne	vil	være	i	stand	til	at	møde	disse	ambitioner	i	et	mediemarked	med	et	stadigt	stigende	udbud	af	stadig	flere	differentierede	tjenester.	Rapporten	fra	det såkaldte	 public	 service-udvalg,	 der	 udkom	 fra	 2016,	 problematiserede	 især	 spørgsmålet	 om, hvorvidt	de	yngre	generationer	også	ville	benytte	sig	af	public	service	(Kulturministeriet	2016), mens	især	svensk	forskning	har	fokuseret	på	spørgsmålet	om	klasse,	uddannelsesniveau	og	mediebrug	(Lindell,	2018).

Figur	9	viser,	at	i	det	store	hele	så	oplever	danskerne	på	tværs	af	forskelle	som	alder,	bopæl,	indkomst,	uddannelsesniveau,	politisk	ståsted	og	politisk	interesse,	at	public	service	spiller	en	vigtig rolle	for	samfundet.	Der	er	med	andre	ord	overordnet	set	en	forholdsvis	ens	opfattelse	af,	at	public	service	spiller	en	vigtig	rolle	for	samfundet.	Et	dybere	blik	på	de	enkelte	kategorier	afslører dog	også	visse	forskelle.	Ser	vi	på	aldersgrupperne,	er	det	de	18-24-årige,	der	i	lavest	omfang	(59 pct.),	mener,	at	public	service	er	af	vigtighed	for	samfundet,	mens	79	pct.	af	både	de	55-64-årige og	aldersgruppen	65	år	og	opefter,	svarer,	at	public	service	er	meget	eller	ret	vigtigt	for	samfundet.	Ser	vi	på	forskelle	i	forhold	til	bopæl/region	er	forskellene	noget	mindre	med	en	'bund'	i Nordjylland	på	70	pct.	og	en	'top'	i	Syddanmark	på	77	pct.	Indkomst	gør	også	en	forskel,	men	her udelukkende	i	forhold	til,	om	respondenterne	har	en	lav	indkomst	eller	ikke,	og	selv	her	er	forskellen	ikke	mere	end	6	procentpoint.	Forskellen	mellem	kortuddannedes	og	langtuddannedes opfattelse	af	public	service-nyhedsmediernes	samfundsmæssige	værdi	er	noget	større,	nemlig	10 procentpoint,	ligesom	der	er	9	procentpoints	forskel	på	vurderingen	af	spørgsmålet	ud	fra	henholdsvis	et	mere	venstreorienteret	(80	pct.)	og	et	mere	højreorienteret	politisk	ståsted	(71	pct.). Endelig	findes	den	største	forskel	på	den	samfundsmæssige	betydning,	hvis	vi	kigger	på	variablen 'politisk	interesse'.	Således	svarer	80	pct	af	de	respondenter,	der	erklærer	sig	'meget	interesserede	i	politik',	at	public	service	spiller	en	vigtig	samfundsmæssig	rolle,	mens	det	samme	kun	gør sig	gældende	for	38	pct.	af	de	respondenter,	der	svarer,	at	de	ingen	interesse	har	i	politik.

Figur	9:	Samfundsmæssig	vigtighed	af	public	service,	demografisk

<!-- image -->

Figur	9:	Samfundsmæssig	vigtighed	af	public	service,	demografisk.	Q1\_PSM\_2023g\_2.	Hvor	vigtige	er	public	service-nyheder	fra	DR	og	TV2	efter	din	mening	for	samfundet	som	helhed?	Værdier	under	2%	ikke	vist.

Figur	10	viser,	at	i	det	store	hele	så	oplever	danskerne	på	tværs	af	forskelle	som	alder,	bopæl, indkomst,	uddannelsesniveau,	politisk	ståsted	og	politisk	interesse,	at	public	service	spiller	en vigtig	rolle	for	brugerne	personligt.	Der	er	med	andre	ord	overordnet	set	en	forholdsvis	ens	opfattelse	af,	at	public	service	spiller	en	vigtig	rolle	for	en	personligt,	om	end	denne	rolle	vægtes lavere	-	alt	i	alt	-	end	vigtigheden	af	public	service-nyhedsmediernes	samfundsmæssige	rolle. Her	er	det	igen	muligt	at	finde	forskelle	mellem	de	forskellige	kategorier.	For	eksempel	er	det	kun

