<!-- image -->

## Det politiske informationslandskab i Danmark, Norge og Sverige

Blach-Ørsten, Mark; Kammer, Aske; Falkheimer, Jesper; Eberholst, Mads Kæmsgaard

DOI: 10.5281/zenodo.17975302

Publication date: 2026

Document Version Også kaldet Forlagets PDF

Citation for published version (APA): Blach-Ørsten, M., Kammer, A., Falkheimer, J., & Eberholst, M. K. (2026). Det politiske informationslandskab i Danmark, Norge og Sverige . Center for Nyhedsforskning, Roskilde Universitet. https://doi.org/10.5281/zenodo.17975302

## General rights

Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.

- Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.
- You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain.
- You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal.

## Take down policy

If you believe that this document breaches copyright please contact rucforsk@kb.dk providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim.

## Det politiske informationslandskab i Danmark, Norge og Sverige

Mark Blach-Ørsten

Aske Kammer

Jesper Falkheimer

Mads Kæmsgaard Eberholst

<!-- image -->

<!-- image -->

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING

Roskilde Universitet

## Det politiske informationslandskab i Danmark, Norge og Sverige

Forskningsrapport

Mark Blach-Ørsten (RUC), Aske Kammer (RUC), Mads Kæmsgaard Eberholst (RUC) & Jesper Falkheimer (Lunds Universitet)

Rapporten er en del af Interreg-projektet 'Grænsependling over Øresund med unge i fokus'. Mere information om dette projekt kan findes på projektets hjemmeside:

https://www.oresunddirekt.se/se/unga/om-projektet/projekt-granspendling-over-oresundmed-unga-i-fokus/

Udgivet af Center for Nyhedsforskning, Roskilde Universitet, marts 2026

DOI: 10.5281/zenodo.17975302

<!-- image -->

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING

Roskilde Universitet

## Indholdsfortegnelse

| Det politiske informationslandskab.................................................................................4              |    |
|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|----|
| Metode..........................................................................................................................4 |    |
| Interesse for nyheder......................................................................................................5      |    |
| Nyhedsbrug inden for den seneste uge............................................................................6                 |    |
| Nyhedsbrug og alder ......................................................................................................7       |    |
| Brug af sociale medier....................................................................................................8       |    |
| Det digitale nyhedsbrug................................................................................................           | 10 |
| Betaling for nyhedsmedier............................................................................................             | 10 |
| Konklusion...................................................................................................................     | 11 |
| Litteratur......................................................................................................................  | 12 |

<!-- image -->

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING

Roskilde Universitet

## Det politiske informationslandskab

Den o'entlige debat er fyldt med bekymring om, hvordan borgerne i de nordiske lande, især de yngre generationer, i stigende grad får alle deres informationer om politik og samfund fra sociale  medieplatforme,  hvor  også  fake  news  udgør  en  stor  del  af  indholdet.  Denne bekymring  kan  i  mange  tilfælde  være  helt  reel,  men  debatten  overser  ofte  det  samlede udbud af informationer om politik og samfund, som er til rådighed for borgerne i de nordiske lande. Men andre ord er der i den o'entlige debat en tendens til at fokusere på de sociale medieplatforme og overse, at disse er de eneste medier, hvorfra borgerne i de nordiske lande tilgår information om politik og samfund.

Det samlede udbud af medier, og dermed af informationer om politik og samfund, beskrives ofte  som  et  politisk  informationslandskab  (Blach-Ørsten  &  Mayerhö'er,  2021).  Begrebet bringes i  anvendelse i denne rapport for at understrege, at udvalgte befolkningsgruppers viden om politik og samfund i høj grad afhænger af, hvordan det politiske informationslandskab, som de navigerer i for at finde ny viden om politik og samfund, er struktureret.    Studiet  af  politiske  informationslandskaber  fokuserer  på  styrkeforholdet mellem  traditionelle  nyhedsmedier  og  sociale  medier  såvel  som  på  den  di'erentierede mediebrug,  der  kan  være  mellem  forskellige  typer  af  brugere  (f.eks.  yngre  og  ældre, veluddannede og mindre uddannede, vellønnede og mindre vellønnede).

Det politiske informationslandskab varierer fra land til land og afhænger blandt andet af, om mediesystemet er af præget af tilstedeværelsen og anvendelsen af sociale medier i forhold til tilstedeværelsen af traditionelle (herunder public service) nyhedsmedier. Internationale undersøgelser viser, at befolkninger i lande med stærke traditionelle nyhedsmedier og public service-nyhedsmedier (såsom de nordiske lande) er mere velinformet end befolkninger i lande,  hvor  sociale  medier  dominerer,  og  hvor  der  heller  ikke  eksisterer  stærke  public service-nyhedsmedier (Castro et al., 2022).

