<!-- image -->

## Af hensyn til automatisering

Tillid og mistillid i forbindelse med digitaliseringen af det offentlige ejendomsvurderingssystem i Danmark

Vestergaard, Mads; Pedersen, Esther Oluffa

Published in: Nordisk Administrativt Tidsskrift

DOI:

10.7577/nat.6026

Publication date: 2025

Document Version Også kaldet Forlagets PDF

## Citation for published version (APA):

Vestergaard, M., & Pedersen, E. O. (2025). Af hensyn til automatisering: Tillid og mistillid i forbindelse med digitaliseringen af det offentlige ejendomsvurderingssystem i Danmark. Nordisk Administrativt Tidsskrift , 102 (3). https://doi.org/10.7577/nat.6026

## General rights

Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.

- Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.
- You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain.
- You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal.

## Take down policy

If you believe that this document breaches copyright please contact rucforsk@kb.dk providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim.

<!-- image -->

<!-- image -->

ISSN: 2246-1310

Vol 102, No 3 (2025)

Fagfællebedømt videnskabelig artikel

## Af hensyn til automatisering: Tillid og mistillid i forbindelse med digitaliseringen af det offentlige ejendomsvurderingssystem i Danmark

Mads Vestergaard* og Esther Oluffa Pedersen**

## Sammendrag

Det nye digitale offentlige ejendomsvurderingssystem i Danmark har mødt markant kri7k, og det er blevet påpeget, at processen omkring offentliggørelsen af foreløbige ejendomsvurderinger for 2022 kan have bidraget 7l at undergrave borgernes 7llid 7l ska@emyndighederne. Det står i kontrast 7l det primære formål med projektet, som siden igangsæ@elsen i 2013, har været at genskabe borgernes 7llid 7l de offentlige ejendomsvurderinger. Denne ar7kel undersøger beslutningsprocessen omkring og udmøntningen af det nye ejendomsvurderingssystem med særligt fokus på offentliggørelsen af de foreløbige 2022-vurderinger. Som metode anvendes kvalita7v indholdsanalyse af empirisk materiale, der består af offentligt 7lgængelige dokumenter relateret 7l ejendomsvurderingssystemet. Analysen iden7ficerer fem kriterier for et 7llidsskabende system, som eksperter, lovgivere og myndighederne har fremsat, og det belyses hvordan processen omkring offentliggørelsen af de foreløbige 2022-vurderinger har fejlet på alle fem. Resultaterne af analysen diskuteres i lyset af det, som præsenteres som en panoramisk opfa@else af 7llid, ifølge hvilken 7llid er et komplekst fænomen med forskelligartede 7llidsrela7oner, såsom 7llid 7l andre mennesker, 7llid 7l ins7tu7oner og 7llid 7l teknologi, her i form af 7llid 7l digitalisering og automa7sering af vurderingsbeslutningerne. Et aspekt

*Mads Vestergaard er postdoc på Roskilde Universitet, InsItut for KommunikaIon og HumanisIsk Videnskab.

Epost: mvestergaard@ruc.dk

ORCID: h5ps://orcid.org/0009-0005-8944-1973

**Esther Oluffa Pedersen er lektor på Roskilde Universitet, InsItut for KommunikaIon og HumanisIsk Videnskab. Epost: estherop@ruc.dk

[h5ps://doi.org/10.7577/nat.6026](https://doi.org/10.7577/nat.6026)

af 7llidsopfa@elsen er, at der kan udvises for meget 7llid, og at det kan gøre én for sårbar overfor risici. Ar7klen sandsynliggør, at for meget 7llid 7l digitalisering og automa7sering hos en række aktører har bidraget 7l at skade borgernes ins7tu7onelle 7llid 7l ska@emyndighederne.

Nøgleord: digitalisering, ejendomsvurdering, indholdsanalyse, ins7tu7onell 7llid, 7llid 7l digitalisering

## 1 Indledning

Siden 1999 er der årligt blevet gjort status over digitalisering i Danmark. I 2024 i Redegørelse om Danmarks Digitale Udvikling betones, at rapporten 'fokuserer både på digitaliseringens muligheder og udfordringer' (Digitaliserings- og Liges7llingsministeriet 2024, 8). Et fokuspunkt er 7llid, der ifølge rapporten er af 'afgørende betydning for sammenhængskraTen i samfundet og gør det le@ere for borgere og myndigheder at samarbejde i hverdagen' (ibid., 23). Tillid fik en prominent rolle i dansk digitaliseringspoli7k i midten af 2018, hvor der kan konstateres en forandring i de officielle na7onale, lokale og fællesoffentlige digitaliseringsstrategier (Vestergaard 2022). Fra begyndelsen af 2010'erne var fokus på tværs af skiTende regeringer og folke7ngsflertal primært på has7g digitalisering med en ambi7on om at være digital forløber . Men fra 2018, i kølvandet på skandaler som Cambridge Analy9ca, blev en central målsætning at fastholde og styrke befolkningens 7llid 7l den offentlige sektors digitalisering for fortsat at kunne holde et højt digitaliseringstempo (Regeringen 2018). Indikatoren for 7llid 7l offentlig digitalisering generelt var her befolkningens 7llid 7l det offentliges behandling af persondata.

Ud over 7llid 7l det offentliges håndtering af personlige oplysninger måles der i 2024 også på befolkningens generelle 7llid 7l 'offentlige digitale løsninger' som indikator for befolkningens 7llid 7l digitaliseringen af den offentlig sektor generelt (Digitaliserings - og liges7llingsministeriet 2024, 9; 2024a; Ritzau 2024). Offentlige digitale løsninger dækker over borgervendte digitale værktøjer såsom MitId, Digital Post og Borger.dk, der er kendetegnede ved, at borgerne enten kan fravælge at anvende dem eller kan ansøge om fritagelse og således i princippet kan undgå at anvende dem, selvom det er besværgeligt i praksis. I 2023 havde 78 pct. af befolkningen 7llid 7l disse. Et af spørgsmålene i undersøgelserne angår hvorvidt borgerne generelt 'foretrækker at bruge digitale løsninger 7l at klare mine ærinder hos det offentlige' (Digitaliserings- og liges7llingsministeriet 2024, 25).

Det synes problema7sk udelukkende at anvende 7llid 7l offentlige digitale løsninger, som borgerne kan fravælge i princippet, som indikator for 7lliden 7l digitalisering i den offentlige sektor generelt, idet væsentlige dele af den offentlige digitalisering ikke kan fravælges af borgerne, sam7dig med at denne i høj grad kan påvirke borgerne og deres 7llid 7l det offentlige - for eksempel den digitalisering, der foregår hos ska@emyndighederne, herunder det nye digitale og automa7serede ejendomsvurderingssystem. For at få et retvisende og fyldestgørende billede af, hvordan offentlig digitalisering påvirker befolkningens 7llid bør sådanne digitaliseringsprojekter også tages med i betragtningen. Det forsøger denne ar7kel at bidrage 7l.

## 1.2 Tillid

Det er komplekst hvordan offentlig digitalisering påvirker 7llid, og vi introducerer her en panoramisk opfa@else af 7llid (Pedersen 2024) 7l at belyse det 7llidslandskab, som digitaliseringen af ejendomsvurderingssystemet, indgår i og ændrer på. Den panoramiske opfa@else af 7llid undersøger 7llid som et kompliceret landskab af forskelligartede 7llidsrela7oner. I samspil mellem panoramaperspek7vets teore7ske begrebsliggørelse af det komplekse fænomen 7llid og empiriske undersøgelser af 7llid i konkrete sociale og samfundsmæssige situa7oner, bliver både de specifikke situa7oner, hvor 7llid konkret udfolder sig, belyst og nærmere analyseret og den teore7ske grundramme udviklet med afsæt i empirien. I forhold 7l offentlig digitalisering er det særligt den ins9tu9onelle 9llid mellem borgere og offentlige ins7tu7oner og 9llid 9l teknologi , som er af interesse. Derfor s7ller vi i denne ar7kel skarpt på, hvordan disse 7llidsrela7oner er internt forbundne og har indvirkning på hinanden. Specifikt undersøger vi, hvordan 7llid 7l automa7ske beslutningssystemer hos eksperter, lovgivere og myndigheder udfolder sig fra koncep7onen og udviklingen af det digitale ejendomsvurderingssystem 7l den første runde af foreløbige fuldautoma7serede ejendomsvurderinger udsendes 7l borgerne. De foreløbige ejendomsvurderinger giver adgang 7l at se nærmere på, hvordan systemet ind7l videre har påvirket 7lliden 7l indkrævningen af ejendomsskat i Danmark.

Generelt gælder det, at når man udviser 7llid, gør man sig selv sårbar overfor 7llidsbrud. Den, man udviser 7llid 7l - om det så er en anden person, en ins7tu7on eller teknologi - er udenfor ens umiddelbare kontrol og kan bryde 7lliden. Man løber derfor al7d en risiko, når man udviser 7llid. På et helt generelt niveau, på tværs af forskellige 7llidsrela7oner, kan 7llid beskrives som forventninger 9l et posi9vt udkomme fra den eller det, som bliver 7ltroet: forventninger 7l at personen, man indgår i et interpersonelt 7llidsforhold med, også vil understø@e en, at ins7tu7onen behandler ens sag eTer reglerne eller at den teknologi, man sæ@er sin lid 7l, på 7lfredss7llende vis løser den opgave eller skaber den løsning, som man

forventede. Sådanne forventninger kan skuffes og den risiko, der al7d er forbundet med 7llid, kan blive en realitet, så den 7llidsudvisende står 7lbage med erfaringen af at være blevet bedraget, uregærdigt behandlet eller at teknologien ikke leverede det ønskede resultat.