52	pct.	af	de	18-24-årige,	der	oplever,	at	public	service	er	af	personlig	vigtighed,	mens	tallet	stiger med	alderen,	om	end	ikke	proportionelt.	Men	fra	aldersgruppen	45+	svarer	over	70	pct.,	at	de oplever,	at	public	service	er	af	personlig	vigtighed	for	dem.	Fordelt	på	regioner	er	svarprocenterne	mere	lige	med	en	'bund'	i	Nordjylland'	på	66	pct.	og	en	'top'	i	Syddanmark	på	72	pct.	Respondenter	med	lav	indkomst	og	lav	uddannelse	oplever	samlet	set	en	lidt	lavere	personlig	vigtighed	i	forbindelse	med	public	service;	men	forskellene	er	dog	begrænsede.	I	forhold	til	politisk observans	er	der	en	forskel	på	syv	procentpoint	mellem	respondenter	til	venstre	(73	pct.)	og	respondenter	til	højre	(66	pct.);	men	den	største	forskel	findes	igen	i	forhold	til	interessen	for	politik,	hvor	de	politisk	interesserede	oplever	en	klar	personlig	vigtighed	af	public	service	(77	pct.), mens	den	oplevelse	svinder	betydeligt	i	procent,	jo	mere	den	politiske	interesse	også	daler.

Figur	10:	Personlig	vigtighed	af	public	service,	demografisk

<!-- image -->

Figur	10:	Personlig	vigtighed	af	public	service,	demografisk.	Q1\_PSM\_2023g\_1.	Hvor	vigtige	er	public	service-nyheder	fra DR	og	TV2	for	dig	personligt?	Værdier	under	2%	ikke	vist.

## ' Crowding	out' -	Betalende	forbruger	mere	af	alle	slags	medier

De	skandinaviske	public	service-nyhedsmediers	store	betydning	for	nyhedsbrugerne	leder	med jævne	mellemrum	til	debat	om,	hvorvidt	public	services-nyhedsmediernes	succes	samtidig	er	en udfordring	for	de	private	medier	(Newman	et	al.,	2023).	Et	aspekt	af	denne	debat	er	den	såkaldte ' crowding	out' -diskussion,	der	henviser	til	en	antagelse	om,	at	public	services-nyhedsmedier	fylder	så	meget	på	mediemarkedet,	at	der	er	for	lidt	plads	til	andre	aktører.	En	undersøgelse	fra 2016	udført	af	forskere	fra	Reuters	Institute	for	the	Study	of	Journalism	på	vegne	af	Kulturministeriet,	og	som	findes	som	bilag	til	public	service-udvalgets	rapport	fra	samme	år,	konkluderede: ' Med	hensyn	til	forskning	i	samspillet	er	der	begrænset	evidens	for,	at	public	service-medier	har	en negativ	markedsmæssig	effekt	på	private	medier.	Forskningen	på	området	er	mindre	omfattende	og næsten	udelukkende	udført	af	eller	for	interessenter.	Nogle	studier	finder	ingen	effekt,	enkelte	studier	en	svag	negativ	effekt,	og	et	enkelt	studie	hævder	at	have	identificeret	en	positiv	sammenhæng. Der	er	meget	lidt	uafhængig	forskning	på	området,	og	der	er	ingen	klar	evidensbaseret	konsensus. ' (Kulturministeriet,	2016b:	89).	En	senere	undersøgelse	fra	2020,	der	undersøger	samspillet	mellem	public	service-nyhedsmedier	og	online	nyhedsmedier	i	EU-lande,	konkluderer,	at	der	ikke kan	findes	nogen	signifikant	negativ	sammenhæng	mellem	brugen	af	online	public	service-nyheder	og	betalingsvillighed.	I	stedet	fremhæves	de	nordiske	lande	som	en	region,	hvor	der	både	er stærke	public	service-nyhedsmedier	og	en	høj	villighed	til	at	betale	for	nyheder	fra	private	medier	(Sehl	et	al.,	2020).

