## Aalborg Universitet

<!-- image -->

## Udvikling af forebyggende kommunale indsatser stilet mod fremme af unges mentale sundhed

lederes perspektiver på et praksis-forskningsprojekt

Petersen, Kirsten Schultz; Moth, Pernille; Jørgensen, Lise; Overgaard, Charlotte

Published in:

Nordisk Tidsskrift for Helseforskning

DOI (link to publication from Publisher):

10.7557/14.8021

Creative Commons License

CC BY 4.0

Publication date: 2025

Document Version Også kaldet Forlagets PDF

Link to publication from Aalborg University

Citation for published version (APA):

Petersen, K. S., Moth, P., Jørgensen, L., & Overgaard, C. (2025). Udvikling af forebyggende kommunale indsatser stilet mod fremme af unges mentale sundhed: lederes perspektiver på et praksis-forskningsprojekt. Nordisk Tidsskrift for Helseforskning , 21 (2). https://doi.org/10.7557/14.8021

## General rights

Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.

- Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.
- You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain
- You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal -

## Take down policy

If you believe that this document breaches copyright please contact us at vbn@aub.aau.dk providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim.

## Udvikling af forebyggende kommunale indsatser stilet mod fremme af unges mentale sundhed

## - lederes perspektiver på et praksis-forskningsprojekt

Kirsten Schultz Petersen, Pernille Moth, Lise Jørgensen og Charlotte Overgaard

Kirsten Schultz Petersen, Aalborg universitet, ksp@hst.aau.dk Pernille Moth, Fredrikshavn kommune Lise Jørgensen, Fredrikshavn kommune Charlotte Overgaard, Syddansk universitet

## Sammendrag

Denne artikel beskriver hvordan en intervention til fremme af mental sundhed hos unge i 7-9 klasse i en dansk kommune blev udviklet igennem en samskabende proces samt undersøger forskellige kommunale ledernes perspektiv på deres involvering i denne proces. Interventionsudviklingen var del af et forsknings-praksissamarbejde mellem kommunen og forskere på Aalborg Universitet og tog afsæt i det britiske medicinske forskningsråds (the Medical Research Council) anbefalinger, som bla. har fokus på involvering af interessenter.  Forskernes rolle var at bidrage til at interventionen blev baseret på relevante teorier og den seneste forskning samt at bidrage  til  udarbejdelse  af  en  programteori,  mens  de  kommunale  ledere  og forskellige fagprofessionelle indenfor skoleområdet, sundhedsplejen, fritidstilbud og tandpleje bidrog med indsigt i organisatoriske forhold og politiske prioriteringer samt fagindsigt. Der blev udviklet to relaterede interventioner, en stilet mod forældre til børn i 7. klassetrin og en stilet mod at styrke medarbejderes viden og mentale sundhedskompetencer ift. at fremme mental sundhed i skolen. Den efterfølgende  evaluering  vil  vise  hvorvidt  indsatsen  skal  revideres  før  videre implementering.

