## Aalborg Universitet

## Forhandlingsværktøjet til Gensidige Gevinster - En Håndbog

Jensen, Miriam Holst

DOI (link to publication from Publisher): 10.54337/aau.bk3\_2025

Creative Commons License CC BY 4.0

Publication date: 2025

Document Version Også kaldet Forlagets PDF

Link to publication from Aalborg University

## Citation for published version (APA):

Jensen, M. H. (2025). Forhandlingsværktøjet til Gensidige Gevinster - En Håndbog. Aalborg University Open Publishing. AAU OPEN Bridging Knowledge - A Dissemination Report Series Nr. 3 https://doi.org/10.54337/aau.bk3\_2025

## General rights

Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.

- Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.
- You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain
- You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal -

## Take down policy

If you believe that this document breaches copyright please contact us at vbn@aub.aau.dk providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim.

<!-- image -->

<!-- image -->

OPEN PUBLISHING

<!-- image -->

4

Forhandlingsværktøjet til Gensidige Gevinster - En håndbog af Miriam Holst Jensen

## Serie:

No. 3 i serien AAU OPEN Bridging Knowledge - A dissemination report series

1. Udgave, 2025

© Forfatteren, 2025

## Forfatter:

Post.Doc Miriam Holst Jensen, Institut for Kultur og Læring, Aalborg Universitet

Omslagsdesign og grafisk layout: Anja Lykkegaard, AAU OPEN

Redigeret af: Pernille Krüger Mertz, WSP DK

ISBN: 97887-7642-061-1 ISSN: 2794-9443 DOI: 10.54337/aau.bk3\_2025

## Udgivet af:

Aalborg University Open Publishing | www.open.aau.dk

## Citering:

Jensen, M. H. (2025). Forhandlingsværktøjet til Gensidige Gevinster - En Håndbog. AAU Open.

Håndbogen er udviklet i tæt samarbejde med WSP DK og Skanderborg Forsyning

<!-- image -->

Dette værk er udgivet under en Creative Commons Open Access-licens CC-BY 4.0, som tillader genbrugere at distribuere,  redigere,  tilpasse  og  videreudvikle  materialet  i ethvert medie eller format, så længe der gives korrekt kreditering til ophavsmanden.

## Indhold

| Forord  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .    | . 7   |
|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|-------|
| Introduktion .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .        | . 9   |
| Baggrund for værktøjet .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                      | 11    |
| Forhandlingsværktøjet til Gensidige Gevinster  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                                  | 13    |
| Problemstilling  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .          | 19    |
| Hvad er en problemstilling?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                         | 20    |
| Hvordan afklarer man problemstillinger?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                                     | 20    |
| Sted  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .   | 23    |
| Hvad betyder stedet? .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                     | 25    |
| Hvordan afklarer man hvilket sted og fysiske elementer der er fokus på?  .                                                           | 25    |
| Skala  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  | 27    |
| Hvad er skala?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .              | 28    |
| Hvordan afklarer man skalaen?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                             | 28    |
| Rammer  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .       | 31    |
| Hvad er rammer?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                   | 32    |
| Hvordan afklarer man rammerne?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                                  | 32    |
| Relationer  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .      | 35    |
| Hvad er relationer?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                  | 36    |
| Hvordan afklarer man de relationer der er på spil?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                                         | 36    |
| Tid  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  . | 39    |
| Hvad menes der med 'tid'?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                        | 40    |
| Hvordan afklarer man tidslige aspekter?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                                  | 40    |
| Fakta  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .     | 43    |
| Hvad er fakta?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .              | 45    |
| Hvordan afklarer man forskellige former for 'fakta'?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                                          | 45    |
| Hvordan kan værktøjet bruges?  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .                          | 47    |
| Næste skridt  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .          | 51    |
| Litteratur  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .      | 55    |
| Bilag  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  .  | 59    |

## Forord

Klimaprojekter er fyldt med forhandlinger om, hvordan et område skal se ud, hvornår noget skal ske eller hvem der skal sidde med ved bordet. Her sidder ofte mange forskellige fagligheder, perspektiver og repræsentanter ved det samme bord og skal blive enige om en fælles vej frem. I denne håndbog præsenteres et værktøj til 'forhandlinger med gensidige gevinster' - det vil sige forhandlinger, hvor man søger at finde løsninger med merværdi der tilgodeser forskellige perspektiver, interesser og behov. Værktøjet tager sit udgangspunkt i interessebaserede forhandlingsformer, hvor målet netop er at tilgodese fællesskabet ved, at dykke mere ned i de forskellige interesser der er på spil. For at gøre det, argumenterer jeg, kræver det dog at man afklarer hvad der er på spil for én selv og de andre der sidder ved forhandlingsbordet, ellers kan der opstå misforståelser om, hvad det egentlig er man taler om og hvad for en vej man kan tage i fællesskab. Værktøjet består derfor af syv 'afklaringspunkter' , som man kan benytte som pejlemærker i et samarbejde.

Værktøjet skal ikke ses som en opskriftsbog, men skal altid skræddersyes til den kontekst det benyttes i. Det kan være, at nogle af punkterne kun er delvist relevante i din kontekst, at der findes andre centrale emner at afklare, eller nogle af punkterne kræver længevarende samtaler end andre. Overordnet set kan værktøjet dog bruges i fire faser under et samarbejde: forberedelses-, lærings-, forhandlings- eller formidlingsfaser. Det vil sige at man kan forberede sig på en forhandling ved at gå punkterne igennem og overveje, hvor man selv og andre står i en forhandlingssituation. Så kan man igennem samtaler præcisere og nuancere sin kortlægning af, hvor andre står, ved netop at lære mere om deres perspektiver. Det kan så lede til en forhandlingsfase, hvor man bliver enige om, hvilken vej man så vil gå i fællesskab og her kan punkterne benyttes til at navigere i og styre forhandlingen. Slutteligt kan værktøjet også benyttes til at formidle om ens proces, projekt eller samarbejd for at sikre gennemsigtighed og undgå misforståelser om projektets indhold og formål.

En stor tak til tidligere kollegaer ved WSP DK, Skanderborg Forsyning og Aalborg Universitet for værdifuld sparring. En særlig tak også til alle de aktører, som mødte op til workshops og interviews - og som lod mig være en del af deres arbejde.

Jeg håber, at håndbogen kan hjælpe med at understøtte refleksive dialoger og bygge bro mellem forskellige perspektiver.

Miriam Holst Jensen

Introduktion

9

I denne håndbog præsenteres 'Forhandlingsværktøjet til Gensidige Gevinster' - et afklaringsværktøj der kan hjælpe med at afsøge og forstå ens egne, samt andres, interesser og perspektiver bedre. Værktøjet henvender sig til dig, som enten skal indgå i, facilitere eller kommunikere om et samarbejde. Forhandlinger er en specifik form for samarbejde. Det vil sige en konkret situation, hvor man i fællesskab med andre søger at finde en løsning på en, eller flere, problemstilling(er) ved at udveksle meninger på tværs. Hverdagen er fyldt med forhandlinger, hvor man skal blive enige om 'noget' . Forhandlinger kan indebære alt fra lokale lodsejerforhandlinger i den grønne trepart, globale handelsaftaler mellem lande, kommunale inddragelsesprocesser om, hvordan et by- eller naturområde skal se ud i fremtiden, til på et hverdagsplan at omhandle hvor familieferien skal gå til. Derfor er forhandlinger en særlig samarbejdsform, som både kan indeholde elementer af f.eks. debat, dialog og samskabelse, men hvor endemålet altid er at nå frem til noget, en særlig problemstilling man gerne vil have løst.

Når der i håndbogen skrives om forhandlinger, refereres der til en specifik form for forhandlinger, nemlig de interessebaserede forhandlingsformer. På engelsk kaldes disse 'Mutual Gains Approach' (Susskind & Field, 2010) eller 'Principled Negotiation' (Fisher et al, 201 1) altså tilgange til at opnå 'gensidige gevinster' , som der er refereret til her i værktøjet. Det betyder kort sagt, at der er et fokus på at skabe løsninger med merværdi, ved at alle går fra forhandlingsbordet 'med noget' , altså en form for 'win-win' løsninger. En måde at opnå løsninger med gensidige gevinster er, at fokusere på folks interesser, ikke positioner (P2, oversat 2020). En position er ofte udtrykt som 'jeg vil/vil ikke X'. For at komme frem til interesserne, kan man stille uddybende spørgsmål som 'hvorfor? / hvorfor ikke?' eller 'kan du uddybe?'. Et eksempel kunne være en familie, som er uenige om sommerferien skal gå til Italien eller Tyskland. Ved at spørge hvorfor? Kan vi f.eks. komme frem til at den ene part vil til Italien grundet maden og temperaturen, mens den anden måske vil til Tyskland grundet naturen og de historiske seværdigheder. Dermed er vi kommet frem til nogle interesser, som vi kan bruge til at finde på en ny kreativ løsning - kan vi f.eks. finde et nyt land, som kan imødekomme de forskellige interesser, så begge parter føler sig mødt?