Et for denne ar7kel afgørende punkt i den panoramiske opfa@else af 7llid er det norma7ve aspekt, som 7lføjer et ekstra lag af kompleksitet. I modsætning 7l f.eks. regærdighed er 7llid ikke et ube7nget gode (se Pedersen, 2010). For meget 7llid kan blive blind, være naiv og gøre sårbar overfor risici og 7llidsbrud. I nogle situa7oner er mis7llid den mest rimelige og ra7onelle inds7lling. Sam7dig har samfund som det danske, hvor der er høj generel 7llid mellem mennesker, 7l ins7tu7oner og 7l teknologi, store fordele. De er bedre at leve i end samfund præget af mis7llid, fordi velbegrundet 7llid 7l troværdige partnere gør samarbejde enklere (Fukuyama, 1995). Ins7tu7onel 7llid indbefa@er en form for gensidig rela7on mellem borgere og ins7tu7on. For at have høj generaliseret 7llid i et samfund må borgerne på deres side stole på, at ins7tu7onerne er retmæssige og handler med borgernes bedste for øje, sam7dig med at ins7tu7onerne må møde borgerne med 7llid 7l, at disse forstår ins7tu7onernes 7lbud og krav som udtryk for borgernes rehgheder og pligter. Tillid 7l teknologi er anderledes, idet denne form for 7llid ikke bygger på gensidighed. Vi udviser som enkeltmennesker, som lovgivere eller som repræsentanter for ins7tu7oner 7llid eller mis7llid 7l den teknologi, som omgiver os og 7l frem7dige mulige teknologiske løsninger på samfundsudfordringer. Men teknologien har ingen 7llid 7l os - den virker ifølge sin konstruk7on og uden inten7oner. At vi alligevel kan tale om 7llid 7l teknologi skyldes, at 7llid grundlæggende er en forventning om et posi7vt udkomme, og at der også er en risiko forbundet med at bero på teknologiske løsninger og nye teknologier. Når lovgivere satser på implementering af ny teknologi for at genskabe 7llidsrela7onen 7l borgerne, er der tale om, at den ins7tu7onelle 7llid bliver hængt op på lovgiveres 7llid 7l teknologiens løsninger.

Offentlig digitalisering bidrager 7l, at der sker forskydninger i 7llidsrela7onerne. For at have 7llid 7l offentlige ins7tu7oner, skal borgerne i 7ltagende grad også have 7llid 7l de teknologier, der introduceres hos de offentlige myndigheder. Dermed bliver borgernes ins7tu7onelle 7llid ajængig af 7llid 7l de digitale teknologier. Hvis borgernes ins7tu7onelle 7llid skal forblive intakt, forudsæ@er introduk7on af automa7serede beslutningssystemer i offentlige myndigheder, at borgerne udvikler 7llid 7l eller posi7ve forventninger om retmæssig og regærdig sagsbehandling fra it-systemernes side. Sam7dig sker der en 7llidsforskydning hos lovgiverne og internt hos myndighederne. Den 7llid, som før blev vist sagsbehandlere og deres evner og integritet 7l at træffe korrekte og regærdige beslutninger om borgernes sager, forskydes mod digital teknologi; i første omgang 7l udviklerne og designerne af de digitale systemer, og senere, når de er færdigudviklede, 7l systemerne selv.

Tillid 7l digitale systemer, herunder automa7ske beslutningssystemer, skal ifølge den panoramiske opfa@else betragtes som en underkategori af 7llid 7l teknologi. Den udspiller sig desuden forskelligt, alt eTer om det drejer sig om lovgiveres 7llid 7l, at implementering af et frem9digt digitalt system vil skabe mere 7llidsværdig sagsbehandling i en bestemt ins7tu7on, borgernes 7llid 7l den sagsbehandling som rent fak7sk udmøntes gennem et digitalt system, eller det drejer sig om myndighedernes 7llid 7l, at de konkrete digitale systemer, der er udviklet og taget i brug i ins7tu7onen, træffer 7lstrækkeligt korrekte og regærdige beslutninger.

## 2. Digitalisering af ejendomsvurderingssystemet

Ejendomsvurderingssystemet er et flagskib i en grundlæggende forandring af den danske administra7on, hvor digitalisering i form af, at datadrevne og fuldautoma7serede algoritmiske vurderingsbeslutninger helt ersta@er menneskelige sagsbehandleres vurderinger og manuelle processer, som inkluderer sta7sk modellering af ejendomsværdier. Siden 2023 har ejendomsvurderingssystemet, og særligt offentliggørelsen af de foreløbige 2022-vurderinger, haT stor bevågenhed. Det berører alle ejere af fast ejendom i Danmark og har været præget af mange udfordringer. Derfor er beslutningsprocessen omkring ejendomsvurderingssystemet og dets udrulning centralt, når vi vil forstå, hvordan digitalisering påvirker den offentlige 7llid.

## 2.1 Metode

Vores empiri består af centrale offentligt 7lgængelige dokumenter, der omhandler det nye ejendomsvurderingssystem over perioden fra projektets igangsæ@else i 2013 og frem 7l udsendelsen af de foreløbige ejendomsvurderinger i 2023/2024. Derudover inddrager vi ar7kler og undersøgelser fra nyhedsmedierne i perioden 2023-2024, som omhandler sagen. Vi har foretaget dokumentstudier med kvalita7v indholdsanalyse (Schreier, 2014) som metode. Fokus er på den rolle 7llid spiller i dokumenterne, samt implici@e og eksplici@e antagelser om kriterierne for at skabe og holde 7llid. Dokumenter inkluderer lovgivning, poli7ske forlig og -aTaletekster, ekspertanbefalinger, myndighedernes egne beskrivelser af og målsætninger for projektet og it-systemet samt kri7k fra vagthundsins7tu7oner som Ombudsmanden og Rigsrevisionen. Den kri7k, vi præsenterer, er immanent (Stahl, 2013). Det vil sige, at vi tager udgangspunkt i de målsætninger og kriterier, som poli7kere og myndigheder har formuleret i de analyserede dokumenter og viser, hvordan det nye ejendomsvurderingssystem, særligt de foreløbige vurderinger, har fejlet i forhold 7l dem.

## 2.2 Aktører og historik

Hovedaktørerne i projektet består af: 1) Lovgiverne dvs. skiTende flertal i Folke7nget, som fastsæ@er grundrammerne og visionen for projektet og ejendomsvurderingssystemet. 2) Den udøvende magt bestående af den 7l enhver 7d siddende regering og de myndigheder, der udvikler, anvender og forvalter systemet. 3) Eksperterne, som er kommet med anbefalinger 7l systemet. 4) Rigsrevisionen og Ombudsmanden, der løbende har evalueret myndighedernes ageren. 5) Borgere, der ejer ejendomme og grunde, som det nye system vurderer.

Baggrunden for det nye ejendomsvurderingssystem er Rigsrevisionens markante kri7k i 2013 af ska@emyndighedernes håndtering af ejendomsvurderingerne. Rigsrevisionen fandt, at 'Ska@eministeriet har forvaltet området for ejendomsvurderinger meget kri7sabelt', og at borgere og virksomheder ikke var 'sikre på at få en lige og fair behandling' (Rigsrevisionen 2013, 2). Der manglede kvalitetsmål for vurderingerne, træfsikkerheden i forhold 7l reelle salgspriser var for lav, 7lsvarende grunde blev ikke vurderet ensartet og klageprocedurerne havde ikke været 7lfredss7llende.

På baggrund af kri7kken blev vurderingerne fra 2011 fasgrossede, ind7l et nyt og bedre og helt digitalt vurderingssystem kunne tages i brug. Til udvikling af systemet blev det uajængige ekspertudvalg, Engbergudvalget, nedsat med et kommissorium om at komme med anbefalinger 7l opbygningen af de@e system. I 2014 blev Implementeringscenter for Ejendomsvurderinger (ICE) opre@et som enhed under Ska@eministeriet med ansvar for at udvikle det nye ejendomsvurderingssystem og i 2014 blev udviklingen påbegyndt i Ska@eministeriet (Statsrevisorerne, 2021). I 2016 stadfæstede et flertal i Folke7nget et poli7sk forlig om nye ejendomsvurderinger, og i 2017 blev et poli7sk forlig om et nyt boligbeskatningssystem og den nye ejendomsvurderingslov vedtaget i Folke7nget (Vurderingsstyrelsen, 2024d). I 2017 blev Plandata2020 igangsat med formålet at digitalisere plangrundlaget herunder lokal- og kommunalplaner. Den digitale plandata kom eTerfølgende 7l at udgøre en væsentlig kilde 7l informa7on i det nye ejendomsvurderingssystem (Skat, 2024). I 2018 blev Vurderingsstyrelsen etableret med ansvar for ejendomsvurderinger (Vurderingsstyrelsen, 2024). I 2021 påbegyndtes offentliggørelsen af de første nye vurderinger siden fasgrysningen i 2011. Disse ejendomsvurderinger for 2020 er blevet forsinket over flere omgange (Hecklen et al., 2024). I 2023 påbegyndtes offentliggørelsen af det, som på grund af forsinkelser, er blevet 7l foreløbige 2022-vurderinger, som i eTeråret 2024 endnu ikke er afslu@et. Forventningen er, at de endelige 2022-vurderinger 7dligst offentliggøres i 2025. 2024-vurderingerne er også blevet gjort foreløbige og fastsæ@es ved at fremskrive priserne for de foreløbige 2022-vurderinger (ibid.).

Som det korte overblik over udviklingen og implementeringen af det digitale ejendomsvurderingssystem tydeliggør, er systemet i løbet af processen blevet markant forsinket. Den forventede afslutning, da digitaliseringsprojektet blev påbegyndt i 2015, var 2017. I eTeråret 2024 er de endelige 2022-vurderinger endnu ikke ankommet hos borgerne. Sam7dig er budge@et overskredet fra den oprindelige økonomiske ramme på 96 mio. kr. i 2015 (Statsrevisiorerne, 2021) 7l en forventet pris på over fire milliarder kr. (Ingvorsen et al., 2023b).

## 2.3 Tillid som mål

På baggrund af kri7kken fra Rigsrevisionen i 2013 udsendte Regeringen udspillet Tillid 9l ejendomsvurderingerne - Udspil 9l en model for de offentlige ejendomsvurderinger og understregede, at 'boligejerne og ejere af andre ejendomme skal have 7llid 7l, at de offentlige ejendomsvurderinger er af en 7lstrækkeligt god kvalitet. Der er brug for en løsning, der kan genskabe 7lliden' (Regeringen, 2013, 1). Den overordnede målsætning igennem hele projektet både poli7sk, for ekspertudvalget og hos de administra7ve myndigheder, har været at genskabe borgernes 7llid 7l ejendomsbeskatningssystemet. Således understreger Vurderingsstyrelsen i 2024, at deres vision er 'at sikre 7llid 7l de nye vurderinger og tryghed om beskatningen af ejendomme' (Vurderingsstyrelsen, 2024a).