## Nøkkelord

Interventionsudvikling, samskabelse, ledelsesinvolvering, unge, mental sundhed

## Faglig artikkel

## Introduktion

Denne artikel præsenterer ledernes perspektiv på deltagelse i et praksisforskningsprojekt  baseret  på  en  samskabende  tilgang.  Projektet  udsprang  af  en kommunal prioritering af fremme af børn og unges mentale sundhed i en dansk kommune  ved  udarbejdelsen  af  det  kommunale  budget  for  2022.  Kommunens byråd besluttede her, at de ville fokusere på udvikling af tidlige, sundhedsfremmende indsatser og der blev indledt et samarbejde mellem Aalborg Universitet  og  Frederikshavn  Kommune for  at  fremme  processen  og  kvalificere indsatserne. Baggrunden for den politiske prioritering var, at der gennem længere tid  været  dialog  mellem  udviklingskonsulenterne  i  kommunen  og  forskere  på universitetet  om  kommunens  udfordringer  vedrørende  børn  og  unges  mentale sundhed. Ungdomsprofilen , en landsdækkende spørgeskemaundersøgelse som har kørt siden 2014, viste at unges sundhedsadfærd, trivsel og helbred på landsplan var truet. Hos unge i udskolingen og i uddannelse fra 2021-22 viste denne, at andelen der føler sig ofte eller meget ofte ensom var steget, og andelen der oplever at blive mobbet  i  skolen  var  steget  markant. Ungdomsprofilen har  til  hensigt  at  give kommunerne viden om de unges trivsel, sundhed, livsopfattelse og livssituation for dermed at kunne bidrage til at styrke den forebyggende indsats i og på tværs af landets  kommuner.  I  tråd  med  dette,  viste Børnesundhedsprofilen  ( 2021)  en spørgeskemaundersøgelse for eleverne i de kommunale skoler, ligeledes en negativ udvikling  i  børn  og  unges  mentale  sundhed  i  denne  kommune.  Ift  tidligere undersøgelser følte flere elever i 5. og 8. klasse sig meget tit eller tit ensomme, og ca. hver femte elev i 8. klasse angav tit eller meget tit at have for meget at se til.

Formålet med  disse årlige spørgeskemaundersøgelser  er  at tilvejebringe et datagrundlag for politiske og ledelsesmæssige prioriteringer for iværksættelse af forebyggende og sundhedsfremmende indsatser målrettet børn og unge. International forskning viser, at forældre har en central rolle i at forebygge ved at støtte og søge hjælp i tilfælde af mentale sundhedsproblemer hos unge (Macalli, 2020;  Rickwood,  2007).  Unge  er  mere  tilbøjelige  til  at  søge  og  modtage professionel hjælp, hvis deres forældre støtter dem. Ligeledes har god kommunikation  mellem  forældre  og  barn,  forældrestøtte  samt  gode  mentale sundhedskompetencer en positiv indvirkning på de unges mentale sundhed (Chu, 2019). Imidlertid viser anden forskning, at forældre ofte mangler tro på deres egne evner mht. at kunne påvirke den mentale sundhed hos deres unge og de efterspørger mere viden og information samt mulighed for støtte og dialog med andre (Hurley, 2018). Teenageårene er en sårbar periode, hvor mange unge oplever mistrivsel i kortere eller længere tid, og det kan være svært at skelne mellem såkaldt 'normale' problemer relateret til puberteten og mere alvorlige. Derudover kan fællesskaber mellem  forældre  reducere  bekymringer  og  bidrage  til  støtte  (Hurley,  2019). Forældre og fagprofessionelle kan således opleve usikkerhed i forhold til, hvilke følelser og signaler der bør reageres på. Det Nationale Vidensråd for Forebyggelse

fremhæver, at fagprofessionelle i de unges skole- og hverdagsliv udgør en vigtig ressource, der kan bidrage til mental sundhedsfremme og forebyggelse. Forældre og fagprofessionelle fremhæves således som vigtige aktører i tilrettelæggelse af det forebyggende arbejde. Imidlertid er der påvist behov for at styrke forældrenes og de fagprofessionelles kompetencer ikke kun som vidensformidling, men også via sparring til iværksættelse af konkrete handlinger (Jeppesen, 2020). Sundhedsstyrelsen og Kommunernes Landsforening (KL) har i flere år anbefalet et øget samarbejde mellem praksis og forskning for at kunne løse de forebyggelsesmæssige udfordringer indenfor det kommunale område (Sundhedsstyrelsen 2009; Curtis, 2022). De kommunale sundhedsopgaver er under hastig  udvikling,  og  Kommunernes  Landsforenings  Center  for  Forebyggelse  i praksis har understreget, at der er behov for at sikre kvalitet og vidensbasering af opgaveløsningen (Curtis,  2022).  Forskning  kan  bidrage  med  relevant  viden  om, hvilke  forebyggende  indsatser,  der  kan  virke,  hvordan  og  for  hvem  og  danne grundlag for politiske og ledelsesmæssige beslutninger (Sundhedsstyrelsen, 2009; Curtis,  2022).  Komplekse  problemer  her  omhandlende  børn  og  unges  mentale sundhed og udvikling af løsninger hertil i form af effektive interventioner fordrer en tværfaglig og tværvidenskabelig tilgang. Indenfor interventionsforskning anvendes flere forskellige teorier og metoder til at forstå problemet og til at udvikle effektive interventioner (Skivington et al., 2021). Tværfagligt samarbejde på tværs af fagområder og kommunale enheder samt tæt samarbejde mellem forskningsbaseret viden og praksisviden kan imidlertid give en øget forståelse af et problems  omfang  og  karakter  og  skabe  en  fælles  forståelse  for,  hvordan  disse udfordringer bedst kan adresseres. Projektet er således et eksempel på et praksisforskningssamarbejde med det formål at løse forebyggelsesmæssige udfordringer ift. at fremme unges mentale sundhed via en samskabende proces. Det overordnede formål  med  projektet  var  sammen  at  udvikle  og  implementere  en  tværfaglig kommunal indsats stilet mod fremme af børn og unges mentale. I denne artikel præsenterer vi først den overordnede metodiske tilgang til udvikling af indsatser og dernæst præsenterer vi ledernes perspektiv på deres involvering i projektet. Viden om ledernes perspektiv forventes at kunne bidrage til kvalificering af det videre arbejde med implementering af indsatserne til andre skoler i kommunen.