Det er præcis det som interessebaserede forhandlinger omhandler - at åbne forhandlingsrummet, tænke på tværs og finde løsninger med merværdi. Hvis du er interesseret i at vide mere om de interessebaserede forhandlingsformer, er der i slutningen af denne håndbog opgivet en række rapporter, bøger og artikler, hvor du kan søge mere information.

## Baggrund for værktøjet

Forhandlingsværktøjet er udsprunget af Miriam Holst Jensens PhD projekt, der undersøgte de konflikter og samarbejdsudfordringer der opstod i forbindelse med helhedsplanlægningen for Gudenåen mellem 2020-2022. Her fandt hun frem til nogle forskellige emner, som ikke blev afklaret i dialogen mellem aktører og derfor ledte til misforståelser i kommunikationen. Det er de emner, som er blevet til syv afklaringspunkter, som forhandlingsværktøjet består af.

Helhedsplanen for Gudenåen engagerede et væld af aktører. I styregruppen for helhedsplanen sad de syv kommuner, med dertilhørende politikere og embedsmænd. Hertil var der en følgegruppe til helhedsplanen som var sammensat af nationale organisationer, såsom Miljøstyrelsen, Danske Vandløb og Region Midtjylland. I selve inddragelsesprocessen deltog 107 aktører i alt, hvilket inkluderede kommunale og nationale aktører, men også lokale aktører som lodsejerforeninger, museer og forretningsdrivende.

Forhandlingsværktøjet er derfor primært udviklet på baggrund af et klimatilpasningsprojekt i en større skala. Selvom projektet i sig selv foregik på den helt store skala, er der dog også observeret dialog mellem borgere og kommune, kommune og følgegruppe samt mellem de lokale aktører involveret i projektet. I løbet af gennemgangen af de forskellige afklaringspunkter, vil Gudenåen, og samarbejdet herom, derfor blive benyttet som eksempler på, hvordan man konkret kan arbejde med værktøjet.

Forhandlingsværktøjet til Gensidige Gevinster

13

<!-- image -->

Forhandlingsværktøjet består af syv afklaringspunkter, som man kan gennemgå enten inden en forhandling, i en forhandling eller til at kommunikere udadtil. Et nøgleord er altså afklaring. Det kan være at man som forberedelse ønsker at afklare, hvad der er på spil både hos en selv og andre inden en eventuel forhandling skal påbegynde. Det kan også være at man benytter punkterne i en forhandling til at få afklaret, hvad der er på spil hos de forskellige parter. Slutteligt kan værktøjet benyttes til at kommunikere udadtil om f.eks. et nyopstartet projekt. På den måde kan misforståelser måske undgås og mange ressourcer, samt tid, spares. Forhandlingsværktøjet syv såkaldte 'afklaringspunkter' er følgende:

1. Problemstilling - Hvilken, eller hvilke, problemstilling(er) vil man gerne have løst?
2. Sted - Hvilket geografisk sted og særlige fysiske elementer har man/vil man have fokus på?
3. Skala - Hvilken skala har man/vil man have fokus på?
4. Rammer - Hvilke rammer betinger og påvirker ens projekt, samarbejde eller problemstilling?
5. Relationer -  Hvordan samarbejder man allerede, hvad samarbejder man om og hvordan kan disse evt. forbedres?
6. Tid - Hvilke tidslige faktorer, horisonter og perspektiver har man/vil man have fokus på?
7. Fakta - Hvilke forskellige fakta er på spil, hvad er man enige/uenige om - og hvad vil man vide mere om i fællesskab?

Selvom afklaringspunkterne er angivet herover i rækkefølge, betyder det ikke at denne rækkefølge passer til netop dit samarbejde. Det er derfor vigtigt ikke at bruge værktøjet som en lineær opskriftsbog, men sørge for at bruge det så det passer ind i din kontekst, i forhold til dit behov og dit projekts størrelse eller kompleksitet. Punkterne er tæt forbundne og afføder ofte nye spørgsmål og derfor kræver det ofte flere runder af drøftelser, før man har afklaret og skabt en fælles forståelse for de forskellige perspektiver der er på spil.

Det er også vigtigt at bemærke at værktøjet ikke nødvendigvis kan bruges i alle sammenhænge og kan løse alle problemstillinger. Det kan også være at du skal søge inspiration andetsteds - f.eks. indenfor konfliktmægling - og igen er det vigtigt, at du benytter de metoder der giver mening i den kontekst du befinder dig i. Til hvert afklaringspunkt finder du i bilagslisten en række værktøjer, som kan hjælpe dig med at udforske de enkelte afklaringspunkter. Herunder finder du værktøjet visualiseret som både en cirkel og en 'slange' for at symbolisere værktøjets iterative og cykliske karakter:

FAKTA

Hvilke forskellige fakta er på spil, hvad

er man enige/uenige om - og hvad vil man

vide mere om i fællesskab?

STED

Hvilket geografisk sted og særlige fysiske 'ting'

har man/vil man have fokus på?

Figur 1: Forhandlingsværktøjet til Gensidige Gevinster (cirkel). Visualisering: Marie Engelhardt Sjögreen, WSP DK.

<!-- image -->

PROBLEMSTILLING

Hvilken, eller hvilke, problemstilling(er) vil

man gerne have løst?

PROBLEMSTILLING

Hvilken skala har man/vil

Hvordan samarbejder man allerede, hvad samarbejder

man om og hvordan kan

Hvilke forskellige fakta er på

spil, hvad er man enige/uenige om - og hvad vil man vide

mere om i fællesskab?

FORHANDLINGSVÆRKTØJ

Gensidige Gevinster

(

Figur 2: Forhandlingsværktøjet til Gensidige Gevinster (slange). Visualisering: Marie Engelhardt Sjögreen, WSP DK

<!-- image -->

18

Fremtid mer

Rum

Fakta

Rela-

Problemstilling

19

Formålet med afklaringspunktet 'problemstilling' er at tydeliggøre, hvilke udfordringer man hver især oplever, og hvilke man i fællesskab ønsker at sætte fokus på. Det er derfor et centralt punkt at få afklaret tidligt i processen, da den videre planlægning ofte tager udgangspunkt heri.

## Hvad er en problemstilling?

En problemstilling omhandler noget man gerne vil have ændret. Det sætter rammen for ens projekt og fokuserer ens samarbejde. Ved Gudenåen kunne det være alt fra tab af biodiversitet i et område, mangel på tilflyttere i en kommune, erodering af fortidsminder til oversvømmelser på lavbundsarealer. Det er dog ikke givet, at man kommer til forhandlingsbordet med de samme problemstillinger og derfor skal man i en forhandlingssituation først og fremmest finde ud af, hvad det er for et problem, eller problemer, man gerne vil adressere i fællesskab. Allerede inden en forhandling igangsættes, skal man dog også afklare og forstå, hvilke problemer forskellige aktører har fokus på og hvorfor. Det er netop vigtigt for at opnå en forståelse af de underliggende interesser, da et problem som f.eks. tab af biodiversitet kan opfattes meget forskelligt, alt efter hvem man spørger.

## Hvordan afklarer man problemstillinger?

Hvordan kommer man så frem til, hvilken problemstilling man selv, og man efterfølgende med andre, gerne vil arbejde med? Man kan starte med at tænke i nogle 'tematikker' , altså bredere temaer som f.eks. biodiversitet, turisme, samarbejde, landbrug eller andet. Herudfra kan man afgrænse nogle problemstillinger under hver - hvad er det f.eks. særligt man hver især gerne vil arbejde med under biodiversitet? På denne måde får man afklaret, hvordan f.eks. biodiversitet kan betyde noget helt forskelligt for dem der sidder rundt om bordet. Herefter skal man i fællesskab afklare, og forhandle, hvad man i fællesskab gerne vil arbejde videre med af de problemstillinger man er kommet frem til under hver tematik. Det kan derfor også være en fordel først individuelt at afsøge de problemstillinger, som man ønsker at arbejde med, og herefter med andre blive enige om hvilke problemstillinger man ønsker at medtage i det videre arbejde. Som facilitator kan du f.eks. konstruere en individuel summeøvelse, som herefter kan deles i gruppen efterfølgende og lede til en dialog om, hvilken retning man vil tage i fællesskab.