ATaleteksten for det poli7ske forlig om boligbeskatningssystemet i 2017 understreger, at 'Tilliden 7l de offentlige ejendomsvurderinger skal genopre@es' (Ska@eministeriet, 2017, 2). Inden da havde ekspertudvalget påpeget, at et nyt system skal sikre '7llid hos borgere og virksomheder 7l, at de offentlige ejendomsvurderinger udgør så godt et grundlag som muligt for beskatning, samt at der er en bedre forståelse for, hvordan vurderingssystemet fungerer' (Engberg et al., 2014, 66). ICE, som blev opre@et 7l udviklingen af det nye system, fremhæver, at målet er at genskabe 7llid: 'Det nye ejendomsvurderingssystem skal bidrage 7l at genopre@e 7lliden 7l de offentlige ejendomsvurderinger' (ICE, 2016, 4). Projek7ni7eringsdokumentet for it-systemet betoner, at det 'primære mål' er 'at genopre@e 7lliden' (Ska@eministeriet, 2015, 8). I overblikket over eksterne interessenter anførers det, at private boligejere og ejere af erhvervsejendomme er 'afgørende for realisering af projektets vision, det er ejendomsejernes 7llid 7l vurderingerne, der skal genskabes' (ibid., 37).

Målsætningen om at genskabe borgernes 7llid er ikke blevet indfriet. Med markant forsinkelse er de foreløbige 2022-vurderinger blevet udsendt løbende siden eTeråret 2023. De er sam7dig blevet kri7seret af borgere og eksperter såvel som af Ombudsmandsins7tu7onen for at virke undergravende for 7lliden, blandt andet pga. det store antal fejlvurderinger, som er blevet udsendt 7l borgerne. Undersøgelser (Ritzau 2023; Ingvorsen et al., 2024) peger i retning af, at med udsendelsen af de foreløbige 2022-

vurderinger er en udbredt mis7llid 7l vurderingerne og 7l ska@emyndighederne vokset frem i befolkningen.

I det følgende redegør vi for de kriterier, myndighederne har fremsat for et 7llidsskabende system.

## 2.4 Kriterier for genskabelse af tillid

Som erstatning for det kri7serede 2013 system formulerede lovgivere, eksperter og myndigheder en række kriterier for det nye digitale ejendomsvurderingssystem. I dokumenterne fremgår det, at 7llid 7l vurderingerne skal skabes ved at opfylde tre grundbe7ngelser. Ejendomsvurderingerne skal være kendetegnet af (1) præcision, (2) ensartethed og (3) gennemsig7ghed (Engberg et al., 2014; ICE, 2016; Ska@eministeriet, 2017; 2021). Hele vurderingsprocessen skal desuden inkludere (4) en 'ordentlig og effek7v klagesagsbehandling' (Ska@emisteriet, 2017, 2) og (5) 'effek7v kommunika7on' fra myndighedernes side (Ska@eministeriet, 2015, 37).

Præcision referer 7l, at vurderingerne skal have 7lstrækkelig høj træfsikkerhed i forhold 7l den forventelige handelsværdi (ICE, 2016). Købere og sælgere kan have præferencer (fx hastværk, affek7onsværdi), som kan påvirke prisen, hvorfor det ikke er muligt præcist at fastsæ@e værdien af ejendomme. Enhver ejendomsvurdering vil derfor nødvendigvis være forbundet med en vis usikkerhed, hvorfor det at vurdere retvisende består i at ramme indenfor en margen, som fra Engberg-rapporten fastsæ@es 7l 20% over eller under fak7ske handelspriser (Engberg et al., 2014; ICE, 2016).

Med ensartethed eTerstræbes en vis konsistens i vurderingerne rela7vt 7l hverandre, så f.eks. to naboejendomme ikke vurderes markant forskelligt, medmindre de adskiller sig fra hinanden på væsentlige punkter, der kan begrunde forskellen. Engberg-rapporten beskriver det som 'horisontal lighed', hvor 'ens ak7ver værdisæ@es ens og dermed beska@es ens' (Engberg et al., 2014, 168). ETersom vurderingerne danner basis for ejendomsbeskatning for ejeren, er princippet om ensartethed en udmøntning af retsstatens grundprincip om lighed for loven (Ska@eministeriet, 2015).

Gennemsig9ghed refererer 7l, at det skal være klart for boligejeren, hvordan og hvorfor en vurdering er blevet, som den er. Engberg-rapporten fremhæver, at et 'helt overordnet princip' for anbefalingerne er at skabe 'størst mulig gennemsig7ghed' med det nye system (Engberg et al., 2014, 8, 65). Implementeringscenteret har som re@esnor, at 'det skal kunne begrundes og forklares, hvordan vurderingsmyndigheden har vurderet en ejendom. Derudover er det afgørende, at grundlaget for den enkelte vurdering dokumenteres, registreres og lægges åbent frem for boligejerne' (ICE, 2016). Gennemsig7ghed skal bidrage 7l at sikre accept og forståelse af vurderingerne og den resulterende ska@eopkrævning.

En velfungerende klageproces er vig7g for borgernes accept. At alle borgere har mulighed for at klage, beskrives i Engberg-rapporten som 'helt grundlæggende' (Engberg et al., 2014, 23). Klagesystemet skal ligesom selve ejendomsvurderingssystemet eTer sagsbehandlingen af klagen levere 'retvisende og ensartede vurderinger, der sikrer beskatningsgrundlaget og sam7digt opleves som gennemskuelige og velbegrundede af ejendomsejerne' (Ska@eministeriet, 2015, 8).

Kommunika9on med boligejerne fremhæves som et væsentligt mål for it-systemet, som skal facilitere 'effek7v håndtering af borgerdialog' (ibid., 9). Det pointeres sammesteds, at boligejerne skal 'håndteres via effek7v kommunika7on både generelt i medierne … og direkte i forbindelse med sikring af korrekt vurderingsgrundlag' (ibid., 38).

## 2.5 Automatisering

Fra begyndelsen blev digitalisering udpeget som løsning på udfordringen med at genskabe borgernes 7llid 7l ejendomsbeskatningen, som det 7dligere system havde sat over styr. Engbergrapporten, som danner det uajængige vidensgrundlag for den poli7ske beslutningsproces, anbefaler fuldautoma7sering af vurderingsbeslutningerne og intensivering af anvendelse af digitale data som vurderingernes grundlag. Det indebærer, at vurderingsfaglige skøn og manuelle processer foretaget af mennesker minimeres og ideelt på sigt helt elimineres: 'Vurderingsmodellen vil - fuldt udviklet - ikke, som det er 7lfældet i den eksisterende ordning, beny@e sig af subjek7ve skøn for at nå frem 7l det endelige vurderingsresultat. Modellen er også maskinelt funderet uden manuelle procedurer' (Engberg et al., 2014, 9). Det nye system skal være objek9vt frem for subjek9vt , maskinelt og digitalt frem for manuelt og re@e sig eTer markedsnormen frem for administra9ve regler. Tilsammen antages det, at systemet dermed vil realisere gennemsig7ghed som det 'helt overordnede princip' (ibid., 8-9). Engbergudvalget 7llægger den automa7serede beslutning større troværdighed end den menneskelige dømmekraT. De fremhæver: 'Dokumenta7onsgrundlaget er … bedre og gennemsig7gheden dermed større i en maskinel vurderingsmodel end ved besig7gelse og vurderingsfaglige vurderinger' (ibid., 104). Udvalget anbefaler derfor implicit lovgivere og myndigheder at placere deres 7llid 7l det digitale systems vurderinger frem for faglige skøn udført af vurderingseksperter og sagsbehandlere, som spillede en væsentlig rolle i det 7dligere system.

Myndighederne, som har haT ansvaret for at udvikle det nye system, har overtaget de væsentlige grundprincipper og antagelser fra Engbergrapporten. Som det fremgår i projek7ni7eringsdokumentet for it-systemet, blev automa7sering af vurderingerne et grundprincip; systemet skulle bero på 'størst mulig automa7sering' (Ska@eministeriet, 2015, 7). Det indebærer minimering af manuelle vurderinger og sagsbehandling foretaget af

mennesker: 'Systemet vil med en væsentlig grad af automa7k i vurderingerne sam7digt sikre, at flest mulige vurderinger kan foretages uden manuel sagsbehandling, herunder korrek7oner 7l de modelberegnede vurderinger.' (ibid., 5)

At udvikle et system, der vurderer objek9vt og fungerer rent maskinelt frems7lles gennemgående som to sider af samme sag i Engbergrapporten. Automa7sering og udfasning af manuelle procedurer begrundes med målet om at 'begrænse skønselementet' i vurderingerne (Engberg et al., 2014, 10). Vurderingsfaglige skøn foretaget af mennesker beskrives gennemgående som værende 'subjek7ve' (ibid., 9, 12, 39, 68, 69, 71, 74, 103, 169). De 'subjek7ve' faglige skøn s7lles i et simpelt modsætningsforhold 7l den 'objek7vitet' (ibid. 9, 63,189), som et helt automa7seret system forventes at levere. Denne opfa@else udtrykkes også af myndighederne, der iden7ficerer automa7sering med objek7vitet, idet det antages, at automa7serede vurderinger gør 'resultaterne mindre ajængige af den enkelte sagsbehandlers vurderingsfaglige skøn' (Ska@eministeriet, 2021, 172 - se også ibid., 164). Udover automa7sering af manuelle processer er den anden be7ngelse for objek7vitet, at vurderingerne alene baseres på objek7ve data (se Engberg et al., 2014, 68). Ekspertudvalgets anbefaling 7l at genskabe borgernes 7llid 7l ejendomsvurderingerne har som sin centrale antagelse, at 7lliden vil blive genopre@et, hvis de menneskelige faglige skøn minimeres. Det er således udtryk for en om end meget stærk 7llid 7l den frem9dige teknologiske løsning.

Myndighederne har fulgt Engbergudvalgets anbefalinger for en objek7v værdiansæ@else, hvorfor 7lvejebringelsen af objek7ve data er blevet et centralt indsatsområde.