## Metode

Først præsenteres den metodiske tilgang til udvikling af de kommunale indsatser som tog afsæt i det britiske forskningsråds internationalt anerkendte anbefalinger til udvikling af forebyggende sundhedsindsatser, også benævnt MRC-frameworket (Skivington et al., 2021). MRC-frameworket fremhæver betydningen af at sikre et velfunderet grundlag for indsatsen baseret på teori og videnskabelig evidens med involvering af centrale interessenter og beslutningstagere til forståelse af konteksten som  indsatsen  skal  kunne  fungere  i.    En  programteori  for  indsatsen  udgør  en eksplicit  teori  eller  model  for,  hvordan  interventioner/indsatser  kan  bidrage  til

opnåelse af de ønskede resultater -her forebyggelse af mentale sundhedsproblemer. Mange forebyggende indsatser som søges implementeret i praksis har vist sig at have svært ved at opnå de ønskede virkninger både på kort og lang sigt hvilket ifølge MRC-frameworket fordrer en systematisk tilgang til interventionsudviklingen (Skivington et al., 2021).

Identifikation og  udvælgelse  af  relevante interessenter i form  af relevante kommunale  ledere  og  medarbejdere  og  involvering  af  disse  i  udviklingen  af interventioner  i  kommunen  forventes  at  kunne  bidrage  med  en  dybdegående forståelse af de aktuelle udfordringer og kontekst som en intervention efterfølgende skal  kunne  adressere.  Involveringen  forventes  også  at  kunne  kvalificere  valg  af aktiviteter,  afdække  mulige  virksomme  mekanismer:  og  tilsigtede  og  utilsigtede konsekvenser (Skivington et al., 2021).

Inddragelse af centrale kommunale interessenter (her ledere af tilbud stilet til børn på 7. klassetrin) antages dermed via involvering af deres viden og erfaring at kunne bidrage til at sikre indsatsens kvalitet, implementerbarhed og bæredygtighed. I dette projekt  blev  der  involveret  ledere  og  lærere  fra  de  udvalgte  skoler,  ledere  og medarbejderrepræsentanter for kommunens fritidsog ungdomsklubber, skolesundhedsplejen,  skoletandplejen  samt  erhvervsvejledningen.  Dvs.  der  var repræsentanter for børne-, unge- sundheds- og uddannelsesområdet i kommunen. Der var desuden i projektet ønske om at involvere kommunale skolepsykologer, hvilket ikke blev muligt af ressourcemæssige årsager.