Land-

## EKSEMPEL

Lokal- samfunds

udvikling

Nye aktører eller

foreninger

## Forskellige PROBLEMSTILLINGER

Selvom helhedsplanens overordnede mål var rettet imod en forberedelse af vandhåndtering, kom aktører til samskabelsesworkshops med mange andre problemstillinger, som de også ønskede at få adresseret.

Et eksempel på dette var, at dialogen ofte kredsede om biodiversitet i relation til vandhåndtering og klimatilpasning. For en lokal lodsejer kunne en udfordring være at bevare særlige naturtyper, som man havde været vant til at se dem gennem generationer. Mens det for en miljørepræsentant i højere grad handlede om at udlægge flere arealer til vild natur og på den måde genskabe natur.

samarbejde

Også ønsket om at koble vandhåndtering til rekreativ brug af åen blev drøftet, men her varierede problemforståelserne betydeligt - fra fokus på fiskeri, det lokale erhvervsliv til muligheder for vandring. Biodiversitet Tid og udvikling og

Fordi de forskellige problemstillinger ikke blev kortlagt og præciseret fra starten, kom aktørerne til tider til at tale forbi hinanden - uden en fælles forståelse for hinandens perspektiver, den fælles retning de kunne tage, eller hvilke synergieffekter der kunne opstå i forhold til helhedsplanens overordnede formål.

<!-- image -->

Sted

23

24

Hvor betragter man stedet fra -  fra 'helikopterperspektivet' eller nede fra jorden?

© billede: Silkeborg Kommune

<!-- image -->

Formålet med afklaringspunktet 'sted' er at afklare, hvilke steder og fysiske elementer, der indgår i samarbejdet. Det er vigtigt, da det tydeliggør både det konkrete sted og de fysiske forhold, der har betydning.

## Hvad betyder stedet?

Stedet omhandler den fysiske lokalitet, som dialogen centrerer sig omkring, og besvarer derfor spørgsmålet vedrørende hvor ens problemstilling hører til. Det fysiske sted refererer her til en konkret geografisk placering, som ofte kan peges ud på et kort. Indenfor den geografiske placering er der ofte nogle helt konkrete, fysiske elementer som man har fokus på. Det kan være f.eks. være infrastruktur, såsom veje og stier, bygninger, torve, skove, søer eller andet. Udpegninger af både sted og de fysiske elementer kan igen være med til at skærpe dialogen og måske åbne op for nye løsningsrum.

## Hvordan afklarer man hvilket sted og fysiske elementer der er fokus på?

Ofte brugte metoder er kortlægningsværktøjer. At sætte sig ned i fællesskab og kigge på et kort kan være et effektivt værktøj til at få udpeget, hvad der betyder noget for den enkelte, samt et godt udgangspunkt for en dialog på tværs. Det kan også være en effektiv metode til at få afklaret en konkret problemstilling ved at udpege, hvorhenne den konkrete problemstilling er relevant at kigge på. Samtidig kan det også belyse at aktører måske har lignende idéer om en problemstilling, men adskiller sig når det kommer til stedet eller de fysiske elementer. Måske har den ene aktør primært fokus på sø og stiområder, mens den anden aktør også tænker på torvepladsen samt solceller. En god måde at afdække, hvilke fysiske elementer der tillægges betydning i en given lokalitet, er at arrangere gåture i området. Her kan aktørerne sammen bevæge sig gennem landskabet og udpege de steder, der har særlig relevans for dem. Det kan for eksempel være, at én aktør på gåturen fremhæver yngleområder for fugle, en anden peger på endnu ikke udgravede fortidsminder, mens en tredje gør opmærksom på marker, der ofte oversvømmes. På denne måde bliver det tydeligt, hvilke steder og forhold der betyder noget for den enkelte og hvorfor. Denne indsigt kan danne grundlag for en mere meningsfuld og forankret planlægning eller aftale, som tager højde for de forskellige perspektiver.

## EKSEMPEL

## Forskellige perspektiver på STEDET

Som et led i inddragelsesprocessen for helhedsplanen for Gudenåen, blev der i workshops benyttet kort, hvor folk kunne pege og placere sig selv i landskabet. Det gjorde en stor forskel, når det gjaldt om at præsentere sig selv og sine interesser. F.eks. pegede en lodsejer på et naturområde og fortalte om, hvor han plejede at fiske, hvor han boede og hvor trækstien var. En arkæolog brugte modsat kortet til at pege på placeringen af stenalderbopladser. Det affødte også en interessant dialog om, hvordan nogle deltagere havde fokus på ét specifikt sted, mens andre havde fokus på flere forskellige steder.

Samtidig blev det tydeligt, at selv når aktører havde fokus på det samme sted, så var det forskellige fysiske elementer de havde fokus på, såsom en landmand der på et billede udpegede marker og træer som centrum, mens en arkæolog pegede på det der var under jorden - de endnu ikke udgravede fortidsminder.

<!-- image -->

<!-- image -->

27

Formålet med afklaringspunktet 'skala' er at tydeliggøre, hvilken eller hvilke skalaer man selv, og andre, har fokus på. Det er et vigtigt punkt at have fokus på, da skalaen tydeliggør, hvilke samfundsmæssige niveauer et projekt eller samarbejde berører.

## Hvad er skala?

Skala er de forskellige samfundsmæssige niveauer som ens projekt eller samarbejde berører. På figuren til højre kan ses eksempler på forskellige skalaer. Det individuelle niveau henviser til ens egen skala, hvilket f.eks. er ens egen grund, familierytmer eller arbejde. Det lokale niveau henviser ofte til et område indenfor en kommune, hvilket kan være en by, sø eller et lokalsamfund. Det kommunale niveau er herimod hele kommunen og alt der er indbefattet heri. Det regionale niveau, kan f.eks. henvise til det tværkommunale niveau eller et opland. Det nationale niveau er et land, mens det internationale niveau indbefatter flere lande. Det kan være at andre skalaer er relevante i din egen kontekst eller projekt og disse skal derfor kun ses som de mere gængse eksempler.

## Hvordan afklarer man skalaen?

Ved at benytte de forskellige niveauer, kan man både afklare, hvilke niveauer ens projekt eller samarbejde berører, samt hvordan aktører og problemstillinger er knyttet til de forskellige niveauer. Hermed kan man reflektere over, hvordan forskellige skalaer berører ens egne og andres interesser, samt hvordan problemstillinger kan belyses forskelligt ved at inddrage forskellige skalaer. F.eks. kunne en kommunal medarbejder give udtryk for at hun primært arbejdede med, og repræsenterede, det kommunale niveau, men når det kom til en problemstilling som oversvømmelser, gøre det klart at det arbejde også strækker sig ind i det regionale niveau, da oversvømmelser ikke overholder kommuneskel.  Dermed kan man få afklaret og synliggjort misforståelser om skala - f.eks. at en aktør taler om lokal praksis og en anden om national strategi og på denne måde få skabt tværgående løsninger som adresserer flere skalaniveauer. Det er i høj grad et sprængbræt til næste afklaringspunkt, rammerne, for derigennem kan man få beskrevet de enkelte rammer indenfor hver skala.

<!-- image -->

## EKSEMPEL

## Forskellige perspektiver på SKALA

Ved Gudenåen var der mange forskellige skalaer til stede i dialogerne og det var næsten umuligt at tale om den individuelle skala uden også at tale om den internationale skala. Aktørerne var dog ofte ikke klar over at de ofte havde et fokus på forskellige skalaer, og at deres dagligdag også ofte var betinget af forskellige skalaer.

Samtidig kunne problemstillinger se meget forskellige ud alt efter, hvilken skala man tog udgangspunkt ud i. Ved Gudenåen var det særligt oversvømmelser, som var den klimatilpasningsproblematik, man tog udgangspunkt i. Denne problematik kunne se meget forskellig ud alt efter skala.

På det individuelle niveau var det f.eks. et problem for sommerhusejere, hvor kælderen stod i vand og der var økonomi, minder og tryghed på spil. Lokalt kunne det handle mere om f.eks. naboerne på tværs og særlige rekreative områder. Fra et kommunalt perspektiv, kunne det f.eks. omhandle at  genskabe naturområder via vandtilbageholdelse, mulige ændringer i lokalplaner og teknisk infrastruktur. På et regionalt niveau handlede det om at skabe langsigtede løsninger for vandhåndtering på tværs og identificere mulige indsatsområder. Mens der både nationalt og internationalt var lovgivningsmæssige rammer, politiske agendaer og EU projektleverancer, som påvirkede de andre skalaer.

30

Øvelse 1: Individuel øvelse, del 1 (10 min.)

Fx skit fra den her naturtype til en anden naturtype. fra den her mád.

Udlyld jeres tidslinje med de forandringer/bey

Gudenaen har været igennem, som har betydet noget for je!