## 2.6 Objektive data

En forudsætning for den digitale løsning, som Engberg-udvalget anbefaler, er, at 'objek7ve data om de ejendomme, som skal vurderes, fak7sk er 7l stede og er af en 7lstrækkelig god kvalitet' (ibid., 70). Derfor er en væsentlig be7ngelse for udviklingen af systemet at 7lvejebringe flere objek7ve data. Objek7ve data inkluderer ejendommens alder, beliggenhed, tagtype og byggematerialer, kvadratmeter, antal rum, toilet og badeværelser og handelspriser for 7lsvarende boliger i området. Der skal, som Engberg-rapporten understreger, 'arbejdes målre@et for at 7lvejebringe sådanne [objek7ve] data' (ibid., 70). Præcision i vurderingerne kny@es direkte 7l fremskaffelse af data: 'Jo flere data og bedre datakvalitet, jo større præcision må forventes' (ibid., 71). Konkret anbefaler udvalget, at der på længere sigt inddrages nye objek7ve datakilder, der vil kunne anvendes som indikatorer på boligens stand, så den også kan indgå i vurderingen (ibid., 76). Det anbefales desuden at levere nye objek7ve geodata, som kan indgå i grundlaget for vurderingerne (ibid., 96). De nye geodata skal angive afstand fra 'infrastruktur' såsom jernbaner, forskellige typer veje og

vindmøller (trækker ned i vurderingerne), afstand og udsigtslinjer 7l 'kyst/hav' (trækker op) og afstand og udsigt 7l 'natur' såsom skov og søer i varierende størrelse (ibid., 93).

Boligens stand passer ikke 7l det digitale systems objek7vitetskriterium. Ifølge Engbergudvalget lader vurderingen af en boligs stand sig ikke umiddelbart omsæ@e 7l objek7ve data, og vil desuden være omkostningsfuld:

Tilvejebringelse af data vedrørende stand ved fx selvindberetning vil eTer udvalgets vurdering indebære en subjek7v, usikker, omfa@ende og bebyrdende procedure. Særligt det subjek7ve element strider mod udvalgets grundlæggende princip om, at vurdering af fast ejendom så vidt muligt bør gennemføres på baggrund af objek7ve data. (ibid., 98)

Myndighederne har fulgt Engbergrapportens anbefalinger i forhold 7l 7lvejebringelse af data, hvilket har medført, at man har valgt at se bort fra indika7oner af boligens stand, fordi det ville kræve en fysisk, manuel bes7gelse (Ska@eministeriet, 2021). Principperne om, at det nye ejendomsvurderingssystem skal være automa7seret og udelukkende baseret på objek7ve data, er blevet vægtet i en sådan grad, at menneskelige vurderinger af boligens stand er blevet udelukket fra at indgå i grundlaget for vurderingen på trods af, at ICE fremhæver, at det 'kan have stor betydning' (ICE, 2016, 13). Til gengæld er nye data blevet 7lvejebragt i samarbejde med Geodatastyrelsen. Hver parcel er 7lkny@et data om afstande og udsigt 7l forskellige former for infrastruktur og natur (Vurderingsstyrelsen, 2024b).

En væsentlig kilde 7l objek7ve data i det nye vurderingssystem er prisniveauet i det område, som ejendommen ligger i. Det fastsæ@es gennem 'naboprismodellen', hvor der udvælges en række 'referenceejendomme' (15 for huse, 10 for ejerlejligheder) i nærområdet af 7lsvarende type, hvis realiserede salgspriser inden for de seneste seks år danner basis for at udregne en lokal kvadratmeterpris (Ska@eministeriet, 2021, 173).

I forbindelse med 7lvejebringelse af objek7ve data 7l vurderingssystemet er spørgsmålet om grundværdi blevet et kardinalpunkt, som har vist sig at være en væsentlig faktor i mange af de eTerfølgende fejlbehæTede foreløbige 2022-vurderinger.

## 2.6.1 Den bedst mulige økonomiske anvendelse

En ejendomsvurdering består i en grundværdi og en ejendomsværdi. Ejendomsværdien udgør grundværdien og værdien af bygningerne på grunden lagt sammen. Men grundværdien skal angive hvad grunden i ubebygget stand vurderes at være værd under forudsætning af den bedst mulige økonomiske anvendelse . I ejendomsværdiloven lyder det som følger: 'Ved grundværdien forstås værdien af grunden i ubebygget stand under den forudsætning, at grunden vil blive anvendt og udny@et bedst muligt i økonomisk henseende'

(Ejendomsværdiloven § 17, stk. 1). Vurderings- og beskatningsgrundlaget baseres på den økonomisk op7male anvendelse såsom udstykning eller mere byggeri 7l bolig eller erhverv. Vurderingsstyrelsen forklarer, at 'hvis man fx kan bygge mere på grunden, bygge i flere etager, eller hvis grunden kan udstykkes, så udgør det en poten7el værdi, som er afspejlet i grundværdien' (Vurderingsstyrelsen, 2024b). Konsekvensen er, at det er muligt, at grundværdien overs7ger den samlede ejendomsværdi og den fak7ske ejendom på grunden således trækker ned. Baggrunden for det princip er, 'at give grundejeren incitament 7l den bedst mulige anvendelse af grunden, så vækst og byudvikling understø@es med afsæt i kommunernes planlægning' (Ska@eministeriet, 2023, 11).

Princippet om poten7alebeskatning af grunde er ikke kommet 7l verden med den nye ejendomsvurderingslov (Engberg et al., 2014; Ombudsmanden, 2024). Som Ombudsmanden skriver:

Bestemmelsen [om bedst mulig anvendelse] er en videreførelse af forståelsen af § 13 i den 7dligere vurderingslov …, hvoreTer grunde blev vurderet 'i ubebygget stand under hensyn 7l beskaffenhed og beliggenhed og 7l en i økonomisk henseende god anvendelse'. Af forarbejderne 7l ejendomsvurderingsloven fremgår det således, at der ud over en sproglig modernisering ikke ændres på forståelsen af grundværdien. (Ombudsmanden, 2024, 6)

Selvom forståelsen af grundværdi ikke er ændret substan7elt i loven, er der i 2017 i og med digitalisering af plangrundlaget sket en væsentlig teknisk og administra7v forandring, som har vidtrækkende konsekvenser for, hvordan princippet om bedst mulig anvendelse udmøntes i praksis.

## 2.6.2 Digitalisering af plangrundlaget

Plangrundlaget rummer oplysninger om 7lladelser og begrænsninger angående, hvor og hvad der må bygges. Det inkluderer informa7on fra kommuneplaner, lokalplaner, byplanvedtægter, landzone7lladelser, strandbesky@elseslinjer mm. I 2017 blev det poli7sk beslu@et at digitalisere plangrundlaget 7l ét samlet register, Plandata.dk , og i ejendomsvurderingsloven (§18) blev det digitale plangrundlag direkte kny@et 7l vurderingen af grundes økonomisk set bedst mulige anvendelse. Skat forklarer forbindelsen således: 'Den bedst mulige anvendelse og udny@else af en grund i ubebygget stand i økonomisk henseende vil meget oTe være lig med den anvendelse og udny@else, som er mulig eTer plangrundlaget' (Skat, 2024).

Digitalisering af plangrundlaget har medført, at der skal hentes markant flere oplysninger derfra end 7dligere. Det er bl.a. på lovgiverniveau beslu@et, at lokalplaner, der sæ@er rammerne for anvendelsesmulighed af større geografiske områder , skal specificeres ud på

'jordstykkeniveau' (Bransager et al., 2017, 48). Det muliggør, at plandata kny@es direkte 7l vurderingen af den (poten7elle) værdi af enkelte grunde og følgelig 7l grundskylden for den enkelte grundejer (Aagård & Pørsen, 2023; Folvig et al., 2021). Kommunernes Landsforening (KL) beskriver hensigten med digitaliseringen af plangrundlaget således:

Med igangsæ@else af programmet 'Plandata 2020' ønsker Ska@eministeriet og Erhvervsministeriet, at systema7sere/standardisere eksisterende plandata på tværs af kommuner, samt at 'omregne' eksisterende plandata gældende for større planområder 7l data, der gælder for det enkelte jordstykke . Derudover ønsker man også at registrere en række andre data , der opstår i udmøntningen af planerne, men som ikke indgår i selve planen og dermed ikke indfanges, hvis det blot er planen, der digitaliseres . (KL, 2016, 3, vores fremhævning)

Digitaliseringen af plangrundlaget er altså ikke blot digital registrering af allerede eksisterende analoge data. Den er en konstruk7on af nye digitale data, dels ved omregning af områdedata 7l data om hvert jordstykke, dels i konstruk7onen af nye data, der ikke 7dligere var del af plangrundlaget.

ETer frems7llingen af kriterierne for 7llidsværdighed, samt centrale antagelser og principper for det nye ejendomsvurderingssystem i de undersøgte dokumenter, vender vi nu blikket mod offentliggørelsen af de foreløbige 2022-vurderinger.

## 3. Tillidskrise

Offentliggørelsen af de foreløbige ejendomsvurderinger er blevet betegnet som en skandale (Ingvorsen et al., 2023; Ruben, 2023). Siden udsendelsen af de foreløbige vurderinger startede i eTeråret 2023, har nyhedsmedierne dokumenteret graverende fejl. F.eks. er der borgere, som har modtaget vurderinger og ska@eopkrævninger for ejendomme, de ikke ejer (Hecklen et al., 2024a). Andre har modtaget opkrævning for deres naboers grunde og eTerfølgende fået besked af ska@estyrelsen om selv at opkræve pengene fra naboerne (Mortensen & Jørgensen, 2024). Desuden blev et stort antal foreløbige vurderinger udsendt, hvor grundværdien alene overs7ger den samlede ejendomsværdi, ca. 68.100 ejerboliger og ca. 18.000 blandede ejendomme ifølge Vurderingsstyrelsen (Vurderingsstyrelsen, 2024d). I flere 7lfælde blev grundværdien mangedoblet; i et 7lfælde er grunden steget i es7meret værdi fra 660.900 7l 32.073.000 kroner (S7e & Fontenay, 2023). De fleste fejlvurderinger er blevet re@et i vurderingsportalen, som sam7dig har sle@et de fejlag7ge vurderinger fra borgernes dokumenter.