I planlægningsfasen blev der afholdt et fælles opstartsmøde i starten af 2023, hvor projektet blev præsenteret for kommunens  ledere  og  medarbejdere og de overordnede rammer og planen for projektforløbet blev introduceret. Formålet med opstartsmødet  var  at  få  en  fælles  teoretisk  forståelse  samt  skabe  engagement, motivation og ejerskab for projektet. Deltagerne på opstartsmødet var de involverede ledere og medarbejdere fra kommunen, den kommunale projektleder samt forskere. Deltagelse af kommunale ledere bidrog til en betydelig ledelsesopbakning på flere forskellige niveauer, da de bidrog til kvalificeringen af indsatsernes programteori, samt til at få indsatsens konkrete udformning og tanker om implementering til at passe til den aktuelle kontekst ude på de enkelte skoler. Den  teoretiske  baggrund  for  den  foreløbige  programteori  indeholdt  viden  om mentale  sundhedskompetencer  og  sociale  relationers  betydning  for  sundhed  og trivsel, hvilket blev præsenteret og diskuteret ud fra nogle situationsbeskrivelser udarbejdet på baggrund af resultater fra et tidligere forskningsprojekt (Ovesen et al, 2023).  Programteorien  blev  videreudviklet  sammen  med  projektgruppen  og dertilhørende arbejdsgrupper, hvilket mundede ud i formulering af to indsatser stilet mod henholdsvis forældre og medarbejdere.

| Planlægningsfasen                 | Efter hjemtagning af fondsmidler, blev der nedsat en styregruppefor projektet. Der blev afholdt indledende møder med de kommunale embedsmænd og ledere i Center for Skole, Klub og Ungdomsskole samt Center for Familie om de overordnede rammer og organisering af projektet. Planlægning af opstartsmøde samt etablering af styregruppe, projektgruppe og to arbejdsgrupper (en for forældreindsatsen og en for kompetenceudvikling af professionelle i skolen), samt udvælgelse af fire skoler til afprøvningen.   |
|-----------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| Udviklingsfasen (foråret 2023)    | Grundig problemanalyse samt systematisk vidensopsamling blev foretaget og en programteori for indsatsen udviklet. En plan for udviklingen af indholdet i forældreforløb og kompetenceudvikling af medarbejdere blev gennemført.                                                                                                                                                                                                                                                                                       |
| Afprøvningsfasen (efteråret 2023) | Afprøvning og evaluering af de udviklede indsatser. Indsats I: Forældreforløb med tre forældremøder i 7. klasse på fire skoler, facilitering af udvalgte medarbejdere: sundhedsplejersker, en lærer og en skolekonsulent. Indsats II: Kompetenceudvikling af fagprofessionelle omkring udskolingseleverne på de fire skoler blev organiseret som 3 workshops faciliteret af oplægsholdere med faglig ekspertise.                                                                                                      |
| Evalueringsfasen (efteråret 2023) | Evalueringen bestod af henholdsvis en procesevaluering af forældrenes deltagelse i forældreforløbet (artikel submittet) og interview af ledere som deltog i udviklingsprocessen (denne artikel).                                                                                                                                                                                                                                                                                                                      |
| Formidlingsfasen (foråret 2024)   | Udarbejdelse af slutrapport til kommunen samt to videnskabelige artikler med resultater af evalueringen Vidensdeling internt i kommunen og med andre kommuner.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                        |
| Projektets organisering           | Styregruppen bestod af projektleder, leder af den kommunale ungdomsskole, to centerchefer og en universitetsprofessor. Projektgruppen bestod af projektleder, pædagogisk konsulent, to skoleledere, en leder fra de kommunens fritids- og ungdomsklubber, leder af Tandplejen, leder af Sundhedsplejen samt forskere fra universitetet. Arbejdsgrupperne bestod af repræsentanter for lærere og fagprofessionelle tilknyttet de udvalgte skoler samt forskere fra universitetet.                                      |

Tabel 1 Projektets faser og organisering.

## Indsats I. Forældrekompetenceudvikling

Denne indsats var ikke kun rettet mod at videreformidle viden til forældrene, men også at styrke forældrenes mentale sundhedskompetencer. Derudover var formålet at etablere forældrefællesskaber, som ud over social støtte også forventes at kunne understøtte  udvikling  af  handlekompetencer.  Handlekompetencer  som  kunne bidrage  til  at  understøtte  de  unges  mentale  sundhed  og  til  at  kunne  reagere hensigtsmæssigt på evt. tegn på mistrivsel og mentale sundhedsproblemer hos såvel egne som andre forældres unge.