## Metode

Datagrundlaget for denne rapport stammer fra Reuters Institute Digital News Report 2025 (Newman et al., 2025), som kortlægger brugen af nyhedsmedier på tværs af 48 lande verden over,  heriblandt  Danmark,  Norge  og  Sverige.  Dataindsamlingen  er  foregået  gennem  et standardiseret online spørgeskema og er varetaget af analyseinstituttet YouGov i perioden fra medio januar til slutningen af februar 2025. For alle lande gælder det, at besvarelserne er indsamlet blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen.

Tabel 1 viser antallet af respondenter i de tre skandinaviske lande og hele verden. Der er omtrent 2.000 respondenter i hvert af de tre lande, mens der i hele verden (inkl. de tre lande)

<!-- image -->

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING

Roskilde Universitet

<!-- image -->

er godt 97.000. På grund antallet af respondenter i forhold til de fulde befolkninger skal alle resultater  i  denne  rapport  læses  med  en  statistisk  usikkerhed  på  +/-  2  procentpoint.

|   Norge |   Sverige |   Danmark |   Verden (inkl. Norge, Sverige, Danmark) |
|---------|-----------|-----------|------------------------------------------|
|   2.031 |     2.000 |     2.013 |                                   97.055 |

Tabel 1: Antal respondenter

Den analyse, som denne rapport fremlægger, er deskriptiv. Det vil sige, at vi i rapporten ikke undersøger  årsagssammenhænge  eller  søger  at  give  forklaringer  på  resultaterne  -  den lægger  derimod  blot  data  frem  for  derved  at  optegne  forskelle  og  ligheder  det  politiske informationslandskab i de skandinaviske lande og i resten af verden.

## Interesse for nyheder

Det første væsentlige parameter for at undersøge det politiske informationslandskab i et givent  land  er  befolkningens  interesse  for  nyheder.  Hvis  denne  interesse  er  lav,  vil befolkningens viden om politik og samfund sandsynligvis også være lav. Her viser analysen, som er illustreret i figuren, at kun er en mindre del af befolkningerne i Danmark, Norge og Sverige  angiver,  at  de  enten  ikke  er  særligt  interesserede  nyheder  eller  slet  ikke  er interesserede i nyheder. For Danmarks vedkommende gælder det samlet set 15 procent af befolkningen  (13  procent  udtrykker  lav  interesse  for  nyheder,  2  procent  udtrykker  ingen interesse). I Sverige er det kun 9 procent af befolkningen (henholdsvis 8 og 1 procent), men det i Norge kun samlet set er 8 procent (henholdsvis 7 og 1 procent. Dette placerer Sverige og Norge under det øvrige globale gennemsnit (14 procent i alt; henholdsvis 11 og 3 procent) og Danmark nogenlunde på niveau med det.

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING

Roskilde Universitet

Figur 1: Hvor interesseret, hvis overhovedet, ville du sige, at du er i nyheder?

Figur 1: n = 2.031 (Norge), 2.000 (Sverige), 2.013 (Danmark) og 97.055 (verden inkl. Skandinavien).

<!-- image -->

## Nyhedsbrug inden for den seneste uge

Som  nævnt  fremhæver  analyser  af  det  politiske  informationslandskab,  at  brugen  af traditionelle nyhedsmedier samt public service-nyhedsmedier er forbundet med en højere grad  af  viden  om  politik  og  samfund,  mens  et  stort  forbrug  af  sociale  medier  ikke  viser samme sammenhæng (Castro et al., 2022).

Figur 2 og 2a viser, hvor befolkningerne i Danmark, Norge og Sverige får deres nyheder fra (henholdsvis inden for den seneste uge og generelt). Denne analyse viser for det første, at befolkningerne her tilgår en lang række forskellige medier i løbet af en uges nyhedsbrug. I alle  tre  lande  tilgås  avisernes  onlinenyheder  flittigt,  og  det  samme  er  tilfældet  for  tv  og sociale  medier  (som  kilder  til  nyheder).  I  forhold  til  hvad  de  foretrukne  medier  er,  viser analysen dog, at selv om 27 procent af hele verden har sociale medier som deres foretrukne nyhedskilde, så er det kun mindre dele af befolkningerne, der har dem som deres foretrukne nyhedsmedie i Danmark (12 procent), Norge (11 procent) og Sverige (13 procent). Derimod er  avisernes onlinenyheder og tv de fortrukne nyhedsmedier i alle tre land, om end det i videst omfang er tilfældet i Norge og Sverige.

nyheder?

<!-- image -->

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING

Roskilde Universitet

<!-- image -->

Figur 2 og 2a: Q3. Hvilke om nogen af følgende har du brugt i den seneste uge som nyhedskilde? Vælg alle gældende / Q4. Du nævner, at du har brugt disse nyhedskilder i den seneste uge. Hvilken vil du sige er din primære nyhedskilde?