Det har skabt mis7llid hos borgerne. Meningsmålinger (Ritzau, 2023; Ingvorsen et al., 2024) indikerer, at der er udbredt mis7llid i befolkningen 7l de nye ejendomsvurderinger. En

opinionsmåling fra juli i 2024 viser, at kun fem procent af de adspurgte har ('stor' eller 'meget stor') 7llid 7l, at de nye ejendomsvurderinger er korrekte og uden større fejl, hvorimod 67 procent udtrykker mis7llid (formuleret som 'lidt' eller 'meget lidt' 7llid). I samme måling blev 7lliden 7l ska@emyndighederne generelt, den ins7tu7onelle 7llid, også undersøgt og den indikerer lav 7llid: Kun 18 procent udtrykker 7llid 7l ska@emyndighederne, mens 44 procent udtrykker en grad af mis7llid.

I april 2024 udsendte Ombudsmanden en 'egen driT-undersøgelse' af de offentlige ejendomsvurderinger. Ombudsmanden kri7serer de nye midler7dige ejendomsvurderinger for ikke at bygge 7llid:

Det er et fundamentalt led i offentlige forvaltningsmyndigheders virksomhed, at den bør 7lre@elægges og udøves på en måde, der i videst muligt omfang understø@er offentlig 7llid. ETer min opfa@else var offentliggørelsen af de meget skæve foreløbige vurderinger ikke egnet 7l at understø@e 7lliden 7l ska@emyndighederne. (Ombudsmanden, 2024, 20)

En væsentlig baggrund for den mis7llid, som de foreløbige ejendomsvurderinger har skabt, er myndighedernes manglende evne 7l at leve op 7l egne kriterier.

## 3.1 Uopfyldte kriterier

De foreløbige 2022-vurderinger har fejlet på alle fem kriterier, som lovgivere, myndigheder og eksperter formulerede for et 7llidsværdigt ejendomsvurderingssystem.

Upræcise : En signifikant andel af de foreløbige vurderinger har været upræcise og ramt langt ved siden af den formulerede målsætning. Vurderingsstyrelsen har i et svar 7l Ombudsmanden erkendt, at en del af de foreløbige vurderinger har været 'meget skæve' (Vurderingsstyrelsen, 2023, 9) og ska@eministeren har betegnet nogle af vurderingerne som 'helt på månen' (Ombudsmanden, 2024, 16). Ifølge en analyse udført af DR Nyheder af omkring 82.000 ejendomme har systemets foreløbige 2022-vurderinger, sammenlignet med fak7ske handelspriser i den relevante periode, for 35,1% af ejendommene ramt udenfor de 20% over eller under salgsprisen, som udgør Vurderingsstyrelsens acceptable usikkerhedsmargen (Kielgast et al., 2023).

Uensartede : En kortlægning viser eksempler på stor varia7on i vurderinger af sammenlignelige ejendomme i samme område (Hecklen & Kielgast, 2023). Boliger, der har samme antal kvadratmeter og ligger side om side, og hvor nogle er del af samme dobbelthus, er vurderet markant forskelligt (Beim & Drachmann, 2023). Nogle naboejendommes vurderinger har desuden været meget uensartede og en sammenligning har afdækket, at de

er 7ldelt forskellige referenceejendomme i it-systemet, som anvendes 7l at fastsæ@e kvartmeterprisen i nærområdet (ibid.).

Uigennemsig9ge : De foreløbige vurderinger blev offentliggjort uden medfølgende begrundelse. Boligejere og eksperter har offentligt kri7seret de foreløbige vurderinger som uforståelige og uforklarlige (se f.eks. Belling, 2023; Drachmann & Pröschold, 2023). Sam7dig har myndighederne afvist at give indblik i vurderingsmodellernes algoritmer og træningsdata med den begrundelse, at det ville være for ressourcekrævende og teknisk vanskeligt at gøre på en sikkerhedsmæssig forsvarlig måde - en begrundelse som afvises af flere eksperter (Bech-Nielsen, 2023). Systemet er blevet betegnet som en 'sort boks' af en boligøkonom (Høegh, 2024), hvilket 7lsyneladende også berører medarbejderne i Vurderingsstyrelsen. I en sag, hvor der automa7sk var indkrævet skat for samme grund to gange, oplyste Vurderingsstyrelsen, at det var uvist, hvor mange 7lsvarende fejl, der var sket (Hecklen et al., 2024b). It-systemet muliggjorde ikke, at medarbejderne selv kunne finde fejlene: '… det kan vores it-systemer simpelthen ikke fortælle os' (ibid.). Systemet er præget af en sådan uigennemsig7ghed, at ska@emyndighederne ikke selv kan undersøge, om åbenlyse fejl, som de er blevet gjort opmærksomme på i enkelhlfælde, er gentaget for andre ejendomme.

Ingen klagemuligheder : For de foreløbige vurderinger er muligheden for at klage over dem annulleret. Beslutning om at lukke for muligheden for at påklage de foreløbige vurderinger er en del af ejendomsvurderingsloven og således truffet på lovgiverniveau (Ombudsmanden, 2024).

Mangelfuld kommunika9on : Partshøringer er blevet annulleret (ibid.), så boligejerne er blevet afskåret fra dialog med myndighederne. Den automa7serede kommunika7on har været ramt af tekniske problemer. Eksempelvis modtog omkring 17.000 borgere ikke en korrigerende besked fra Vurderingsstyrelsen, om at de fejlag7gt var blevet opkrævet grundskyld for grunde, de ikke længere ejede, mens beskeden automa7sk blev udsendt 7l omkring 97.000 borgere, som ikke var berørte af fejlen (Hecklen & Ingvorsen, 2024).

I det følgende diskuterer vi i lyset af den panoramiske opfa@else af 7llid, hvorvidt lovgivere, eksperter og myndigheder har igangsat digitaliseringsprojektet ud fra antagelser, der har bygget på en for høj 7llid 7l digitalisering, og som kan have bidraget 7l den manglende målopfyldelse, som har resulteret i, at en ny bølge af mis7llid 7l beskatningssystemet for fast ejendom er skyllet ind over landet.

## 4. Diskussion

Vores fokus er på antagelserne, at (1) udelukkelsen af menneskelige skøn medfører en mindre vilkårlig og mere regærdig udmøntning af lovgrundlaget, og (2) at digitalisering er en neutral proces som leder 7l en objek7v repræsenta7on af virkeligheden.

## 4.1 Mennesket og den digitale fortolkning af loven

Engberg-rapporten antog, at digitalisering, i form af fuldautoma7sering, ville kunne genopre@e 7lliden 7l ejendomsvurderingerne, som i det 7dligere system var ajængige af menneskelige skøn og faglige vurderinger. Vi forsvarer ikke det gamle system - det havde åbenlyse uregærdigheder og lav træfsikkerhed, som kom frem i Rigsrevisionens beretning i 2013. Men de foreløbige 2022-vurderinger viser, at mere digitalisering ikke nødvendigvis skaber et 7llidsværdigt system.

Princippet om størst mulig automa7sering og minimering af manuelle procedurer og faglige vurderinger foretaget af mennesker blev realiseret med offentliggørelsen af de foreløbige 2022-vurderinger. Automa7sering blev prioriteret over manuel re@else af fejl og mangler i datagrundlaget. Det blev betonet: 'Der er dog en række fak7ske forhold, som man i udarbejdelsen af de foreløbige vurderinger er fritaget for at tage højde for, da de forudsæ?er manuel håndtering , fx fejl i BBR-data, plangrundlaget, 7nglyste servitu@er mv.' (Vurderingsstyrelsen, 2023, 5, vores fremhævning).

Også det manuelle kvalitetstjek og kontrollen af vurderingernes præcision, som kunne have fanget meget skæve vurderinger, blev sprunget over. Som det fremgår af et svar fra vurderingsstyrelsen 7l Ombudsmanden:

De foreløbige vurderinger adskiller sig dog bl.a. fra de almindelige vurderinger, ved at de alene er foretaget på baggrund af den indledende modelberegning af ejendomsværdien og grundværdien, der af hensyn 7l automa7seringen alene baseres på registrerede oplysninger, mens der ikke er foretaget de eTerfølgende manuelle kontroller eller andet manuelt arbejde, som gennemføres ved almindelige vurderinger. (Vurderingsstyrelsen, 2023, 3-4, vores fremhævning)

Set fra den panoramiske opfa@else af 7llid er det tydeligt, at lovgivere, myndigheder og ekspertgruppen har haT 7llid 7l, at den digitale teknologi, i form af digitalisering at ejendomsvurderingssystemet, ville kunne skabe 7llidsværdige vurderinger. Vurderingsstyrelsen har eTerfølgende erkendt, at 7lliden var for høj: '[D]et [var] forventningen på 7dspunktet for offentliggørelsen, at hovedparten af de foreløbige vurderinger ikke ville afvige væsentligt fra de almindelige vurderinger og overordnet set ville ramme vurderingsnormen.' (Vurderingsstyrelsen, 2024d, 11).

Lovgivere, eksperter og myndigheders 7llid 7l, at det fuldautoma7serede digitale vurderingssystem ville genskabe borgernes 7llid 7l ejendomsvurderingerne, bygger sam9dig på implicit mis7llid 7l medarbejderne, som i det 7dligere system gennemførte faglige vurderingsskøn. Lovgivere, eksperter og myndigheder har således forskudt deres 7llid fra medarbejdere inden for en ins7tu7on (ska@eopkrævningen) 7l teknologi i den forstand, at man har forventet, at et fuldautoma7seret digitalt system ville levere et posi7vt udkomme og være mere troværdigt end medarbejdernes faglige skøn.

## 4.1.1 Maskinel vilkårlighed og beslutningskompetence

Lovgivere, eksperter og myndigheders 7llid 7l digitaliseringen af ejendomsvurderingerne var baseret på en implicit mis7llid 7l menneskelige vurderinger og bedømmelser. Et system, der indeholder sagsbehandleres vurderinger som et element, 7llader, at den enkelte sagsbehandler kan foretage fleksible skøn. Det er den subjek7vitet, Engbergudvalget ville undgå, fordi de menneskelige skøn kan medføre vilkårlighed i beslutningerne. Risikoen for vilkårlighed er imidler7d ikke forsvundet med automa7seringen. I et automa7seret beslutningssystem er systemdesignet centralt, men her kan en ny form for maskinel vilkårlighed opstå, som når f.eks. 7lsvarende naboejendomme 7ldeles forskellige referenceejendomme og som konsekvens vurderes uensartet (se Beim & Drachmann, 2023).