## Indsats II. Medarbejderkompetenceudvikling.

Denne indsats var stilet mod at styrke de fagprofessionelles forståelse af, hvordan mental sundhed hos unge kan understøttes samt og løfte deres handlekompetencer ift. at arbejde for at fremme mental sundhed i skolen. Med afsæt i begrebet mentale sundhedskompetencer skulle kompetenceløftet bidrage til at understøtte en fælles teoretisk  forståelsesramme  og  et  fælles  sprog  for  mental  sundhed  på  tværs  af faggrupper. Målet var at skabe en mere sammenhængende tilgang og forståelse for forældrenes betydning ift. fremme af mental sundhed og trivsel hos unge.

## Interview af ledere

Som afslutning på planlægningsfasen og inden opstart af selve afprøvningen blev fem ledere, som havde deltaget i udviklingsprocessen i styregruppe og projektgruppe,  interviewet  enkeltvis  i  løbet  af  august  2023.  Formålet  med interviewene var at undersøge ledernes perspektiv på deres involvering i udviklingen af indsatser og deres oplevelse af samarbejdet i udviklingsfasen (tabel 1). Der er manglende international viden om hvordan involveringen af interessenter i udvikling af interventioner oplever samskabelsesprocessen (Petersen et al., 2022). Formålet med at undersøge ledernes perspektiv som led i evalueringen af projektet var  også  at  indsamle  viden  som  kunne  kvalificere  det  videre  arbejde  med implementering af indsatserne til andre skoler i kommunen. Interviewene foregik over telefon  og  online  over  Teams  og  varede  i  gennemsnit  45 minutter. Interviewguiden var semistruktureret og bestod af spørgsmål omhandlende ledernes deltagelse i projektet, deres oplevelse af udviklingsprocessen og deres vurdering af indsatsernes  relevans  og  gennemførbarhed  i  praksis.  Interviewene  blev  optaget, transkriberet  og  kodet  i  NviVo  og  dernæst  tematiseret  ud  fra  Braun  og  Clarkes tematiske analysestrategi bestående af seks analysetrin  med  det formål at identificere  centrale  temaer  (Braun  &  Clarke,  2006).  Af  hensyn  til  ledernes anonymitet og fortrolighed angives ikke navn eller ansættelsessted i præsentation af  resultater.  I  den  efterfølgende  præsentation  af  de  centrale  temaer  i  ledernes perspektiv på deres deltagelse, henvises til citater fra individuelle interview af fem ledere, som repræsenterer de kommunale skoler, fritidstilbud og kommunens tandog sundhedspleje.

## Resultater

Resultaterne af interviewundersøgelsen viste, at de involverede ledere var overvejende positive og fandt det meget meningsfuldt at deltage i projektet. Ledere på tværs af de forskellige fagmiljøer støttede op om den politiske prioritering om at styrke  indsatsen  stilet  mod  forebyggelse  og  fremme  af  unges  mentale  sundhed. Kendetegnende for ledernes perspektiv på deres deltagelse i projektet var, at mental sundhed blandt børn og unge var et fælles problem og en udfordring, som optog dem alle. Deres medarbejderne var også meget motiverede for at deltage i projektet. Lederne  oplevede  det  aktuelt  og  relevant  at  fokusere  på  både  forældre-  og medarbejderes kompetenceudvikling på tværs af skole-, fritidog sundhedsområdet. Lederne som blev interviewet, havde alle deltaget i planlægnings- og udviklingsfasen (tabel 1). De første tre temaer (1-3) præsenterer ledernes  positive  erfaringer  mens  de  sidste  tre  temaer  (4-6)  indeholder  ledernes bekymringer om fremtidig implementering af indsatser og afledte konsekvenser.