Figur 2 og 2a: n = 2.031 (Norge), 2.000 (Sverige), 2.013 (Danmark) og 97.055 (verden inkl. Skandinavien).

<!-- image -->

## Nyhedsbrug og alder

Hvad angår nyhedsbrug i forhold til forskellige aldersgrupper, står det klart, at der i forhold til nogle medietyper er stor forskel på, hvilke aldersgrupper der tilgår disse medier for at få nyheder.  Ser  vi  på  de  sociale  medier  i  alle  tre  lande,  er  det  tydeligt,  at  det  især  er aldersgruppen 18- 24-årige, der tilgår disse medier for at få nyheder. Samtidig viser analysen dog også, at samme aldersgruppe i alle tre lande også i stort omfang tilgår andre medietyper for at holde sig orienteret om politik og samfund. Således er aldersgruppen 18-24 år også flittig bruger af online nyhedsmedier i løbet af en uge. Brugen af online nyheder ligger således enten på niveau med eller over brugen af sociale medier til at finde nyheder. Den populære opfattelse af den yngre aldersgruppe som en gruppe, der udelukkende får deres nyheder og information fra sociale medier, er således ikke retvisende. Dertil skal også lægges, at når den yngre aldersgruppe finder nyheder på sociale medier, er det ofte nyheder fra traditionelle nyhedsmediers sider på sociale medier eller fra  enkelte  journalister,  som  er  tilknyttet  et større traditionelt medie.

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING

Roskilde Universitet

Figur 3: Q4. Du nævner, at du har brugt disse nyhedskilder i den seneste uge. Hvilken vil du sige er din primære nyhedskilde?

<!-- image -->

Figur 3: n = 2.031 (Norge), 2.000 (Sverige), 2.013 (Danmark) og 97.055 (verden inkl. Skandinavien).

<!-- image -->

## Brug af sociale medier

Analysen viser imidlertid en række forskelle, når den fokuserer specifikt på brugen af sociale medier fordelt  på  den  generelle  brug  til  ethvert  formål  og  den  specifikke  brug  af  sociale medier  til  at  finde  nyheder.  Som  det  fremgår  af  figur  4,  er  Facebook  den  dominerende platform i Danmark, Norge og Sverige, hvorimod brugen af denne platform i et internationalt perspektiv er på niveau med YouTube. For det andet viser spørgsmålet om den generelle brug,  at  mange  brugere  i  Danmark,  Norge  og  Sverige  er  til  stede  på  mere  end  én  social medieplatform, idet der i disse lande er et ganske højt brug af platforme såsom YouTube, Instagram og TikTok.

Hvad angår brugen af sociale medieplatforme til at tilgå nyheder, ændrer dette billede sig dog mærkbart, da en høj andel af brugerne i Danmark (50 procent), Norge (47 procent.) og Sverige (47 procent) svarer, at de slet ikke bruger sociale medieplatforme til at tilgå nyheder. Blandt de brugere, der tilgår nyheder via sociale medieplatforme, foretrækkes Facebook i alle  tre  lande  (ligesom  det  er  tilfældet  internationalt).  TikTok  anvendes  derimod  kun  til

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING

Roskilde Universitet

<!-- image -->

nyheder af en mindre del befolkningen (mellem fem procent af de danske brugerne og 10 procent af de norske). Internationalt svarer 16 procent af undersøgelsens deltagere, at de tilgår nyheder via TikTok.

Figur 4: Q12A. Hvilke, om nogen, af følgende har du brugt til noget som helst formål i den seneste uge? Vælg alle gældende. / Q12B. Hvilke, om nogen, af følgende har du brugt til at finde, læse, se, dele eller diskutere nyheder i den seneste uge? Vælg alle gældende.

Figur 4: n = 2.031 (Norge), 2.000 (Sverige), 2.013 (Danmark) og 97.055 (verden inkl. Skandinavien).

<!-- image -->

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING

Roskilde Universitet

## Det digitale nyhedsbrug

Den ugentlige brug af forskellige typer af mediebrands falder i tre kategorier, som det også fremgår af figuren. For det første er der brugen af nye digitale nyhedsmedier, der er vokset frem  som  følge  af  digitaliseringen  (Kammer,  2018).  Her  viser  analysen,  at  disse  nye nyhedsmedier spiller en klar rolle i medieforbruget i både Danmark, Norge og Sverige såvel som i resten af verden. Brugen af digitale brands er dog større i Norge og på verdensplan (henholdsvis 49 og 53 procent), end den er i Danmark og Sverige (19 og 23 procent). Public service-nyhedsmedier tilgås også hyppigt i Danmark, Norge og Sverige (henholdsvis 46, 41 og  51  procent),  men  væsentligt  mindre  i  resten  af  verden  (20  procent);  her  skal  det  dog bemærkes,  at  public  service  langt  fra  er  til  stede  i  alle  verdens  lande.  Endelig  tilgås traditionelle nyhedsmedier og magasiner online i stor stil i både Danmark, Norge og Sverige (henholdsvis 54, 71 og 80 procent), såvel som i hele verden (58 procent).