Digitaliseringen af ejendomsvurderingerne forrykker den bureaukra7ske beslutningskompetence fra ska@emedarbejdere 7l det automa7serede beslutningssystem. Automa7serede digitale beslutninger er rigide logiske følgeslutninger af systemets design og de informa7oner, som systemet er blevet fodret med, og i den forstand er de ensartede. Men det menneskelige skøn og de faglige vurderinger er ikke forsvundet i den digitale model. De er forfly@et fra street-level bureaukrater i Vurderingsstyrelsen 7l systemets designere og iteksperter i ICE, der implementerer lovgivningens bestemmelser digitalt (Bovens & Zouridis, 2002, 181). Hvis (og når) fejl eller uhensigtsmæssigheder kodes ind i et digitalt system, der automa7sk genererer vurderinger en masse uden manuelt kvalitetstjek foretaget af mennesker, risikerer de at ramme langt bredere. Sam7dig gør forskydningen af beslutningskompetencen det uklart, hvem der er ansvarlige for fejlbehæTede vurderinger. Er det systemdesignerne, lovgiverne eller data-fortolkerne? Denne uklarhed kan man med den panoramiske opfa@else af 7llid betegne som et faresignal om, at digitalisering kan erodere borgernes 7llid 7l de offentlige ins7tu7oner, hvis ikke det tydeliggøres, hvor ansvaret for fejlvurderinger skal placeres.

## 4.1.2 Lovens rigiditet

Når beslutninger, som udmønter lovgivningen i praksis, overlades 7l et fuldautoma7seret beslutningssystem, tages der kun højde for de informa7oner, som findes i systemet, og

udøvelsen af loven bliver rigid. De foreløbige 2022-vurderinger viser, at der er 7lfælde, hvor de digitale vurderinger formelt har fulgt lovens bogstav, f.eks. ved udstykninger, hvor den parcel med det oprindelige matrikelnummer hæTer for ejendomsska@en for alle udstykninger (se Mortensen & Jørgensen, 2024), men sam7dig er meget svære at acceptere som rimelige og regærdige. Den rigide fortolkning af loven kan påvirke mange på en af lovgiverne uintenderet måde, ligesom den kan ramme de få sær7lfælde, der ikke umiddelbart kan indfanges i modellens standardiseringer. Det kan give anledning 7l situa7oner, hvor 'retsfølelse og almindelig sund fornuT [støder] sammen med lovens bogstav,' som ska@eministeren formulerede det i forbindelse med ovenstående eksempel (Ingvorsen et al., 2024a). Når automa7sering således besværliggør individuelle rimelighedsog regærdighedshensyn, ændrer det grundlæggende på vores forhold 7l loven og tradi7on for retsudøvelse (se Christoffersen, 2020). Menneskelige bedømmelser, hvor det digitale systems vurderingsresultat, individuelle rimelighedsbetragtninger og lovens hensigt sammens7lles, synes at være en forudsætning for en regærdig udmøntning af loven. Det peger i retning af et behov for at genindsæ@e et menneske i det digitale loop.

Som nævnt er 7llid 7l teknologi ensidig. Det digitale beslutningssystem afleverer automa7ske beslutninger uden overvejelser over pragma7sk regærdighed eller rimelighed. De automa7ske beslutninger er rigide udmøntninger af systemdesignet, som borgerne må acceptere. Den gensidige 7llidsrela7on mellem borger og ins7tu7on forandres dermed 7l en ensidig 7llid fra lovgivere og myndigheder 7l systemdesignet som repræsentant for ins7tu7onen. Borgerne nødsages 7l at acceptere, at deres ejendomme vurderes digitalt og foreløbigt desuden uden adgang 7l klagemuligheder eller faglige skøn og begrundelser fra kompetente medarbejdere i Vurderingsstyrelsen. Myndigheder og lovgivere bør overveje, hvorvidt den gensidige 7llidsrela7on mellem borgere og offentlige ins7tu7oner sæ@es på spil ved digitalisering, hvor den tradi7onelle ins7tu7onelle 7llid båret af sagsbehandleres møde med borgeren udskiTes med en 7llid 7l teknologi i form af digitale beslutningssystemer.

I det det følgende belyser vi, hvorledes lovgiveres og myndigheders 7llid 7l digitalisering som en vej 7l objek7vitet også har været for høj.

## 4.2 Konstrueret objektivitet

Den eTerstræbte objek7vitet, der skulle karakterisere systemet som følge af at {erne den menneskelige faktor, risikerer som konsekvens af 7lgangen 7l grundværdi og digitaliseringen af plangrundlaget at blive en konstrueret og spekula7v objek7vitet, løsrevet fra faktuelle forhold og reelle udviklingsmuligheder. Digitaliseringsprocessen kan beskrives som datakonstruk9visme . Det bidrager data creep 7l.

## 4.2.1 Data Creep

Data creep betegner, at data indsamlet 7l ét formål og i en kontekst senere anvendes 7l andre formål. Det er blevet bestemt som 'gradvis udvidelse af brugen af informa7oner over 7d' (Koop 2021, 39). Når det drejer sig om persondata, kan data creep være e7sk problema7sk (Whitman, 2021) og i strid med GDPRs bestemmelser om samtykke. Den form for data creep, der er tale om i forbindelse med grundværdivurderinger, vedrører ikke persondata men offentlige plandata vedrørende byggemuligheder og restrik7oner for geografiske områder. Men det kan alligevel være problema7sk at tage oplysningerne ud af den oprindelige kontekst og anvende dem i en anden. Selvom det modsa@e er blevet hævdet (se f.eks. Anderson, 2008), så taler data ikke for sig selv, men er ajængige af konteksten og skal fortolkes (Kitchen, 2014). Fortolkningerne er ikke neutrale og oversæ@elsen 7l en anden kontekst er derfor ikke en ren objek7v proces. De kommunale medarbejdere, der oversæ@er lokalplaner 7l data om grundstykker, vurderer og træffer beslutninger, som kan ende med at få u7lsigtede konsekvenser for ejendomsvurderingerne. At overse de vilkår, kan i lyset af den panoramiske opfa@else af 7llid, beskrives som et udtryk for for høj 7llid fra myndighedernes side 7l, at den tekniske oversæ@else 7l digitale data gør disse objek7ve.

Danske Planchefer har kri7seret den direkte sammenknytning af kommunal planlægning og ska@eopkrævning (Aargård & Pørsen, 2023). Udover risikoen for fejl og misfortolkninger, når data fortolkes og oversæ@es 7l en anden kontekst, påpeger de, at processen er forbundet med et demokra7sk problem. Når kommunalplanerne mm. fortolkes som del af digitaliseringsprocessen, og bestemmelser for områder oversæ@es 7l parcelniveau, forskydes beslutningsmyndigheden fra folkevalgte poli7kere i byrådet 7l digitaliseringsmedarbejdere og datateknikere, som ikke kan holdes ansvarlige af borgerne på valgdagen.

Et andet element, som bidrager 7l datakonstruk7vismen, er, at med digitaliseringen af plangrundlaget digitaliseres ikke blot beskrivelser af nuværende forhold og kendsgerninger, men også frem7dsplaner.

## 4.2.2 Spekulative anvendelsesmuligheder

De oplysninger, som oversæ@es 7l digitale data og kryber ind i en ny kontekst med digitaliseringen af plangrundlaget, inkluderer frem7dsplaner, som i nogle 7lfælde har årelange 7dshorisonter og fordi forhold og vilkår ændrer sig, oTe er kendetegnet af rummelighed og fleksibilitet. Det indebærer, at de udviklingsmuligheder, som med digitaliseringen fastsæ@es som en grunds bedst mulige økonomiske anvendelse, muligvis aldrig kan realiseres i virkeligheden. Dermed indføres et spekula7vt element i det digitale grundlag for grundvurderingerne. Det påpegede KL allerede i 2016:

(…) når bestemmelser tages ud af deres kontekst, giver de ikke længere det fulde eller retvisende - billede af et områdes eller et jordstykkes anvendelsesmuligheder. I nogle 7lfælde kan de give et direkte misvisende indtryk af hvilke muligheder, der findes på grunden, og data bliver i SKAT's anvendelse så at sige taget '7l indtægt' for et poten7ale, der ikke findes i virkeligheden. (KL, 2016, 19)

## Danske Planchefer har istemt kri7kken:

Der er mange eksempler på lokalplaner, som ligger 10, 15 og 20 år inden et poten7ale bliver realiseret eller som aldrig bliver udny@et som 7lsigtet. Du kan således som grundejer i år7er blive beska@et af en poten7el byggemulighed, og når du så ønsker at udny@e den, så har byrådet ændret planen eller kan nedlægge forbud mod, at du kan udny@e den. (Aagård & Pørsen, 2023)

Det digitale datagrundlag for vurderingerne, som skulle være objek7vt og repræsenta7vt, er blevet 7l en fortolket konstruk7on af fik7onelle anvendelsesmuligheder.

Et yderligere element, som skal nævnes i denne forbindelse, er rigiditeten, som følger med, når digitaliserede bestemmelser og planer automa7sk analyseres af algoritmer og danner basis for automa7ske beslutninger, såsom ejendomsvurderinger. Når input af data og systemets regler 7lsammen generer et output, er det bare sådan det er, også selvom det virker helt på månen.

De mest skæve foreløbige 2022-vurderinger er dem, hvor grundværdien er steget markant, og i en del 7lfælde overs7ger hele ejendomsværdien. Det kaster et kri7sk lys på antagelsen om, at mere data giver mere præcision, (Engberg et al., 2014) og på den høje grad af 7llid 7l digitalisering og forudsigelseskraTen i store mængder digitale data, som antagelsen er udtryk for. Lignede antagelser er blevet kri7sk analyseret som et element i dataisme som ideologi (van Dijck, 2014), og som en mytologi, der kaster en 'aura af sandhed, objek7vitet og nøjag7ghed' over algoritmisk analyse af digitale data (Boyd & Crawford, 2012, 663). Når dataene fortolkes eller konstrueres 7l formålet, som når lokal- og kommunalplaner for større områder deles ud på enkelte grunde, kan integra7onen af flere data, fremfor at lede 7l en objek7v gengivelse af virkeligheden, bidrage 7l at løsrive vurderingsgrundlaget fra den - og vurderingerne fra de fak7ske handelspriser, de skal forudsige så præcist som muligt.