## Tema  1:  Visionen  bag  passer  fint  med  det,  ledere  og  medarbejdere  er optaget af

Projektets vision og politiske ønske om at arbejde tværfagligt indenfor skole- og fritidsområdet omkring fælles sager er noget, alle ledere arbejder med i forvejen, det gælder ikke kun indenfor mental sundhed og forældreinddragelse men også ift. andre indsatsområder. 'Det her projekt taler direkte ind i den forankring … jeg forventer, at det hænger sammen med de andre indsatser, vi har, hvor forældrene skal være tættere på (skolen). Især trivselsdimensionen passer rigtig fint for os' (I1) .  Den  tværfaglige  deltagelse  i  udviklingsprocessen  blev  især  fremhævet  af lederne  som  værende  relevant  og  meningsfuldt  hvilket  understøtter  projektets grundlæggende  ide  om whole-school tilgangen  hvor  alle  faggrupper  som  har kontakt med de unge involveres.

Det var nemt for mig at melde mig til det her projekt, da det er noget, jeg kan genkende fra vores skole … vi render til mange møder, men dette projekt var nok mere omfangsrig, sådan positivt ment, -jeg har aldrig prøvet at deltage i sådan nogle arbejdsmøder og projektstyremøder,  hvor  vi  sidder  så  mange  forskellige  fagpersoner, repræsenteret på tværs … der var overlap og problemstillingen, som var ens på tværs. Det var meget givende at være sammen med andre faggrupper (I1).

## Tema 2: Medarbejder opbakning og deltagelse

Lederne fremhævede, at medarbejderne på tværs af fagmiljøerne tilkendegav, at de gerne ville deltage i kompetenceudviklingen. Hovedindtrykket var, ifølge lederne, at mange meldte sig til og synes, det var meget vedkommende at blive involveret da mental sundhed og trivsel var noget de alle oplevede i deres arbejde. Dét at samles  på  tværs  af  faggrupper  havde  stor  opbakning  blandt  både  ledere  og

medarbejdere. Lederne anså det som værende meget relevant og positivt at mødes på tværs af faggrupper og derved få skabt en fælles forståelse omkring de unges mentale  sundhed  som  ville  kunne  bidrage  til  en  højere  grad  af  vidensdeling  og fælles indsats. 'Vi tænker meget forskelligt, så det er rigtig godt, at vi får et fælles sprog' (I2) Dog opstod der en praktisk udfordring, da ikke alle fagmiljøerne kunne afsætte  medarbejdere  til  deltagelse  i  kompetenceudviklingen.  Der  var  ikke  de samme vilkår for deltagelsen, da møderne foregik om eftermiddagen og om aftenen passede det ikke med alle medarbejdergruppers arbejdstid, for eksempel arbejder fritidstilbuddet eftermiddag og aften mens de øvrige grupper primært arbejder på dagstid og har en mere fleksibel arbejdsdag. Tema 3: Muligheder for indflydelse

Selve  det  praktiske  undervisningsmateriale,  som  blev  anvendt  til  både  den forældrerettede indsat og indsatsen for de professionelle, kunne ifølge flere af de interviewede ledere godt være blevet diskuteret mere dybdegående inden det blev anvendt. Lederne oplevede, at det på forhånd var besluttet, at der skulle anvendes et  undervisningsmateriale,  som  kommunen  og  en  kendt  dansk  psykolog  havde udarbejdet. 'Indholdet (materialet af Sofie Münster) det har vi som sådan ikke haft indflydelse på i projektgruppen. Det var besluttet på forhånd, men vi var med til at beslutte, at der skulle være to spor (forældreforløb og kompetenceudvikling)'(I3).

Flere af lederne påpegede, at der var brug for involvering af flere interessenter, for eksempel  fra  de  kriminalitetsforebyggende  indsatser,  fra  foreningslivet,  og  fra kultur-, sports- og idrætsforeninger, da de unge færdes mange andre steder ud over skole og fritidsklubber: 'Der er mange af de unge, der spiller fodbold, håndbold og går til  spejder,  som  kunne  være  relevant  at  inddrage  alt  efter  det  specifikke lokalområde og de aktiviteter, de unge er en del af der' (I3).