1 brugte den og arealerne pd, fra den her lov/direktiv til en anden. fra ten her type oversvømmelser til en anden type eller et skift fr

1. Marker disse som forskellige "skift" fra X til X ved Gudenaen og de à

naore arealer - praciser altsa, hvordan / synes del har ændret sid kommuner ti amterne eller noget helt andet der betyder noget for je

fr det har I set med egne ojne, vejret, historier fra familier der har bor

Pravciser så. hvordan I har lagt mærke til det har ændret sig direkte f mellem andre borgere. Eller noget helt ande

der for jer, via malinger, rapporter, undersegelser eller vidensdelinge.

Brug kortet ti at tanke med og markere på, hvis det giver mening. Fy der eller natur der har ændret sig. Eller I kan satte fotos på

Rammer

31

Formålet med afklaringspunktet 'rammer' er at afklare, hvilke rammer der påvirker og betinger samarbejdet, og de problemstillinger man arbejder med. Dette afklaringspunkt er vigtigt at præcisere, da aktører ellers ikke har forståelse for hinandens udgangspunkter og vilkår, hvilket kan lede til misforståelser og konflikter.

## Hvad er rammer?

Inden for konflikthåndtering snakker man om de strukturer der betinger konflikter. Nethe Plenge har f.eks. udarbejdet en model, konfliktens dimensioner, hvori hun udpensler de forskellige konflikter og deres karakteristika. Her er 'den omgivende struktur' de rammer som betinger konflikter (Hammerich & Frydensberg, 2019). Det kan først og fremmest være strukturer som lovgivning, direktiver, nationale agendaer, budgetter, målsætninger, organiseringer, hierarkier i virksomheder eller andet. Men det kan også være ændrede fysiske rammer som f.eks. ændrede nedbørsforhold, effekter af invasive arter eller nye reformer i samfundet (f.eks. kommunalreformen). Kulturelt set kan det være normer eller uskrevne regler i organisationer, religioner eller ideologier. Nogle rammer er mere faste, som lovgivning eller økonomiske begrænsninger, mens andre kan være mere fleksible og åbne for forhandling, f.eks. mødetidspunkter eller rollefordelinger i et projekt.

Ved at få lagt rammerne frem kan der ofte ske en større forståelse for aktørers udgangspunkter, som kan sikre at man undgår at tale forbi hinanden eller at foreslå løsninger, der ikke er mulige i praksis. Samtidig er det vigtigt at få lagt rammerne frem, da rammer ikke blot er noget man tilpasser sig, men også noget man skaber. Nogle aktører har mulighed for i højere grad at definere rammer, og dermed hvad der er muligt at tale om, forhandle om og handle indenfor.

## Hvordan afklarer man rammerne?

Aktører kan med fordel kortlægge både individuelt og i fællesskab, hvilke rammer de og samarbejdet er betinget af. Et godt sted at begynde er med den konkrete problemstilling, man forsøger at løse: Hvilke rammer spiller ind i netop denne sammenhæng - og hvordan påvirker de mulighederne for at arbejde med problemstillingen? Samtidig er det vigtigt at være bevidst om de rammer, der former selve forhandlingssituationen. Er der f.eks. en fast tidsramme man skal forholde sig til?

Et budget, der skal overholdes? Et begrænset antal møder til rådighed? Endelig navigerer aktører også i forskellige strukturelle rammer, som sætter grænser for, hvor fleksible de kan være i en forhandling. En kommunalmedarbejder skal måske forholde sig til lovgivning, politiske beslutninger og faste budgetter, mens en landmand er bundet af EU-støtteordninger, klimaforandringer og familiemæssige rytmer. Derudover, spiller individuelle rammer også en rolle for den enkeltes mulighed for at deltage. Det kan være, man ikke kan mødes på bestemte tidspunkter af døgnet eller året, fordi man har andre forpligtelser, f.eks. i forhold til sæsonbestemt arbejde eller familiære rytmer. Samtidig kan rammer også ændre sig over tid og det er dermed vigtigt at genbesøge og revurdere, hvilke rammer der er på i spil.

## EKSEMPEL

## RAMMER der betinger samarbejdet

Ved arbejdet med helhedsplanen for Gudenåen var der mange forskellige rammer i spil. Landmændene var f.eks. bundet af EU-tilskudsordninger med dertilhørende deadlines, som ofte ikke harmonerede med skiftende miljømæssige forhold i landskabet. Kommunale medarbejdere udtrykte, at de skulle navigere inden for EU-direktiver, national lovgivning og skiftende politiske dagsordener. Samarbejdet på tværs af disse perspektiver var desuden præget af en overordnet tidsramme for at udarbejde det første udkast til helhedsplanen, som skulle nås inden kommunalvalget.

I dialogen mellem aktørerne kom frustrationer over de forskellige rammer ofte til udtryk, men de blev sjældent eksplicit kortlagt. Ofte var aktørerne heller ikke klar over hinandens vilkår og begrænsninger. Derudover fandtes der forskellige fortolkninger af, hvad f.eks. 'lovgivning' konkret indebar, noget, der med fordel kunne have været undersøgt i fællesskab for at åbne op for nye løsningsrum og undgå misforståelser.

<!-- image -->

34

S

Ce la mege la th kett 8

Vandig utes

GRUPPE

Chas ligge s uny,

Mit navn og jeg kommer fra.

adline:

tidslinjer, tidsperspektiver.

I Alti she elens

obiematikker

Tid: Nogle tidslige problematikker der skal loses ift. jeres strategi.

Ex sæsoner, deadlines, tidspres,

Rum: Noget i forhold til selve fulle perpettei por sui)

aus cagula!

Hvad skat der loses i nutiden og fremadrettet for at kunne opnå jeres strategi?

Fakta: Noget vi ikke ved, som vi skal vide ift. jeres strategi?

der currida

er omkring man skal lose? Fx

(Kuldene so do inene atrier der

Ex tilgængelighed, særlige områder/værdier eller

agendaer m.m.

internationale vi skal tanke ind?

Andet?

fortidsminder man vil beskytte m.m

Skala: Noget ifl. det lokale,

Relationer: Noget ift, de nuværende

Rammer: Noget ift. de rammer der kommunale, regionale, nationale og

samarbejder og konflikter? Nye lovgivning, direktiver, EU, nationale

fnnelli opfatten

1 тактил по не назыв

If overr.

f toug ang leice farce forockun

Sudlengel di ck

· uelagig t lar u har tid, tegn og udpeg geme på kortet.

gerne vil have fokus på at udvikle i det valgte wo rudkrlapled

ssring"

relationer vi skal lose? Fx omkring

Козала

samarbejder man kan starte? Nye akterer man kan invitere ind?

- e/ay

NINTISOLL YA NIMILYIAS

Relationer

35

Formålet med afklaringspunktet 'relationer' er at afklare, hvilke relationer der allerede eksisterer, og hvordan disse eventuelt kan forbedres. Det er et vigtigt afklaringspunkt at gennemgå, da allerede eksisterende samarbejdsudfordringer på denne måde identificeres tidligt.

## Hvad er relationer?

Relationer kan ses som de forbindelser der skabes mellem forskellige aktører - både mellem mennesker, men også mellem mennesker og ikke-menneskelige aktører, såsom dyr, planter og teknologi. Det er ikke kun vigtigt at finde en løsning i fællesskab, men også at finde en løsning, som tilgodeser flere behov og interesser. Derfor er opbyggelsen af tillidsfulde relationer også en grundsten i gode samarbejder, da man herigennem kan finde frem til kreative løsninger med merværdi. Samtidig er det vigtigt at kortlægge tidligere konflikter i et område, da disse kan sætte spor i forhandlinger, samt at benytte eksisterende relationer til at åbne forhandlingsrummet op, såsom gode naboskaber.

## Hvordan afklarer man de relationer der er på spil?

I en forberedelsesfase, vil man ofte benytte sig af en interessentanalyse for at afdække, hvilke relationer der er på spil. Oftest fanger en interessentanalyse dog ikke samarbejdsudfordringer i forhold til en konkret problemstilling. En undersøgelse af relationer kan derfor tage sit udgangspunkt i spørgsmål som: Hvilke konflikter er der allerede og hvad omhandler de? Hvordan og om hvad samarbejder aktører allerede? Ligeså er det vigtigt at gøre sig klart, hvis aktører ønske at samarbejde mere med andre og om hvad. Her er en anden måde at afdække relationer på at udarbejde et 'aktørlandskab' , som kan ses oppe i højre hjørne. Her kan man afdække hvilke negative og positive holdninger aktører har til den givne problemstilling og hvilke samarbejder der allerede eksisterer. Man kan også afdække aktører som ikke nødvendigvis har et ansigt, såsom særlige sociale medier eller politiske institutioner (Quitzau et al., 2022). Man kan med fordel herefter gå ind i en 'læringsfase' , hvor man via enten interviews eller workshops får de enkelte aktører til at tegne deres eget aktørlandskab, eller får en gruppe til at tegne et aktørlandskab op i fællesskab. Det kan være med til at aflive eventuelle myter der kan eksistere, om hvem aktører vil og ikke vil samarbejde med, og hvilke problemstillinger man allerede samarbejder om. Læs mere i Quitzau et al. (2022) om, hvordan du kan gribe arbejdet med et aktørlandskab an - du finder linket i litteraturlisten.