I	årets	internationale	rapport	undersøges	forholdet	mellem	offentlige	og	private	medier	ligeledes på	tværs	af	de	19	deltagende	lande	med	public	service-nyhedsmedier.	Her	viser	analyserne,	at brugerne,	der	oplever,	at	public	service	er	vigtigt	for	samfundet,	er	mere	tilbøjelige	til	også	at have	læst	en	avis,	enten	offline	eller	online,	i	løbet	af	den	seneste	uge	(Newman	et	al.,	2023:	46). I	 figur	11	bygger	vi	videre	på	den	undersøgelse	og	ser	på	sammenhængen	i	Danmark	mellem brugere,	der	betaler	for	nyheder	(377	respondenter),	deres	holdning	til	public	service	samt	deres brug	af	public	service.	For	hvert	enkelt	medie	er	der	udregnet	en	p-værdi	(se	teksten	under	figuren),	hvor	p-værdier	under	0,05	anses	som	udtryk	for	signifikante	sammenhænge.	Samlet	set	viser	figuren,	at	der	ikke	er	en	negativ	sammenhæng	mellem	en	positiv	opfattelse	af	public	servicenyhedsmedier,	brug	af	public	service-nyhedsmedier	online	og	betaling.	Tværtimod	peger	analysen	i	retning	af,	at	brugere,	som	betaler	for	nyheder,	i	højere	grad	bruger	online	public	servicenyhedsmedier	(DR,	TV	2,	TV	2	Regioner	og	Radio	4),	end	brugere,	der	ikke	betaler	for	nyheder. Dette	gælder	især	for	DR	og	TV	2	online. Crowding	out -tesen	peger	i	retning,	at	forholdet	mellem public	service-nyhedsmedier	og	private	medier	skal	ses	som	et	'enten	eller-spørgsmål'.	Denne analyse,	samt	analysen	i	årets	internationale	rapport,	peger	i	retning	af,	at	forholdet	mellem	public	service-nyhedsmedier	og	private	nyhedsmedier	nok	snarere	skal	ses	i	et	'både-og'	perspektiv.

Figur	11:	Procentmæssig	forskel	betalende/ikke	betalende:	Vigtighed	af	public	service	og brug	af	public	service-brands	(online),	Danmark	2023.

<!-- image -->

Figur	11:	Procentmæssig	forskel	betalende/ikke	betalende:	Vigtighed	af	public	service	og	brug	af	public	service	brands (online),	 Danmark	 2023.	 Q1\_PSM\_2023.	 Hvor	 vigtige	 er	 public	 service-nyheder	 fra	 DR	 og	 TV2	 for	 dig	 personligt?/ Q1\_PSM\_2023.	Hvor	vigtige	er	public	service-nyheder	fra	DR	og	TV2	efter	din	mening	for	samfundet	som	helhed?/	Q5A. Hvilke,	om	nogen,	af	følgende	har	du	brugt	til	at	få	adgang	til	nyheder	i	den	seneste	uge?/	Q5B.	Hvilke,	om	nogen,	af følgende	har	du	brugt	til	at	få	adgang	til	nyheder	i	den	seneste	uge?	Vælg	alle	gældende.	Via	online	platforme	(net,	mobil, tablet,	e-læser)/	Q7A.	Har	du	betalt	for	online	nyhedsindhold	eller	fået	adgang	til	en	online	nyhedstjeneste	mod	betaling	i det	seneste	år?	(Dette	kunne	være	et	digitalt	abonnement,	kombineret	digitalt/trykt	abonnement	eller	enkeltstående	betaling	for	en	artikel	eller	e-udgave).	N	=	1944	(total	sample	frasorteret	de,	der	ikke	ved,	om	de	betaler).	Andel	betalende, n=	377.	Vigtighed	af	public	service,	personligt:	p=0,000;	vigtighed	af	public	service,	samfundsmæssigt:	p=0,000;	DR	(online):	p=0,000;	TV	2	(online):	p=0,022;	TV	2	Regioner	(online):	p=0,004;	Radio4	(online):	p=0,002.

At	den	danske	befolkning	i	så	høj	grad	oplever	en	både	samfundsmæssig	og	personlig	vigtighed af	public	service-nyhedsmedier,	hænger	sammen	med	den	udbredte	brug	af	disse	nyhedsmedier i	befolkningen.	I	de	følgende	figurer	går	vi	i	dybden	med	denne	brug	og	ser	nærmere	på	de	forskellige	typer	af	public	service-brands,	både	de	nationale	og	de	lokale/regionale,	samt	hvordan disse	anvendes	af	forskellige	grupper	af	befolkningen	fordelt	på	alder	og	region.