## 5. Konklusion

Vi har i denne ar7kel undersøgt lovgiveres, eksperters og myndigheders forhåbning om, at et nyt digitalt ejendomsvurderingssystem ville kunne genskabe den offentlige 7llid 7l ejendomsvurderinger og ejendomsbeskatning. Mens de oprindelige anbefalinger fra

ekspertudvalget ikke er blevet fulgt, når det gælder klagemuligheder og tydelig kommunika7on, er anbefalingerne om digitalisering og automa7sering blevet fulgt. Det digitale system har dog ikke leveret den grad af præcision, ensartethed og gennemsig7ghed i ejendomsvurderingerne, som det var forhåbningen, at det ville. Ombudsmanden har på baggrund af de foreløbige 2022-vurderinger kri7seret det digitale ejendomsvurderingssystem for at undergrave den offentlige 7llid. Vores analyse peger på, at den høje 7llid 7l digitalisering, som lovgivere, eksperter og myndigheder har lagt 7l grund for udmøntningen af ejendomsvurderingssystemet, har gjort dem blinde for de indlejrede problemer, der kan opstå ved digitalisering. Uden at medregne den lange forsinkelse og fordyrelse, som har præget systemets udrulning, peger vi på to grundlæggende farer for den ins7tu7onelle 7llid mellem borgere og ska@emyndighederne. For det første rigiditeten i det automa7ske vurderingssystem, som uden menneskelige regærdighedsskøn grundlæggende forandrer rela7onen mellem borger og stat. For det andet den digitaliseringsop7mis7ske fores7lling at mere data i sig selv vil give objek7ve, mere præcise og således 7llidsværdige vurderinger.

## Referencer

- Aargard, H. B. & Pørksen, B. (2023). 'Danske Planchefer: I det nye vurderingssystem bliver borgerne beska@et af muligheder, de måske aldrig udny@er'. Al7nget.dk. Tilgået 20.09.2024: https://www.altinget.dk/by/artikel/danske-planchefer-i-det-nyevurderingssystem-bliver-borgerne-beskattet-af-muligheder-de-maaske-aldrigudnytter
- Anderson, C. (2008). 'The End of Theory: The Data Deluge Makes the Scien7fic Method Obsolete'. Wired . 23.06.2008. Tilgået 29.09.2024: https://www.wired.com/2008/06/pb-theory/
- [Bech-Nielsen, P. C. (2023). Radar. Tilgået 20.09.2024: https://radar.dk/artikel/eksperterkritiserer-skats-moerklaegning-af-algoritmer-til-boligvurderinger](https://radar.dk/artikel/eksperter-kritiserer-skats-moerklaegning-af-algoritmer-til-boligvurderinger)
- Beim, J. H. & Drachmann, H. (2023). 'På flere veje i hovedstaden er boligejere eTerladt med et mysterium'. Poli9ken . 12.11.2023. Tilgået 28.09.2024: https://politiken.dk/danmark/hovedstaden/art9604597/P%C3%A5-flere-veje-ihovedstaden-er-boligejere-efterladt-med-et-mysterium
- Belling, P . (2023). 'De upopulære ejendomsvurderinger minder om 7dligere uforståelig boligbeskatning'. Børsen . Tilgået 20.09.2024: https://borsen.dk/nyheder/opinion/mere-uforstaaelig-beskatning-af-boliger
- Bovens, M. & Zouridis, S. (2002). From street-level to system-level bureaucracies: How informa7on and communica7on technology is transforming administra7ve

- discre7on and cons7tu7onal control. Public Administra9on Review , 62 (2), 174-184. h@ps://doi.org/10.1111/0033-3352.00168
- Boyd, D. & Crawford, K. (2012). Cri7cal ques7ons for big data: Provoca7ons for a cultural, technological, and scholarly phenomenon. Informa9on, Communica9on & Society , 15 (5), 662-679. h@ps://doi.org/10.1080/1369118X.2012.678878
- Bransager, S. S., Bertelsen, H. K., Therkelsen, M. M. (2017). Nye ejendomsvurderinger. En undersøgelse af plangrundlagets betydning i ansæ@else af grundværdi. Aalborg: Aalborg Universitet.
- Christoffersen, J. (2020). Pragma7sme i spændingsfeltet mellem ret og regærdighed. Kri9sk Juss , 46 (3), 179-192. h@ps://doi.org/10.18261/issn.2387-4546-2020-03-03
- Digitaliserings- og liges7llingsministeriet. (2024). Redegørelse om Danmarks digitale udvikling. København: Digitaliserings- og liges7llingsministeriet.
- Digitaliserings- og liges7llingsministeriet. (2024a). 'Faktaark om danskernes 7llid 7l den digitale offentlige sektor 2023'. Digitaliserings- og liges7llingsministeriet. Tilgået 20.09.2024:
- https://www.digmin.dk/Media/638406617508345174/Faktaark%20om%20tillid%20 til%20den%20digitale%20offentlige%20sektor%202023.pdf
- Drachmann, H. & Pröschold, J. (2023). 'Værdien blev o@edoblet over na@en: Eksperter kalder nye vurderinger uforklarlige'. Poli7ken. Tilgået 20.09.2024: https://politiken.dk/danmark/art9524844/Eksperter-kalder-nye-vurderingeruforklarlige
- Engberg, P., Gronø, L., Hansen, P. L., & Leth-Petersen, S. (2014). Forbedring af ejendomsvurderingen. Resultater og anbefalinger fra regeringens eksterne ekspertudvalg. København: Ska@eministeriet. Tilgået 25.09.2024: https://skm.dk/media/Skatteministeriet/Dokumenter/PDF%27er/forbedring-af-ejendomsvurderingen\_web.pdf
- Folvig, S., Fertner, C., Christensen, A. A., & Ingeholm, S. (2021). Espon Digiplan - Digital plans and plan data in Denmark. Annex 4 of final delivery. Luxembourg: Espon. Tilgået 28.09.2024: https://www.espon.eu/digiplan
- Fukuyama, F. (1995). Trust: The Social Virtues and the Crea9on of Prosperity. New York: Simon & Schuster.
- Hecklen, A. & Ingvorsen, E. S. (2024). '17.000 boligsælgere ramt af 'defekt': Men ska@evæsen afviser fejl i hemmeligholdt sag'. DR Nyheder . 14.06.2024. Tilgået

- [28.09.2024: https://www.dr.dk/nyheder/penge/17000-boligsaelgere-ramt-afdefekt-men-skattevaesen-afviser-fejl-i-hemmeligholdt-sag](https://www.dr.dk/nyheder/penge/17000-boligsaelgere-ramt-af-defekt-men-skattevaesen-afviser-fejl-i-hemmeligholdt-sag)
- Hecklen, A. & Kielgast, N. (2023). 'Kort: Se millioner af nye vurderinger og krydstjek med dine naboer'. DR Nyheder. 08.10.2023. Tilgået 28.09.2024: https://www.dr.dk/nyheder/penge/kort-se-millioner-af-nye-vurderinger-ogkrydstjek-med-dine-naboer
- Hecklen, A., Carlsen, M. F. L., & Andersen, L. F. (2024a). ' Trods flere nødråb opkræves Ane@e skat for en bolig, hun ikke ejer: 'Tilliden er helt væk''. DR Nyheder . 18.01.2024. Tilgået 28.09.2024: https://www.dr.dk/nyheder/penge/trods-flere-noedraabopkraeves-anette-skat-en-bolig-hun-ikke-ejer-tilliden-er-helt
- Hecklen, A., Ingvorsen, E. S., Ussing, J., & Fu@rup, L. R. (2024). 'Karina og Ely i chok over ejendomsvurderinger'. DR Nyheder. Tilgået 25.09.2024: https://www.dr.dk/nyheder/penge/karina-og-ely-i-chok-overejendomsvurderinger-nu-bliver-de-endnu-hoejere-helt
- Hecklen, A., Ingvorsen, E. S., Ussing, J., & Ørskov, O. (2024b). 'Risikerer for høj skat: Ramte boligejere skal selv finde skjulte ska@efejl, som styrelse ikke kan finde'. DR Nyheder. 02.07.2024. Tilgået 28.09.2024: https://www.dr.dk/nyheder/penge/risikerer-hoejskat-ramte-boligejere-skal-selv-finde-skjulte-skattefejl-som-styrelse
- Høgh, M. (2024). 'Ak7ndsigt gør ejendomsvurdering 7l sort snak'. Jyske Bank 17.01.2024. Tilgået 28.09.2024: https://www.jyskebank.dk/nyheder/privatoekonomi/aktindsigtgoer-ejendomsvurdering-til-sort-snak
- ICE (2016). Nye og mere retvisende ejendomsvurderinger. København: Ska@eministeriet. Tilgået 25.09.2024: https://www.regeringen.dk/media/2454/nye-og-mereretvisende-ejendomsvurderinger.pdf
- Ingvorsen, E. S., Ussing, J., & Hecklen, A. (2024a). 'Minister klar med redningsplanke for Gi@a Ravn, der har betalt skat for 13 naboer'. DR Nyheder . 24.09.2024. Tilgået 29.09.2024: https://www.dr.dk/nyheder/penge/minister-klar-med-redningsplankegitta-ravn-der-har-betalt-skat-13-naboer
- [Ingvorsen, E. S., Hecklen, A., & Ørskov, O. (2023). DR Nyheder . 08.08.2024. Tilgået 28.09.2024: https://www.dr.dk/nyheder/penge/efter-nye-afsloeringer-derfor-erdet-et-problem-hvis-din-ejendomsvurdering-er-forkert](https://www.dr.dk/nyheder/penge/efter-nye-afsloeringer-derfor-er-det-et-problem-hvis-din-ejendomsvurdering-er-forkert)
- Ingvorsen, E. S., Hecklen, A., Ussing, J., & Ørskov, O. (2023b). 'Har kostet milliarder af kroner - nu viser interne papirer et system af 'forbløffende' lav kvalitet'. DR Nyheder .