Politisk ucrighed

modstridnde

Folkelig

Opbaknina

SAMI

Kommunal udvikling

KOMMUNE

AKTØR LANDSKAB

Styrke berger relation

- rekreativ udvikling aget turisme

oversyemmelse

-Kontrollering at

Folkelig

Grenne lesninges

Rekreativ udvikling

ORMBLNGSCENTRE

Mor Recs fering

Bevaringsverdige

## Afdækning af RELATIONER

Hr. vandudledning

## At afdække relationer internt som forberedelse

MiOTaYLLANO

-Loral opbokning

Inden inddragelsesprocessen på tværs af de syv Gudenå-kommuner blev igangsat, blev der udarbejdet en interessentanalyse på baggrund af interviews med de forskellige kommuner der deltog i  samarbejdet. Herefter blev der udarbejdet et aktørlandskab på baggrund heraf, som blev vist frem på flere forskellige møder. Aktørlandskabet skabte en fælles dialog på tværs af kommunerne om, hvilke eksterne relationer, til f.eks. borgere eller lokale organisationer, der var konfliktfyldte. Det hjalp hermed kommunerne til at identificere og være mere rustede til at klare eventuelle samarbejdsudfordringer. vidensdelinc Sikring at ratur og kulturary

## At afdække relationer med aktører

Samtidig blev følgegruppen til helhedsplanen, bestående af nationale aktører som Danske Vandløb, Miljøstyrelsen og Region Midtjylland, senere i opfølgende interviews inviteret til at tegne et aktørlandskab, hvori de placerede sig selv, deres interesser, samt deres samarbejder og konflikter. Det viste sig i den forbindelse, at der var mange myter til stede. Mange af aktørerne tegnede samarbejder op, som andre aktører havde fortalt ikke eksisterede. Samtidig tegnede aktører relationer op, som de ønskede at opbygge, og pegede på problemstillinger de ønskede at samarbejde om. Det ledte hermed til nye vinkler på, hvordan problemstillinger kunne adresseres og hvordan man kunne  tænke mere på tværs.

<!-- image -->

Lokatiöner arcal

affektion

økonom'

Tradition apbakning

FOR

FALLES

- Leg og laering,

#ilgarngeighed

@konomisk tab i vandet

*LOKALE

Flere brugare

VIRKSOMHEDER

Bedre vandmilje

Bedre mobiltet/

Rekreatw vaviküng'

infrastruktur

BRUGERE

OPLAND

AF A OG

·Iguenge lga vand

· Tab af bruger tradition

GUDENÅEN

VISION

Godk histe

· Nuanceret de

· Konfukt tabat

netwerK

socialt

f

splittese SoMle

Færre orealer

ØkonoMisk tab

<!-- image -->

Tid

39

Formålet med afklaringspunktet 'tid' er afklare, hvilke tidslige faktorer og perspektiver der betinger og er på spil i et samarbejde. Det er vigtigt, da tidslige faktorer kan blive til benspænd i et samarbejde, hvis ikke de bliver udfoldet og reflekteret kritisk over.

## Hvad menes der med 'tid'?

Tid kan være en svær ting at præcisere, særligt fordi mange af os ikke er vant til at sætte spørgsmålstegn ved tidslige faktorer. Vi tænker ofte på tid, som det vi ser på vores ure, og som sørger for at synkronisere de fleste af vores daglige praksisser. Tid er dog mere og andet end uret der slår. Det er også de kropslige rytmer vi har, f.eks. ens følelse af sult eller sygdom, familiære rytmer vi tilpasser os, om det er barnedåb, bryllup eller børnenes fritidsaktiviteter, til naturens rytmer, som solnedgang og solopgang, eller hvordan klima og vejr former den måde vi koordinerer med vores omgivelser. Tid kan også handle om deadlines, tempo og timing - hvor hurtigt skal det gå og hvornår skal det ske? Vi taler også ofte om 'fortid' , 'nutid' og 'fremtid' , alle former for tider, som vi alle kan opfatte forskelligt, og som kan skabe gnidninger i vores samarbejder. På den måde findes der ingen universel 'tid' , da tiden er relativ og skifter alt efter, hvilket perspektiv der ser.

## Hvordan afklarer man tidslige aspekter?

Da tid ofte bliver taget for givet som noget enten universelt eller abstrakt, er det også svært at reflektere over og sætte spørgsmålstegn ved (Adam, 1998). Derfor er det nødvendigt at kultivere, hvad Jensen (2023) har kaldt for en 'tidslig opmærksomhed' , hvilket betyder at vi skal tillære os at reflektere over de tidslige faktorer som vi er en del af og skaber - om det er deadlines, arbejdsrytmer eller skiftende vejr. Det betyder også at det ikke altid er gennem samtale alene vi er i stand til at reflektere over tid. Igennem Jensens (2003) PhD projekt fandt hun f.eks. ud af at øvelser, hvor folk skulle tegne tidslinjer, årshjul og sæsoner der betød noget for dem, satte gang i en række nye refleksioner over, hvordan man f.eks. så på fortid, nutid og fremtid. Andre forskere har også prøvet at eksperimentere med historier, hvor man skal prøve at sætte sig ind i andre aktørers tidslige perspektiver - om det er træet, åen eller kroejeren - for at forsøge at åbne for nye måder at tænke om fremtiden (Facer, 2023). Sociologen Dan Ryan har samtidig påpeget, at tid sjældent er noget, vi aktivt reflekterer over, selvom tidslige konflikter er en naturlig del af, samarbejder på tværs af forskellige perspektiver og organisationer. Ifølge Ryan (2008) er organisationer kendetegnet ved en række forskellige tidslige strukturer: tilbagevendende cyklusser (f.eks. kommunalvalg eller bevillingsperioder), forudsete og uforudsete begivenheder (f.eks. deadlines, politiske kriser eller dødsfald), samt en bestemt tidslig orientering (f.eks. tempo, timing eller tidshorisont). Disse tre punkter kan med fordel benyttes til at kortlægge - f.eks. i en forberedelsesfase - hvor der er tidslige forskellige der har potentiale til at blive til benspænd i en samarbejdsproces. Det er ofte vigtigt, da man ofte har helt forskellige tidslige perspektiver på et givent emne (se eksempelboks), er rammesat af forskellige deadlines og ikke har samme syn på, hvor lang tid en proces skal tage og hvor langt ind i fremtiden den skal gå.

## EKSEMPEL

## Forskellige TIDSLIGE perspektiver

I en online workshops i 2020 blev aktører bedt om at se 20 år frem, og pege på, hvordan de mente Gudenåen-landskabet så ud i den fremtid. Her blev der f.eks. snakket om natur og hvilke naturtyper man ønskede sig i fremtiden.

Her blev det efterfølgende klart at aktørers forskellige syn på natur også skyldes deres forskellige tidslige perspektiver. Når en landmand svarede på, hvilken natur han ønskede sig, talte han f.eks. om at vende tilbage til nogle naturtyper han selv, eller generationerne før ham, havde oplevet ved åen. Samtidig svarede repræsentanten fra den lokale miljøforening modsat, at man ønskede at vende tilbage til en oprindelig natur inden man var begyndt at opdæmme Gudenåen. Hvortil den lokale arkæolog, svarede at man ønskede at vende tilbage til det fleksible forhold til åen, som man havde i stenalderen, hvor man flyttede sig efter åen og ikke omvendt.

Derfor talte aktørerne forbi hinanden, da de ikke var opmærksom på, at de tog udgangspunkter i helt forskellige fortider, når de forestiller sig fremtiden.

<!-- image -->

42

Fakta

43

44

Fortid penaL 700

PETER SMANN ERIKSEN

Mit navn og jeg kommer fra:

Ejeri Fskent

*anorarte hara i danske g 1950,

r sl no andre

Til sas n vert lorg Mocarber ter su

urede kendekbet tand- af Gudernen V. Taue %,

vane feriefora hver plad

, intelig vau, w

Formålet med afklaringspunktet 'fakta' er afklare, hvilke forskellige former for viden der er på spil, og hvilke fakta man skal afsøge i fællesskab. Dette er et vigtigt afklaringspunkt, da man ofte i et  samarbejde sidder med forskellige idéer om, hvad fakta er og hvad man gerne vil vide mere om.