I	Figur	12	har	vi	fremhævet	brugen	af	DR,	TV	2	og	Radio	4	fordelt	på	alder	og	henholdsvis	brug	af flow/online.	Derudover	har	vi	samlet	samtlige	andre	nationale	nyhedsmedier	i	vores	sample,	for eksempel	morgenaviser,	tabloidaviser	og	nicheaviser	i	en	figur	for	at	illustrere	forskelle	og	ligheder	mellem	brug	af	public	service-nyhedsmedier	og	private	nyhedsmedier	-	både	i	print	og	online.

Figur	12	viser	således,	at	det	er	i	aldersgrupperne	45+,	at	vi	finder	de	fleste	brugere	af	flow-tv	på DR	og	TV	2,	og	de	fleste	brugere	af	printaviser.	Lidt	overraskende	er	det	dog,	at	35	pct.	af	de	1824-årige	læser	aviser	på	print,	mens	kun	20	pct.	af	aldersgruppen	ser	flow-tv	på	DR,	og	15	pct.	ser flow-tv	på	TV	2.	Her	skal	vi	dog	huske	på,	at	vi	har	samlet	alle	private	aviser	under	ét;	velvidende, at	der	er	klare	forskelle	på	aldersgruppernes	tilgang	til	de	individuelle	aviser.

Ser	vi	på	brugen	af	online	på	tværs	af	mediegrupper,	sker	der	et	klart	skifte	mellem	aldersgrupper.	De	yngre	generationer	kommer	her	meget	bedre	med,	mens	brugerne,	der	er	65+	i	mindre omfang	anvender	online,	både	public	service-medier	og	i	forhold	til	private	medier.	Det	er	også værd	at	fremhæve,	at	Radio	4	kun	har	et	meget	begrænset	antal	brugere	i	alle	aldersgrupper	og på	tværs	af	platform	-	traditionel	radio	og	online.

Figur	12:	Nationale	public	service-brands	fordelt	på	alder

<!-- image -->

Figur	12:	Nationale	public	service-brands	fordelt	på	alder.	Q5A.	Hvilke	af	følgende	brands	har	du	brugt	til	at	få	offline adgang	til	nyheder	i	den	sidste	uge	(via	TV,	radio,	trykte	og	andre	traditionelle	medier)?	Q5B.	Hvilke	af	følgende	medier har	du	brugt	til	at	se/læse	nyheder	online	inden	for	den	seneste	uge	(via	websider,	apps,	sociale	medier	og	andre	former for	adgang	via	internettet)?	Andre	medier	traditionelt	er	alle	printmedier,	Andre	medier	online	er	alle	brands,	der	har rødder	som	avis/magasin.

## Lokale-	og	regionale	public	service-medier

I	figur	13	ser	vi	på	brugen	af	lokale	og	regionale	public	service-medier	ud	fra	de	samme	parametre som	i	figur	12.	Figuren	viser	et	generelt	lavere	brug	på	tværs	af	alle	platforme,	ligesom	aldersgrupperne	55+	dominerer	som	brugere.	Samtidig	viser	figuren,	at	især	TV	2	Regionerne	og	DR	P4 har	godt	fat	i	aldersgrupperne	fra	45+,	mens	de	yngre	aldersgrupper	i	langt	mindre	omfang	benytter	sig	af	lokale	nyheder	på	nogen	som	helst	platform.	At	yngre	mediebrugere	i	mindre	omfang anvender	lokale	og	regionale	nyhedsmedier	har	også	været	et	resultatet,	som	tidligere	undersøgelse	af	mediebrug	har	fremhævet	(se	Blach-Ørsten,	Mayerhöffer	&	Willig,	2019).

Figur	13:	Lokale/regionale	public	service-brands	fordelt	på	alder

<!-- image -->

Figur	13:	Lokale/regionale	public	service-brands	fordelt	på	alder.	Q5A.	Hvilke	af	følgende	brands	har	du	brugt	til	at	få offline	adgang	til	nyheder	i	den	sidste	uge	(via	TV,	radio,	trykte	og	andre	traditionelle	medier)?	Q5B.	Hvilke	af	følgende medier	har	du	brugt	til	at	se/læse	nyheder	online	inden	for	den	seneste	uge	(via	websider,	apps,	sociale	medier	og	andre former	for	adgang	via	internettet)?