- [Tilgået 25.09.2024: https://www.dr.dk/nyheder/penge/har-kostet-milliarder-afkroner-nu-viser-interne-papirer-et-system-af-forbloeffende](https://www.dr.dk/nyheder/penge/har-kostet-milliarder-af-kroner-nu-viser-interne-papirer-et-system-af-forbloeffende)
- Ingvorsen, E. S., Hecklen, A., Ørskov, O. Ussing, J., & Knudsen, J. (2024). 'Trods milliardindsprøjtninger og stors7let redningsplan: Nu tegner 'usædvanlig' måling et dystert billede'. DR Nyheder , 09.07.2024. Tilgået 28.09.2024: https://www.dr.dk/nyheder/penge/trods-milliardindsproejtninger-og-storstiletredningsplan-nu-tegner-usaedvanlig
- Kielgast, N., Hecklen, A., Ingvorsen, E. S, & Ussing, J. 2023. 'Se kortet: Her rammer de nye ejendomsvurderinger mest skævt'. DR Nyheder . 18.09.2023. Tilgået: https://www.dr.dk/nyheder/penge/se-kortet-her-rammer-de-nyeejendomsvurderinger-mest-skaevt
- Kommunernes Landsforening. (2016). På vej mod bedre digitalisering af plandata. Kommunernes Landsforening. Tilgået 28.09.2024: https://rammearkitektur.kl.dk/media/g5pjw5ae/foranalyse-paa-vej-mod-bedredigitalisering-af-plandata.pdf
- Koop, B. J. (2021). The concept of func7on creep. Law, Innova9on and Technology , 13 (1), 2956. h@ps://doi.org/10.1080/17579961.2021.1898299
- Lipsky, M. (1980). Street-Level Bureaucracy: Dilemmas of the Individual in Public Services. New York: Russell Sage Founda7on. h@ps://doi.org/10.2307/1288305
- Mortensen, E. H & Jørgensen, M. (2024). ''Helt off' at folk må opkræve boligskat hos naboerne, siger minister. Men det er ikke myndighedernes fejl'. DR Nyheder. 12.03.2024. Tilgået 28.09.2024: https://www.dr.dk/nyheder/penge/helt-folk-maaopkraeve-boligskat-hos-naboerne-siger-minister-men-det-er-ikke
- Ombudsmanden. (2024). Foreløbige ejendomsvurderinger for 2022. København: Folke7ngets Ombudsmand.
- Pedersen, E. O. (2010). A two-level theory of trust. Balkan Journal of Philosophy , 1, 47-56.
- Pedersen, E. O. (2024). A panoramic view of trust in the 7me of digital automated decision making: Failings of trust in the Post Office and the Tax Authori7es. Sats. Northern European Journal of Philosophy , 25 (1), 29-47. h@ps://doi.org/10.1515/sats-20240008
- Regeringen. (2013). Tillid 7l ejendomsvurderingerne - Udspil 7l en model for de offentlige ejendomsvurderinger. København: Regeringen. Tilgået 25.09.2024 https://www.regeringen.dk/media/1279/tillid\_til\_ejendomsvurderingerne.pdf

- Regeringen. (2018). Digital service i verdensklasse. København: Finansministeriet.
- Rigsrevisionen. (2013). Beretning 7l Statsrevisorerne om den offentlige ejendomsvurdering. København: Rigsrevisionen.
- Ritzau (2024). 'Tilliden 7l de offentlige digitale løsninger er fortsat høj - og det glæder minister'. DR Nyheder . Tilgået 18.09.2024: https://www.dr.dk/nyheder/indland/tilliden-til-de-offentlige-digitale-loesninger-erfortsat-hoej-og-det-glaeder
- Ritzau (2023). 'To ud af tre har mis7llid 7l de nye ejendomsvurderinger'. Kristeligt Dagblad . 22.09.2023. Tilgået 28.09.2024: https://www.kristeligt-dagblad.dk/danmark/ud-aftre-har-mistillid-til-de-nye-ejendomsvurderinger
- Ruben, M. (2023). 'Nye vurderinger er en skandale på alle planer'. Poli9ken . 14.08.2023. Tilgået 28.09.2024: https://politiken.dk/debat/ledere/art9526142/Nye-vurderingerer-en-skandale-p%C3%A5-alle-planer
- Schreier, M. (2014). Qualita7ve content analysis. In Flick, Uwe (Ed.), The SAGE Handbook of qualita9ve data analysis . Newbury Park: Sage, 170-183. h@ps://doi.org/10.4135/9781446282243.n12
- Skat. (2024). 'H.A.5.1.2.1 Plangrundlaget'. Tilgået 25.09.2024: https://info.skat.dk/data.aspx?oid=2296662
- Ska@eministeriet. (2015). Projek7ni7eringsdokument (PID) Ejendomsvurderingsprojektet - itsystem 7l understø@else af de nye ejendomsvurderinger. Version2dk. Tilgået 25.09.2024: https://pdfcoffee.com/pid-2015-ejendomsvurderingsprojekt-pdffree.html
- Ska@eministeriet. (2017). Forlig mellem Regeringen (Venstre), Socialdemokra7et, Dansk Folkepar7, Liberal Alliance, Det Radikale Venstre og Det Konserva7ve Folkepar7 om et nyt ejendomsvurderingssystem. København: Ska@eministeriet. Tilgået 25.09.2025:
- [https://skm.dk/media/Skatteministeriet/Dokumenter/PDF%27er/aftaletekst-forligom-vurderinger.pdf](https://skm.dk/media/Skatteministeriet/Dokumenter/PDF%27er/aftaletekst-forlig-om-vurderinger.pdf)
- Ska@eministeriet. (2021). Ska@eøkonomisk Redegørelse 2021. København: Ska@eministeriet. Tilgået 25.09.2024: https://skm.dk/media/ghdnteha/skatteoekonomiskredegoerelse-2021.pdf
- Ska@eministeriet. (2023). 'Status på ejendomsområdet. Forligskredsmøde 19. september
- 2023'. Folke7nget. Tilgået 28.09.2024: https://www.ft.dk/samling/20222/almdel/SAU/bilag/249/2752011/index.htm

- Stahl, T. (2013). What is immanent cri7que?. SSRN Working Papers. h@ps://doi.org/10.2139/ssrn.2357957
- Statsrevisorerne. (2021). 'Meget skarp kri7k af styringen ejendomsvurderingssystemet'. Folke7nget. Tilgået 20.09.2024: https://www.ft.dk/da/statsrevisorerne/nyheder/2021/11/ejendomsvurderingssyste m
- S7e, H. H. B & Fontenay, J. A. (2023). 'I chok over nye ejendomsvurderinger: - Fuldstændig vanvihg s7gning, siger husejer'. TV2 Nyheder. 12.09.2023. Tilgået 28.09.2024: https://nyheder.tv2.dk/samfund/2023-09-12-i-chok-over-nyeejendomsvurderinger-fuldstaendig-vanvittig-stigning-siger-husejer
- van Dijck, J. (2014). Datafica7on, dataism and dataveillance: Big data between scien7fic paradigm and ideology. Surveillance & Society , 12 (2), 197-208. h@ps://doi.org/10.24908/ss.v12i2.4776
- Vestergaard, M. (2022). The need for speed - technological accelera7on and inevitabilism in recent Danish digitaliza7on policy papers. SATS - Northern European Journal of Philosophy, 22 (1), 27-48. h@ps://doi.org/10.1515/sats-2021-0003
- Vurderingsstyrelsen. (2023). 'Udtalelse 7l Folke7ngets Ombudsmand om de foreløbige ejendomsvurderinger'. Vurderingsstyrelsen. 13.10.2023. Tilgået 28.09.2024: https://vurdst.dk/media/tx3moww0/udtalelse-til-folketingets-ombudsmand-omde-foreloe-folketingets-ombudsmand-modtager.pdf
- Vurderingsstyrelsen. (2024), 'Historik på ejendomsområdet'. Tilgået 25.09.2024: https://vurdst.dk/kerneopgaver/ejendomsvurdering/historik-paaejendomsomraadet
- Vurderingsstyrelsen. (2024a). 'Om vurderingsstyrelsen'. Tilgået 25.09.2024: https://vurdst.dk/om-styrelsen
- [Vurderingsstyrelsen. (2024b). 'Nye og forbedrede geodata'. Tilgået 28.09.2024: https://vurdst.dk/kerneopgaver/ejendomsdata/databaseredeejendomsvurderinger/nye-og-forbedrede-geodata](https://vurdst.dk/kerneopgaver/ejendomsdata/databaserede-ejendomsvurderinger/nye-og-forbedrede-geodata)
- Vurderingsstyrelsen. (2024c). 'Hvorfor er din grundværdi højere end din ejendomsværdi?'. Vurderingsportalen, FAQ. Tilgået 28.09.2024: https://www.vurderingsportalen.dk/soegning/?query=%22grundv%C3%A6rdi%20h %C3%B8jere%20end%20ejendomsv%C3%A6rdi%22
- Vurderingsstyrelsen. (2024d). 'Supplerende udtalelse og materiale 7l Folke7ngets Ombudsmand om de foreløbige ejendomsvurderinger'. Vurderingsstyrelsen.

17.01.2024. Tilgået 28.09.2024:

[https://vurdst.dk/media/ze1j55tv/vurderingsstyrelsens-supplerende-udtalelse-tilfolketingets-ombudsmand.pdf](https://vurdst.dk/media/ze1j55tv/vurderingsstyrelsens-supplerende-udtalelse-til-folketingets-ombudsmand.pdf)

Whitman, M. (2021). Modeling ethics: Approaches to data creep in higher educa7on. Science and Engineering Ethics , 27 (6), 1-18. h@ps://doi.org/10.1007/s11948-021-00346-1

<!-- image -->

© Forfa5er(ne). De5e er en Open Access-arIkel distribueret under beIngelserne i CC-BY 4.0 (h5ps://creaIvecommons.org/licenses/by/4.0/), der Illader tredjeparter at kopiere og videredistribuere materialet i ethvert medie eller format og at remixe, transformere og bygge videre på materialet Il ethvert formål, selv kommercielt, forudsat at det originale værk er korrekt citeret, at det er angivet, om der er foretaget ændringer og at denne licens er specificeret og lenket Il.