## Hvad er fakta?

Fakta kan betyde noget forskelligt alt efter perspektiv og kontekst. Ofte når man snakker om fakta, falder tankerne måske let på noget der kan laves om til konkrete tal, altså de mere kvantitative undersøgelser. Fakta kan dog både bero på f.eks. tekniske undersøgelser, interviews, fotos eller arkivmateriale. Når man derfor sidder ved et forhandlingsbord, kan der måske allerede fra starten af være en uenighed om, hvad fakta er og hvad der er rigtigt eller forkert i forhold til ens problemstilling. Derfor kan man få meget ud af at afsøge, hvad aktører allerede ved, hvad de baserer det på og hvad man kan blive enige om i fællesskab.

## Hvordan afklarer man forskellige former for 'fakta'?

Indenfor de interessebaserede forhandlingsformer taler man om 'Joint Fact Finding' , eller 'Fælles Fakta Søgning' på dansk (P2, oversat 2020). Det betyder i bund og grund at man arbejder sammen om at finde frem til fakta, der kan belyse ens problemstilling. Det handler derfor om både at dele den viden man allerede sidder inde med hver især, f.eks. forskellige undersøgelser af alt fra vandkvalitet til aktørperspektiver, og samtidig finde ud af, hvad man ønsker at finde ud af i fællesskab. Herefter kan man påbegynde en proces, hvor man bliver enige om, hvad man vil basere fakta på, hvor man vil søge efter fakta, samt hvad ens produkt skal munde ud i. Er det f.eks. en undersøgelse man gerne vil have udført hos en rådgivningsvirksomhed? En undersøgelse af lokale aktørperspektiver? Det handler altså om at arbejde på tværs af forskellige fagligheder og perspektiver for at finde fakta og fortolke dem i fællesskab (Saarikoski, 2024). Herefter kan man så evaluere på sine fund i fællesskab og finde ud af om flere runder af fælles faktasøgningsprocesser skal igangsættes. På denne måde får man skabt en fælles platform for viden, som har potentialet til at mindske uenigheder om hvad fakta er og beror på.

## EKSEMPEL

## Workshop om FAKTA

På en workshop i foråret 2022, deltog 15 aktører involveret i arbejdet omkring helhedsplanlægningen. Aktørerne havde fra starten af udtrykt et ønske om at der skulle 'fakta på bordet' , men havde samtidig meget forskellige billeder af, hvad fakta var, og hvad der var rigtigt og forkert. Her blev de derfor ført igennem en 'fælles fakta søgnings' øvelse, hvor de blev spurgt ind til:

1. Hvad ved I allerede hver især - og hvad grundlag baserer I det på?
2. Hvad kan I blive enige om af fakta fra det I allerede ved?
3. Hvad er I uenige om - og er der noget af det I er uenige om, som I gerne vil finde ud af i fællesskab?
4. Hvad vil I gerne finde ud af i fællesskab, som I ikke ved? Og hvor vil I søge den viden?

Her fandt aktørerne ud af at uenigheder kunne løses ved at søge fakta i fællesskab. Her blev der f.eks. sagt af en deltager - 'jamen okay, hvis vi fortolker lovgivningen forskelligt, skal vi så ikke bare sætte os ned i fællesskab og finde ud af det?' .

46

Hvordan kan værktøjet bruges?

47

I håndbogen tages udgangspunkt i John Foresters, professor ved Cornell University, forskning omhandlende blandt andet dialog, debat og forhandlinger i planlægningssammenhænge (Forester, 2009). Her peger han på at der er fem overordnede faser, man skal medtænke i forhandlingsprocesser:

1. Konfliktvurdering- og analyse (forberedelsesfase)
2. Invitere og samle aktører (stagingfasen)
3. Etablering af læringsrum (læringsfasen)
4.  Forhandlinger (forhandlingsfasen)
5. Implementering eller endnu en forhandling (implementeringsfasen)

Det betyder først og fremmest at forhandlingsværktøjet kan benyttes i en forberedelsesfase. Her tages der udgangspunkt i en lidt bredere forståelse af forberedelse end blot konfliktvurdering- og analyse hos Forester, hvor man også kan benytte værktøjet til at klarlægge, f.eks. hvilke problemstillinger man selv vil have fokus på og hvem man ønsker at samarbejde med. Det kan også være en facilitator der vil forberede sig til en inddragelsesproces og i den forbindelse bruger de forskellige afklaringspunkter til enten af afdække, hvad man tror aktører tænker om hvert punkt, hvorefter man så kan bruge efterfølgende møder med de aktører til at kvalitetssikre, hvad der er på spil hos den enkelte. Ved at afklare de forskellige punkter i forhandlingsværktøjet i en forberedelsesfase, kan man derfor finde ud af hvem det giver mening at invitere og samle (stagingfasen).

Mens forhandlingsværktøjet kan bidrage til alle af Foresters forskellige faser, er det dog udviklet med det formål primært at bidrage til læringsfasen. Læringsfasen indebærer, at aktører mødes og lærer om hinandens perspektiver og interesser for på denne måde også at skabe en forståelse på tværs og ændre aktørers fastlåste perspektiver. Samtidig indebærer det også at man i fællesskab lærer om de sociale, politiske og miljømæssige faktorer der er på spil, og omkring de strukturer, f.eks. lovgivning eller politiske agendaer, som rammesætter processen. Fra læringsfasen kan man forsætte ind i forhandlingsfasen, hvor man søger at finde nogle løsninger med merværdi. Alt efter ens tid og ressourcer, kan man dog også 'bare' benytte værktøjet i én af faserne. Lad os sige at man kun kan nå at afholde én workshop, så kan det være at man er nødsaget til at gå direkte til forhandlingsfasen. Herudover består rigtig mange projekter - om det er forhandlinger, samskabelse - eller blot inddragelse af borgere eller borgerkontakt - af en mindre eller større grad af formidling og kommunikation udadtil. Hertil kan værktøjet også bruges i det vi kunne tilføje som en formidlingsfase. Det kan f.eks. være at man vælger at medtage punkterne i en overordnet kommunikationsstrategi.

Ud fra de forskellige måder at bruge forhandlingsværktøjet på, er der på denne måde også forskellige målgrupper for værktøjet. Er det en facilitator der skal benytte værktøjet? Så skal det højst sandsynligt bruges i mange af Foresters faser. Det samme gælder sig, hvis man selv er deltager i en forhandlings- eller inddragelsesproces, hvor man kan benytte værktøjet til først at gøre sine egne holdninger til afklaringspunkterne klart og herefter udforske dem i fællesskab. Mens en kommunikationsansvarlig muligvis er med i mindre grad af de ovenstående faser, alt efter projektets kompleksitet. I nedenstående tabel er en opsummering af, hvordan værktøjet kan benyttes i forbindelse med forskellige faser:

|                  | Forberedelses­ fasen                                                                                                                        | Læringsfasen                                                                                                                                                                                                 | Forhandlings­ fasen                                                                                                                                                      | Formidlings­ fasen                                                                                                      |
|------------------|---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| Hvem og hvornår? | Anvendes af en facilitator/pro- jektleder/ deltager som en intern forbere- delse inden en forhandling.                                      | Aktører mødes og lærer om hinandens inte- resser og per- spektiver, inden en forhandling begyndes.                                                                                                           | Aktører bruger selve afkla- ringspunkterne direkte under en forhandling til at forhandle ud fra.                                                                         | En kommunika- tionsansvarlig bruger afkla- ringspunkterne til at kommu- nikere inden, under eller efter en forhandling. |
| Hvorfor?         | For at afklare egne og an- dres potentielle perspektiver på afklaringspunk- terne samt af- klare hvem der skal inviteres til et samarbejde. | For at lære om de sociale, po- litiske og miljø- mæssige fakto- rer, samt hvad der er på spil for den enkelte, og hvordan man herud- fra kan skabe nogle løsninger med merværdi i selve forhand- lingsfasen. | For at mindske fejlkommuni- kation under en forhandling kan punkterne benyttes til at forhandle ud fra, hvad det er man ønsker at have fokus på/ ikke vil have fokus på. | For at undgå misforståelser udadtil kan punkterne med fordel bruges til at målrette kom- munikationen.                  |
| Hvordan?         | Udfyldelse alene eller i intern gruppe. Kvalitetssikring igennem spør- geskema eller interviews.                                            | Igennem møder/work- shops.                                                                                                                                                                                   | Igennem møder/ work- shops.                                                                                                                                              | Igennem et væld af infor- mationskanaler f.eks. mails, nyhedsbreve, borgermøder, videoer, pod- casts m.m.               |

50

Afslutningsrefleksion fra gruppens ovelser:

Én eller to fra hver gruppe deler hovedpointerne

· Hvad er jeres strategi?