Ser	vi	på	brugen	af	lokale	og	regionale	nyhedsbrands	fordelt	efter	geografi,	ser	vi	også	en	række forholdsvis	klare	forskelle,	især	mellem	Region	Hovedstaden	og	resten	af	landet.	Først	og	fremmest	er	brugen	i	Region	Hovedstaden	den	laveste	på	alle	platforme,	på	nær	for	DR	P4	(traditionel radio).	Dette	hænger	sandsynligvis	sammen	med,	at	nationale	medier	i	høj	grad	har	hovedsæde	i København	og/eller	dækker	hovedstaden	omfattende	som	følge	af	Københavns	status	og	betydning	i	politik,	kultur,	sport	og	økonomi	i	Danmark.	Brugen	af	de	forskellige	platforme	er	mere hyppig	for	de	andre	regioner,	om	end	der	er	forskelle	mellem	platforme	fra	region	til	region. Nordjylland	topper	således	i	brugen	af	regionale	nyheder	fra	TV	2	og	fra	traditionelle	lokale	og regionale	dagblade	online.	DR	P4	bruges	af	flere	i	region	Sjælland	og	Syddanmark	end	i	hovedstaden	og	i	Nordjylland.	Den	traditionelle	gratis	ugeavis	bruges	næsten	ens	på	tværs	af	regioner,	men brugen	på	print	er	en	lille	smule	mere	hyppig	end	online,	især	i	hovedstaden	og	i	region	Sjælland. Omvendt	klarer	de	traditionelle	lokale	og	regionale	dagblade	sig	bedre	online	end	på	print,	om end	forskellene	her	også	kan	være	ret	begrænsede.

Figur	14:	Lokale/regionale	public	service-brands	fordelt	på	region

<!-- image -->

Figur	14:	Lokale/regionale	public	service-brands	fordelt	på	region.	Q5A.	Hvilke	af	følgende	brands	har	du	brugt	til	at	få offline	adgang	til	nyheder	i	den	sidste	uge	(via	TV,	radio,	trykte	og	andre	traditionelle	medier)?	Q5B.	Hvilke	af	følgende medier	har	du	brugt	til	at	se/læse	nyheder	online	inden	for	den	seneste	uge	(via	websider,	apps,	sociale	medier	og	andre former	for	adgang	via	internettet)?

## Podcasts

## Nyhedspodcast-lytning	-	fortsat	ekspansion

Podcastmarkedet	i	Danmark	er	i	2023	i	fortsat	vækst:	Nyhedspodcast-udbydere,	der	allerede	var aktive	på	markedet,	har	konsolideret	eller	udvidet	deres	udbud,	og	nye	aktører	lancerer	audiotjenester	for	at	få	en	del	af	kagen.	Kommercielle	medier	som	Bauer	Media	og	JFM	(Jysk-Fynske Medier)	har	søsat	nye	podcasttitler;	Jyllands-Posten	starter	en	ny	daglig	nyhedspodcast;	TV	2	tilbyder	en	daglig	nyhedspodcast	og	to	ugentlige	tematiske	podcasts;	DR	investerer	yderligere	i	serie-audioformater;	Zetland	øger	produktionskvaliteten	og	forbedrer	lytteoplevelsen	i	overblikssåvel	som	dybdeformater.

Denne	udvikling,	der	svarer	helt	til,	hvad	der	sker	på	de	internationale	markeder,	kan	ses	som	et svar	på	den	stigende	interesse	for	podcast	blandt	danske	mediebrugere,	som	vi	har	kortlagt	i	de foregående	års	rapporter.	Udviklingen	fortsætter	i	2023,	hvor	34	pct.	af	danskerne	siger,	at	de har	lyttet	til	en	podcast	inden	for	den	seneste	måned,	en	stigning	på	6	procentpoint	siden	2021.

Figur	15:	Brug	af	podcast,	Danmark	2021-2023

<!-- image -->

Figur	15:	Brug	af	podcast,	Danmark	2021-2023.	Q11F\_2018.	En	podcast	er	en	serie	af	digitale	lydfiler,	som	du	kan	downloade,	abonnere	på	eller	lytte	til.	Hvilke	af	følgende	typer	podcasts	har	du	lyttet	til	i	den	seneste	måned?	Vælg	venligst	alle relevante	svar.

Et	blik	på	de	internationale	tal	(ikke	vist	her)	tilsiger,	at	der	formentlig	er	plads	til	yderligere vækst	i	podcast-lytningen	i	Danmark:	I	Norge	og	Sverige	er	der	henholdsvis	39	pct.	og	44	pct.,	der lytter	til	podcast,	og	også	i	USA	(41	pct.),	Irland	(44	pct.)	og	Spanien	(45	pct.)	ligger	lytningen	højt (se	også	årets	internationale	rapport).