Figur 5: Q5B. Hvilke af følgende medier har du brugt til at se/læse nyheder online inden for den seneste uge (via websider, apps, sociale medier og andre former for adgang via internettet)? Vælg alle gældende.

Figur 5: n = 2.031 (Norge), 2.000 (Sverige), 2.013 (Danmark) og 97.055 (resten af verden).

<!-- image -->

## Betaling for nyhedsmedier

Flere  af  de  foregående  analyser  har  understreget,  at  brugen  af  traditionelle  avisers onlinenyheder er udpræget i Danmark, Norge og Sverige. Det samme er villigheden til at betale for et abonnement for denne type af digitale nyheder. Faktisk har Norge den højeste grad af betalingsvillighed af alle de 48 lande, der indgår i den globale undersøgelse, idet 42 procent af den voksne befolkning her angiver at have betalt for digitale nyheder inden for det seneste år (se også Schrøder, Blach-Ørsten & Eberholst, 2025). Betalingsvilligheden er noget

<!-- image -->

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING

Roskilde Universitet

<!-- image -->

mindre i både Sverige (31 procent) og i Danmark (19 procent), men begge disse lande ligger dog højere end det internationale gennemsnit på 15 procent.

Figur 6: Q7a. Har du betalt for online nyhedsindhold eller fået adgang til en online nyhedstjeneste mod betaling  i  det  seneste  år?  (Dette  kunne  være  et  digitalt  abonnement,  kombineret  digitalt/trykt abonnement, en donation eller en enkeltstående betaling for en artikel eller e-udgave)

Figur 6: n = 2.031 (Norge), 2.000 (Sverige), 2.013 (Danmark) og 97.055 (verden inkl. Skandinavien).

<!-- image -->

## Konklusion

Det politiske informationslandskab i Danmark, Norge og Sverige kan betegnes som hybridt . Det vil sige, at borgerne har muligheder for at tilgå information om politik og samfund fra traditionelle nyhedsmedier (herunder public service-nyhedsmedier) både online og o'line såvel som fra en række sociale medie-platforme. Analysen viser, at det netop er en sådan hybrid praksis, som borgerne i Danmark, Norge og Sverige følger - men også, at de samme borgerne  i  høj  grad  foretrækker  at  få  deres  informationer  om  politik  og  samfund  fra  de traditionelle  avisers  onlineudgaver  og  fra  public  service-nyhedsmedierne.  Den  yngre aldersgruppe (18-24 år) tilgår også i høj grad nyheder fra de sociale medie-platforme, men de tilgår i lige så høj grad onlinenyheder fra de traditionelle nyhedsmedier.

På  denne  baggrund  kan  vi  konstatere  følgende  om  det  politiske  informationslandskab  i Danmark, Norge og Sverige: 1) der er klare mønstre i brugen af nyhedsmedier i de nordiske lande, som adskiller dem fra resten af verden; 2) denne mediebrug af hybrid og involverer brugen af både traditionelle nyhedsmedier og sociale medieplatforme, 3) flest borgerne får deres nyheder fra public service-nyhedsmedier og traditionelle avisers online hjemmesider, 4) de 18 til 24 åriges foretrukne mediebrug inden for en uge er  avisers onlinehjemmesider og sociale medieplatforme.

<!-- image -->

CENTER FOR NYHEDSFORSKNING

Roskilde Universitet

## Litteratur

Blach-Ørsten, M., & Mayerhö'er, E. (2021). Det politiske informationslandskab i Danmark 2.0. Politica, 53(2), 99-124

Castro, L., Strömbäck, J., Esser, F., Van Aelst, P ., de Vreese, C., Aalberg, T., ... & Theocharis, Y. (2022). Navigating high-choice European political information environments: A comparative  analysis  of  news  user  profiles  and  political  knowledge. The  International Journal of Press/Politics, 27(4), 827-859.

Kammer, A. (2018). Digital journalistik. Samfundslitteratur.

Newman, N., Arguedas, A. R., Robertson, C. T., Nielsen, R. K., & Fletcher, R. (2025). Reuters Institute Digital News Report 2025. Oxford Universitet.

Schrøder, K. C., Blach-Ørsten, M., & Eberholst, M. K. (2025). Danskernes brug af nyhedsmedier 2025. Center for Nyhedsforskning, Roskilde Universitet.

<!-- image -->