· Hvor var gruppen enige?

· Hvilke handlinger skal | tage for at nă derhen.

· Hvor var gruppen uenige og hvad er der på "p-

· Hvad har gruppen forpligtet sig på?

pladsen*?

· Kan vi tænke på tværs af grupperne i videre forpligtelser? (dialog-gruppe?)

· Nogle fra salen der har kommentarer til den enkelte gruppe?

http://www.drawtoast.com/gallery.htmia.yjh1uerMJPa

Næste skridt

51

Et oplagt næste skridt er selvfølgelig at prøve forhandlingsværktøjet af. Se hvordan det fungerer i forskellige sammenhænge, hvilke afklaringspunkter der giver mening, hvornår og i hvilke faser, og om der er en særlig rækkefølge det kan benyttes i. Husk at det er et dynamisk værktøj og brug afklaringspunkterne, eller dele af dem, som det giver mening i lige præcis din sammenhæng, forhandling eller projekt.

Når værktøjet benyttes, kan man eventuelt tænkte på det som forskellige faser. F.eks. kan man have en struktur såsom:

1. Intern fase - her sidder man alene eller med en intern gruppe og udfylder de forskellige afklaringspunkter eller dele af dem.
2.  Læringsfase - her sidder man med dem man skal samarbejde med og lærer om deres holdninger til afklaringspunkterne eller dele af dem.
3. Forhandlingsfase - her bliver man enige om, hvad ens fælles retning ift. en problemstilling ud fra de forskellige afklaringspunkterne eller dele af dem er.
4. Formidlingsfase - her kommunikerer man ud om de forskellige afklaringspunkter, eller dele af dem, til dem som ens projekt eventuelt berører eller som man ikke har samarbejder med.

Her kan der godt være mange gentagelser af de forskellige faser, f.eks. kan man godt have flere revideringsfaser, hvor man går tilbage i f.eks. et skema man har konstrueret og ændrer på ens afklaringspunkter. Eller man kan have mange forskellige forhandlingsfaser, alt efter hvor hurtig man er til at blive enige om en fælles retning for, hvad man gerne vil arbejde med og hvilken retning man gerne vil gå. Ligesom man også kan kommunikere ud i forskellige stadier af ens projekt.

Prøv det af, revider - og meld meget gerne tilbage, hvordan det fungerer!

<!-- image -->

Litteratur

55

Adam B. (1998) Timescapes of Modernity. The Environment and Invisible Hazards. London: Routledge.

- Burgess, G. & Burgess, H. (2022). Moving Beyond Intractability. Se side: https://www.beyondintractability.org/
- Center  for  Konflikthåndtering  (2023).  Videnscenter  om  konflikter.  Se:  https://konfliktloesning.dk/videnscenter/
- Facer, K. (2023). Possibility and the temporal imagination. Possibility Studies & Society, 1(1-2), 60-66.

Fisher, R., Ury, W. L., & Patton, B. (201 1). Getting to yes: Negotiating agreement without giving in. Penguin.

- Forester, J. (2009). Dealing with difference: Dramas of mediating public disputes. Oxford University Press.
- Hammerich, E. & Frydensberg, K. (2019). Konflikt og Kontakt. Om at forstå og håndtere konflikter. CFK Center for Konfliktløsning og Hovedland.
- Helde, M. L. (201 2). Dialoghåndbogen - kunsten at føre dialog og facilitere dialogworkshops. Hovedland, DUF - Dansk Ungdoms Fællesråd og CFK - Center for Konfliktløsning. Kan findes her gratis: https://duf.dk/fileadmin/user\_upload/Editor/documents/International/Publikationer/DialogHa-andbog\_DK\_new.pdf
- Jensen, M. (2022). Workshops om fortidens, nutidens og fremtidens Gudenå-landskab: fra Silkeborg til  T angeværket. Se link til rapport her: https://www.c2ccc.eu/siteassets/c2ccc/produkter/jensen-miriam\_opsamling-pa-workshops\_silkeborg-til-tangevarket\_2022.pdf
- Jensen, M. (2023). Negotiating time and temporalities in a disturbed river landscape: Reorienting deliberative planning towards temporal mismatches and conflicting temporalities. Aalborg Universitetsforlag. https://doi.org/10.54337/aau741618090
- P2. (2020). Kort om teori i forhandlingsmetoden Connective Negotiation (Oversat og fordansket af Marianne Godt Hansen, Pernille Krüger Mertz og Dorthe Selmer). C2C CC. https://www.c2ccc.eu/ siteassets/c2ccc/falles-materiale/danske-foldere/undervisningsmateriale-oktober-2020-final.pdf
- Ryan, D. (2008). Emergent temporal effects in community initiatives. Sociological Perspectives, 5 1(1), 139-162. https://doi.org/10.1525/sop.2008.51.1.139
- Saarikoski,  H.,  Vikström,  S.,  &  Peltonen,  L.  (2024).  Knowledge  co-production  around  the  cormorant-fishing  conflict  using  a  joint  fact-finding  approach.  Environmental  Science  &  Policy,  1 5 1(0). https://doi.org/10.1016/j.envsci.2023.103628
- Susskind, L., & Field, P. (1996). Dealing with an angry public: The mutual gains approach to resolving disputes. Free Press.
- Quitzau, M.-B., Hoffmann, B., Olsen, A. V., Jensen, M., & Rietti, A. (2022). Aktørkortlægning og værdiskabende klimatilpasning: nye metoder til strategisk planlægning. Institut for Planlægning, Aalborg Universitet.

<!-- image -->

## Eksempler på værktøjer til hvert afklaringspunkt

Her finder du en række supplerende værktøjer, som man kan benytte i en proces, for at få afklaret de forskellige punkter. Det er dog vigtigt at tilpasse øvelserne til den konkrete kontekst, de skal anvendes i - og de er derfor kun ment som inspiration.

59

<!-- image -->

Land-

Oplevelser

## Bilag 1

Lokal- samfunds

udvikling

Nye aktører eller

foreninger

## Problemstilling

Det kan være en fordel at designe både individuelle og fælles refleksionsøvelser, hvor deltagerne først arbejder med overordnede tematikker og dernæst præciserer konkrete problemstillinger i relation til disse. Dette kan for eksempel gøres ved hjælp af en simpel 'omvendt trekant' (som vist her til højre), eller ved at anvende forskellige dialogbrikker (nederst til højre), der kan bruges til at målrette samtalen. Brikkerne kan desuden fungere som afsæt for at undersøge, hvilke temaer der vækker genklang hos forskellige aktører. Konstruer de brikker, som giver mening i din sammenhæng.

Erhvervs-

Herudover har det hollandske firma P2 også udarbejdet en 'interesse-problemstilling' matrix (P2, oversat 2020). Den kan man bare bruge i en forberedelsesfase, eller i en læringsfase, for at skabe et overblik over aktører igennem de interesser, som de knytter til forskellige problemstillinger. Værktøjet kan derfor være brugbart til at skabe et overblik over, hvor interesserne er de samme og hvor de ikke er i forhold til en konkret problemstilling. Se matrixen i det nedenstående (P2, oversat 2020): miro

| Aktør   | Problemstilling 1   | Problemstilling 2   |
|---------|---------------------|---------------------|
|         | Interesse           | Interesse           |
|         | Interesse           | Interesse           |

<!-- image -->

## Bilag 2 Sted

Stedet kan udforskes via gåture, hvor man får de forskellige perspektiver på et sted frem. Herefter kan de forskellige perspektiver f.eks. overføres til et kort. Kortlægningsværktøjer af stedet kan have mange forskellige udtryk. Det kan f.eks. ske ved at aktører i fællesskab udpeger steder og fysiske 'ting' , f.eks. fuglehuse, stisystemer eller andet, på et digitalt eller fysisk kort. Det kan også ske som en visualisering af problemstillingerne og deres fysiske forankring i et område. Det kan også være digitalt via hjælpeværktøjer som GIS eller MIRO, hvori kortet enten er forberedt på forhånd, i fællesskab eller efterfølgende af en facilitator eller deltager. Herudover findes der også følgende værktøjer fra AVRA-projektet på Aalborg Universitet, der kan være behjælpelige til at skabe et stedsligt overblik (Quitzau et al., 2022):

- f Digital stedsanalyse - undersøg de tilgængelige kort over området, f.eks. kort der viser befæstede arealer, rekreative områder eller kulturhistorisk værdifulde steder
- f Hotspot kortlægninger - at kortlægge 'hotspots' , f.eks. steder i landskabet, hvor der er mange aktiviteter. Det kan f.eks. være konkret steder, hvor der både er sheltere, fiskeriaktiviteter og lokale erhverv. Et eksempel kunne være Uldum Kær, som er et 'hotspot' i Hedensted Kommune, da der her er en samling af forskellige aktiviteter på ét område. Se flere spændende metoder og lær mere om disse i AVRA håndbogen - findes i litteraturlisten (Quitzau et al., 2022).