Figur	16:	Brug	af	podcasts	fordelt	på	aldersgrupper

<!-- image -->

Figur	16:	Brug	af	podcasts	fordelt	på	aldersgrupper.	Q11F\_2018.	En	podcast	er	en	serie	af	digitale	lydfiler,	som	du	kan downloade,	abonnere	på	eller	lytte	til.	Hvilke	af	følgende	typer	podcasts	har	du	lyttet	til	i	den	seneste	måned?	Vælg	venligst alle	relevante	svar.

I	 forhold	til	aldersgrupper	er	situationen	den,	at	efter	at	podcastlytningen	er	steget	betydeligt blandt	de	to	yngste	aldersgrupper	i	de	foregående	år,	stagnerer	den	i	2023,	på	henholdsvis	64	pct. og	57	pct.	(Figur	16).	Til	gengæld	er	der	en	klar	stigning	med	6	procentpoint	i	den	mellemste aldersgruppe	35-44	år	til	47	pct.	Selv	om	podcastlytningen	stiger	med	3	procentpoint	både	blandt de	45-54-årige	(27	pct.)	og	de	55-64-årige	(22	pct.),	er	der	fortsat	markant	færre	i	disse	alderssegmenter,	der	lytter	til	podcast.	Blandt	danskere	over	65	år	er	podcastlytningen	minimal	(11 pct.).

Figur	17:	Ændring	af	tid	forbrugt	på	lytning	af	podcast

<!-- image -->

Figur	17:	Ændring	af	tid	forbrugt	på	lytning	af	podcast.	Q1\_Podcasts\_2023.	Du	bedes	nu	tænke	på	dine	podcastvaner	... hvordan	har	de	ændret	sig	inden	for	det	seneste	år?	N=687

Podcastlytterne	oplever	selv	situationen	således,	at	cirka	en	tredjedel	i	alle	aldersgrupper	mener, at	de	har	brugt	mere	tid	på	at	lytte	til	podcast,	mens	betydeligt	færre	har	sat	det	ned	(Figur	17). Det	er	særligt	i	gruppen	35-44	år,	at	folk	synes,	de	har	sat	deres	forbrug	op	(41	pct.);	men	også	de to	ældste	grupper	tilkendegiver,	at	de	har	sat	deres	forbrug	af	podcast	op	(henh.	38	pct.	og	35 pct.).

Det	er	kun	en	begrænset	del	af	podcastlytningen,	der	handler	om	nyheder.	Emnemæssigt	er	der på	tværs	af	befolkningen	stadig	nogenlunde	lige	stor	interesse	for	de	forskellige	aktualitetsprægede	emner	(Se	Figur	15):	'Specialiserede	emner'	-	en	ret	blandet	kategori	med	videnskab,	erhvervsliv,	sundhed	og	medier	-	foretrækkes	af	16	pct.,	'Livsstilsemner'	af	14	pct.,	'Nyheder	om politik	og	internationale	begivenheder'	af	13	pct.,	og	'Samtiden'	(kriminalitet,	sociale	problemstillinger)	foretrækkes	af	12	pct.

Blandt	unge	18-34	år	foretrækkes	podcasts	om	Livsstilsemner	(29	pct.),	med	Specialiserede	emner	på	andenpladsen	(24	pct.)	(ikke	vist	her),	mens	det	er	podcasts	om	Specialiserede	emner	og Samtiden,	der	appellerer	mest	til	aldersgrupperne	over	35	år.	Podcasts	om	sport	ligger	nederst blandt	vores	emnekategorier	i	alle	aldersgrupper	(5	pct.).

Figur	18:	Lytning	til	navngivne	podcast,	antal	nævnt

<!-- image -->

Figur	18:	Lytning	til	navngivne	podcast,	antal	nævnt.	Q2\_Podcasts\_2023.	Du	angav	før,	at	du	har	lyttet	til	nyhedspodcasts inden	for	den	seneste	måned.	[Hvor	mange]	Hvilke	nyhedspodcasts	lytter	du	regelmæssigt	til?	N=258

I	2023-undersøgelsen	er	Danmark	et	af	de	lande,	hvor	vi	har	haft	mulighed	for	at	gå	mere	i	dybden med	folks	podcastpræferencer	på	nyhedsområdet.	Vi	spurgte	de	respondenter,	der	havde	svaret ja	til,	at	de	har	hørt	en	nyhedspodcast	den	seneste	måned,	hvilke	nyhedspodcasts,	de	lytter	til regelmæssigt.	Kodningen	af	deres	svar	viser,	at	72	pct.	nævner	mindst	én	navngiven	podcast,	43 pct.	nævner	2	podcasts,	og	25	pct.	nævner	3	podcasts.	I	fritekst	bad	vi	også	respondenterne	nævne hvilke	podcasts,	de	lytter	til.	På	listen	over	de	10	mest	aflyttede	nyhedspodcasts	topper	DR	med Genstart	(26	pct.)	og	Orientering	(6	pct.),	og	med	Tiden,	Slotsholmen	og	Curlingklubben	på	lavere placeringer.	TV	2	mønstrer	5	pct.	til	Dato,	BT	har	4	pct.	til	Det	Vi	Taler	om,	og	Podimo	har	4	pct. til	Her	går	det	godt.

Figur	19:	Top	10	podcasts

<!-- image -->

Figur	19:	Top	10	podcasts.	Q2\_Podcasts\_2023.	Du	angav	før,	at	du	har	lyttet	til	nyhedspodcasts	inden	for	den	seneste	måned.	[Hvor	mange]	Hvilke	nyhedspodcasts	lytter	du	regelmæssigt	til?	N=285

På	listen	under	disse	10	finder	vi	(med	meget	små	respondenttal)	podcasts	som	Ekstra	Bladets Q&Co,	Du	lytter	til	Politiken	og	to	internationale	udgivere	(New	York	Times;	Joe	Rogan).

DR's	dominerende	rolle	som	udgiver	af	indhold	bliver	tydelig,	når	vi	ser	på	den	samlede	brug	af forskellige	udgiveres	podcasts.

Figur	20:	Top	5	udgivere	af	podcasts

<!-- image -->

Figur	20:	Top	5	udgivere	af	podcasts.	Du	angav	før,	at	du	har	lyttet	til	nyhedspodcasts	inden	for	den	seneste	måned.	[Hvor mange]	Hvilke	nyhedspodcasts	lytter	du	regelmæssigt	til?	N=322

Indtil	videre	ser	Danske	Medier	i	denne	tidlige	fase	af	podcastformatet	DR	som	en	løftestang	for de	kommercielle	udbydere,	der	er	med	til	at	åbne	danskernes	ører	for	potentialet	i	det	nye	medieformat	(MediaWatch	13/2/2023).	I	foråret	meldte	DR	dog	ud,	at	de	vil	trække	udvalgte	podcasts	ind	på	deres	egen	platform	til	podcasts,	DR	Lyd	(MediaWatch	4/5/2023).	I	2023	har	vi	ikke spurgt,	hvilke	platforme	brugerne	bruger	til	at	aflytte	podcasts,	men	i	2021-udgaven	af Danskernes	brug	af	nyhedsmedier (Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst,	2021)	stillede	vi	spørgsmålet,	og på	det	tidspunkt	var	platformene	Apple	Podcasts	og	Spotify	dominerende	med	hhv.	27	pct.	og	21 pct.	Vi	spurgte	ikke	specifikt	til	DR	Lyd,	men	16	pct.	af	brugerne	svarede	i	2021,	at	de	brugte	en udbyderspecifik	platform.	Det	er	oplagt,	at	DR	Lyd	har	været	en	del	af	denne	procentsats,	ligesom det	er	oplagt,	at	en	hjemtagen	af	udvalgte	populære	podcasts	til	eksklusiv	distribution	på	DR's egen	platform	vil	få	konsekvenser	for	det	økosystem	omkring	distributionen	af	podcasts,	der	er etableret	i	dag.