## Bilag 3 Skala

Det man ofte vil opleve når man taler om skala, er at det er nemmere at drøfte sammen med nogle af de andre afklaringspunkter. Brug derfor denne i kombination med nogle af de andre værktøjer.

Som nævnt under afklaringspunktet om skala, kan den simple model til højre fungere som udgangspunkt for  en  samtale om skalaforståelse. Der findes dog også en række andre værktøjer til at arbejde med skala - for eksempel diagrammer eller grafer, hvor skalaniveauer indgår som akser. En akse kan f.eks. repræsentere det lokale niveau, mens den anden viser det globale. På den måde kan man enten placere sig selv i forhold til skalaerne eller bruge modellen til at tydeliggøre forskellige dimensioner af en given problemstilling ved at analysere den på tværs af skalaniveauer.

<!-- image -->

## Bilag 4

## Rammer

En øvelse til at udforske rammerne kunne være at placere det, man ønsker at diskutere rammerne ud fra, inden for en cirkel, som symboliserer de betingelser, den enkelte aktør, problemstillingen eller stedet er underlagt. Se en simpel visualisering nedenfor:

<!-- image -->

På denne måde kan man for eksempel lade en aktør sidde individuelt og reflektere over, hvilke rammer der præger eller påvirker vedkommendes hverdag, og hvordan disse hænger sammen med problemstillingen. Rammerne kan herefter skrives ud omkring cirklen. Man kan også anvende samme metode ved at placere andre elementer i cirklen og i fællesskab drøfte, hvad der betinger eller sætter rammerne for f.eks. et projekt eller samarbejde.

Politisk uenighed

tito

Rekreativ udvikling

AKTØR LANDSKAB

konturrence.

kommunal udvikling politisk

uenighed

·Styrke berger relahor

· re kreativ udvikling

-#get turisme oversvømmelse

-.kontrollering at

Folkelig apbakning

## Relationer

/ modstridende

DMDLNGSCENTRE

Mor bects fering

KRO

Bevaringsværaig.

Lokationer

Tebat:

AKonomI

arca affektion

natur of kull

· Sikring 2t

FOR

FALLES

-Leg og loe ring mgl. filgengeighed

@kondmisk tab hl vandet

"LoKALE

Flere brugere

VIRKSOMHEDER

Bedre vandmilje infrastruktur

Rekrestiv velvikling'

Bedre mobiltet/

BRUGERE

AF A OG

GUDENAEN

VISION

· Gode histo

· Nuenceret dNg

Medpar

Konfukt tabot

spitale SoMle

Kortlægning af aktører sker ofte i Excel i den traditionelle 'interessentanalyse' . Et værktøj der kan supplere sådan en kortlægning kan dog være et 'aktørlandskab' (se et eksempel fra Gudenåen under denne tekst). Et aktørlandskab kan benyttes til at visualisere aktører ud fra f.eks. en problemstilling, men også ud fra en vision til et projekt eller en specifik løsning. Her kan man så tegne aktørerne op og deres enten negative eller positive holdninger. Samtidig kan man f.eks. få visualiseret aktørerne i forhold til stedet, skalaen eller deres samarbejder og konflikter med hinanden. Der er mange muligheder og dette kan også godt ske enten i hånden eller digitalt via et program som GIS eller MIRO. Se mere i håndbogen fra AVRA (Quitzau et al., 2022), som du finder i litteraturlisten. LODSEJEK · attektion · Tradition vade mert mgl. veliditet

Modeller

CI2 : Gudenaen

- naturligi forled idensdelin

Sikring at ratur og Kulturery

<!-- image -->

Socialt

Folkelig

Opbakning

## Bilag 5

f

## Bilag 6 Tid

Som nævnt under punktet om tid, kan det være vanskeligt at reflektere over tidslige faktorer og perspektiver udelukkende gennem samtale. Det kan derfor være en fordel at udvikle øvelser, der understøtter både individuel og fælles refleksion.

Man kan f.eks. tage udgangspunkt i en kalender og bruge den som ramme for en samtale om deltagernes forskellige tidsopfattelser - fx hvornår på året man typisk oplever tidspres, hvilke tidspunkter på dagen der egner sig bedst til møder, eller hvornår deadlines helst skal placeres. Derudover kan man kortlægge forskellige holdninger til projektets tempo, deadlines, tidspunkter for konkrete aktiviteter og den ønskede tidshorisont. En sådan øvelse kan bidrage til at identificere og adressere potentielle tidslige uoverensstemmelser. I forbindelse med inddragelsesprocessen til helhedsplanen for Gudenåen designede Jensen (2022) - forfatteren til denne tekst - en række workshops, hvor tid blev anvendt som et greb i forhandlingerne for at ændre dialogen på tværs af aktører (se mere i ressourcelisten: Jensen, 2022). Heraf udsprang en række værktøjer, som kort introduceres herunder (se mere i: Jensen, 2022). Først denne simple tidslinje:

Gruppenummer:

Fortid

Fremtid

<!-- image -->

Øvelsen havde til formål at få deltagerne til at reflektere over, hvordan de begyndte deres fortælling om Gudenåens forandringer forskellige steder og hvordan netop udgangspunktet for historien påvirkede deres ønsker og forestillinger om Gudenåens fremtid. I den anden workshop, skulle aktørerne først individuelt tegne og sætte post-its på et årshjul, hvortil der var en række spørgsmål om f.eks. 'hvornår relevante sæsoner begynder og slutter', 'hvad der markerer relevante sæsoner - f.eks. vejret, aktører eller deadlines' eller 'hvornår oplever du tidspres'. Se et eksempel på en øvelse herunder:

<!-- image -->

navn og hvor jeg kommer tra \_

fremtidsperspektiv:

rdan ser fremtidens Gudenå ud (og landskabet

Denne øvelse skulle sætte fokus på deltagernes forskellige brug af åen og dens områder, og var på denne en anden måde at præsentere deltagernes interesser på. Øvelsen skulle herefter deles i en grupper, hvor aktører blev sat til i fællesskab at reflektere over, hvorfor de f.eks. oplevede forskellige tidspres, hvordan man kunne planlægge på andre måder osv. I den tredje workshop, blev deltagerne bedt om først at vælge deres eget fremtidsperspektiv, som de herefter skulle sætte sammen med deres ønsker til fremtidens Gudenå. Se øvelsen herunder:

<!-- image -->

Herefter blev deltagerne bedt om at udarbejde en fælles vision for Gudenåen, hvori de blev enige om og forhandlede - sig frem til et fælles fremtidsperspektiv. Heri præciserede de også nogle tematikker og problemstillinger, som de ønskede at arbejde med. Ud fra deres fælles fremtidsperspektiv og vision, skulle de derefter udarbejde en såkaldt 'backcasting' øvelse - en øvelse, som ofte er brugt i fremtidsorienterede workshops, se eksempel herunder:

<!-- image -->

Øvelsen går ud på at se 'tilbage' fra ens ønskede fremtid og identificere, hvilke problematikker man skal løse for at nå hen til ens vision for fremtiden. Her kan man f.eks. bede aktørerne om eksplicit at forholde sig til de syv afklaringspunkter, som præsenteres i denne håndbog. Det kan for eksempel ske ved at spørge, om der er tidslige problematikker eller rammer, der skal håndteres, før man kan realisere sin vision.

## Bilag 7 Fakta

I fælles fakta søgningsprocesser kan man for eksempel udskrive en model, som den nedenfor, og lade deltagerne starte med individuelt at reflektere over de første kolonner. Derefter kan de to sidste kolonner diskuteres i grupper eller i plenum.

| Hvad ved I allerede hver især - og hvad grundlag baserer I det på? Hvad er fakta for jer hver især?   | Hvad vil I gerne vide mere om hver især?   | Hvad kan I blive enige om af fakta?   | Hvad vil I gerne finde ud af i fællesskab?   |
|-------------------------------------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------------|---------------------------------------|----------------------------------------------|

## Bilag 8

## Udskrivningsvenligt forhandlingsværktøj

SKALA

Hvilken skala har man/vil man have fokus på?

RELATIONER

Hvordan samarbejder man allerede, hvad samarbejder

man om og hvordan kan disse evt. forbedres?

FAKTA

Hvilke forskellige fakta er på

spil, hvad er man enige/uenige om - og hvad vil man vide

mere om i fællesskab?

<!-- image -->

FORHANDLINGSVÆRKTØJ

Gensidige Gevinster