## Litteratur

Blach-Ørsten,	M.,	Mayerhöffer,	E.,	&	Willig,	I.	(2019).	Publicistisk	barometer	2019.	Center	for	nyhedsforskning.	Roskilde	Universitet. Båge,	E.	M.	(2022).	Public	Service	-	at	your	service?:	A	study	of	attitudes	toward	the	public	service	broadcasting	company	SVT.	Master	Thesis.	Uppsala	University Curran,	J.,	Iyengar,	S.,	Brink	Lund,	A.,	&	Salovaara-Moring,	I.	(2009).	Media	system,	public knowledge	and	democracy:	A	comparative	study.	European	journal	of	communication,	24(1),	526. Karppinen,	K.,	&	Ala-Fossi,	M.	(2018).	Finland:	Maintaining	the	fragile	consensus.	Transparency and	Funding	of	Public	Service	Media-Die	deutsche	Debatte	im	internationalen	Kontext,	107117. Kulturministeriet	(2016a).	Public	service	de	næste	10	år.	Rapport	fra	public	service-udvalget. https://kum.dk/fileadmin/\_kum/5\_Publikationer/2016/Rapport\_Public\_service-udvalget.pdf Kulturministeriet	(2016b).	Public	service	de	næste	10	år.	Rapport	fra	public	service-udvalget. Bilag.	https://kum.dk/fileadmin/\_kum/5\_Publikationer/2016/BILAG\_Public\_Service\_Udval-gets\_rapport.pdf Kulturministeriet	(2018).	Tilladelse	til	TV	2	DANMARK	A/S	til	at	udøve	public	serviceprogramvirksomhed	2019-2023.	https://kum.dk/fileadmin/\_kum/2\_Kulturomraader/Medier/TV2/TV2\_Public\_service-tilladelse\_2019-2023\_.pdf Kulturministeriet	(2022).	DR's	public	service-kontrakt	2022-2025.	https://kum.dk/fileadmin/\_kum/1\_Nyheder\_og\_presse/2022/Public\_service-kontrakt\_for\_DR\_endelig.pdf Lindell,	J.	(2018).	Smaken	för	nyheter:	Klasskillnader	i	det	digitala	medielandskapet.	Nordicom, Göteborgs	universitet. Lindell,	J.,	Jakobsson,	P.,	&	Stiernstedt,	F.	(2022).	The	media	welfare	state:	A	citizen	perspective. European	Journal	of	Communication,	37(3),	330-349. Neff,	T.,	&	Pickard,	V.	(2021).	Funding	democracy:	Public	media	and	democratic	health	in	33 countries.	The	International	Journal	of	Press/Politics,	19401612211060255. Newman,	N.,	Fletcher,	R.,	Robertson,	C.T.,	Eddy,	K.,	&	Nielsen,	R.K.	(2023).	Reuters	Institut	Digital	News	Report	2022.	Reuters	Institute.	University	of	Oxford. Nielsen,	R.	K.,	Fletcher,	R.,	Sehl,	A.,	&	Levy,	D.	(2016).	Analysis	of	the	relation	between	and	impact	of	public	service	media	and	private	media.	Available	at	SSRN	2868065.

34

Palmer,	R.	&	Toff,	B.	(2022).	'Defining	news	avoidance.	The	importance	of	overall	news	consumption	and	intention'.	Præsentation	på	International	Communication	Association-konferencen,	Paris,	maj	2022. Schrøder,	K.	&	Blach-Ørsten,	M.	(2016).	'The	Nature	of	News	Avoidance	in	a	Digital	World',	in: N.	Newman	et	al.,	Reuters	Digital	News	Report	2016,	University	of	Oxford. Schrøder,	K.	C.,	Blach-Ørsten,	M.,	&	Eberholst,	M.	K.	(2020).	Is	There	a	Nordic	News	Media	System?:	A	descriptive	comparative	analysis	of	Nordic	news	audiences.	Nordic	Journal	of	Media Studies,	2(1),	23-35. Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst	(2022).	Danskernes	brug	af	nyhedsmedier	2022.	Center	for nyhedsforskning.	Roskilde	Universitet. Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst	(2021).	Danskernes	brug	af	nyhedsmedier	2021.	Center	for nyhedsforskning.	Roskilde	Universitet. Sehl,	A.,	Fletcher,	R.,	&	Picard,	R.	G.	(2020).	Crowding	out:	Is	there	evidence	that	public	service media	harm	markets?	A	cross-national	comparative	analysis	of	commercial	television	and online	news	providers.	European	Journal	of	Communication,	35(4),	389-409. Strömbäck,	J.	(2017).	Does	public	service	TV	and	the	intensity	of	the	political	information	environment	matter?:	Journalism	Studies,	18(11),	1415-1432. Villi,	Mikko,	m.fl.	(2022).	'Taking	a	break	from	news:	a	five-nation	study	of	news	avoidance	in the	digital	era'.	Digital	Journalism	10	(1),	148-164.