## Tema 4: Udfordringer i fastholdelse og prioritering af indsatsen fremover

Lederne udtrykte bekymring for om der ville være kommunale ressourcer til at den udviklede intervention ville kunne blive implementeret som praksis efter afprøvningsforløbet.  De vurderede alle at udviklingsforløbet havde været meget meningsfuldt og ville desuden gerne sikre sig, at mental sundhed hos unge fortsat blev  noget,  som  de  skulle  arbejde  videre  med.  Generelt  var  der  ønske  om,  at indsatsen ikke kun skulle gælde for 7. klasseelever og afgrænses til de fire skoler, som  deltog  i  pilotafprøvningen,  men  at  det  også  skulle  udrulles  i  resten  af kommunens skoler og dermed integreres i alle forældremøder. Lederne fremhævede,  at  medarbejderne  var  meget  motiveret  for  at  arbejde  videre  med projektets ideer, og at mental sundhed hos unge med fordel allerede kunne tages op på forældremøder i 6. klasse. 'Det var dejligt at opleve, at det er en fælles sag som medarbejdere og faggrupper på tværs ser vigtigheden af. Det håber jeg vil påvirke forankringen fremover' (I5).

Der var en reel en forventning om, at det at skabe et fælles sprog, og en enighed om, at vi løfter i fælles flok, vil kunne give nogle synlige resultater ift. at forbedre

de unges mentale sundhed. 'Det er vigtigt, at vi holder fast i at sætte dagsordenen sammen fremover og mødes på tværs for at holde fast i den tværfaglige tilgang' (I5) .  Generelt oplevede lederne dog en udfordring i forhold til fremover at sikre prioritering og fastholdelse af fokus på mental sundhed i en hverdag, hvor mange andre dagsordener er i spil, og hvor prioriteringer af eksisterende ressourcer spiller en rolle.

## Tema 5: Medarbejderressourcer er en udfordring

Lederne havde særligt fokus på en ressourcemæssig udfordring ift. implementering af interventionen på sigt. Timeforbruget for de deltagende medarbejdere som skulle undervise på forældreforløbet, viste sig være ret ressourcekrævende. Derudover, så viste det sig i afgrænsningen af målgruppen til kun at gælde for 7. klasses forældre hvilket afstedkom uklarhed om deltagelse af lærere fra andre klasser.

'En af mine medarbejdere har været med i arbejdsgrupperne, men jeg kan godt være i tvivl om, hvad hendes rolle er, da hun er inde i 8. klasse. Det kunne måske være til en anden gang, at det skal være den lærer, som har 7. klasse, som er med på møderne'(I4) .

Derudover, så oplevede lederne en udfordring i at sikre den fortsatte vidensdeling til  de  medarbejdere som ikke deltog i kompetenceudviklingsforløbet. Selvom de alle oplevede at de medarbejdere der deltog i arbejdsgrupperne, havde været meget engagerede og havde gjort hvad de kunne for at udbrede deres viden til kolleger, så gik bekymringen på om der også var ressourcer til sikre kompetenceudviklingen når nye medarbejdere kom til.

## Tema 6: Udbyttet af forældreforløbet kan ramme skævt

De unge og forældrenes  udbytte  af  indsatsen  var  et  vigtigt  fokusområde  for  de interviewede ledere, men de var også bekymrede for om forældrene ville deltage. De vægtede højt, at der blev foretaget en evaluering af projektet samt en køreplan for projektets videre implementering på de øvrige skoler i kommunen. Overgangen fra at afprøve indsatsen på fire udvalgte skoler og til at indsatsen er en integreret del af dagsordenen på alle skoler blev set som en væsentlig udfordring. Der kunne være vanskeligt at nå alle forældre. 'Det giver god mening  for alle, at forældreforløbet bliver forankret i regi af skolen -skolen er ligesom en 'skal' ting, plus at det giver mening at stile det mod en bestemt årgang … det er også logistisk lettere at håndtere (I2). Lederne påpegede desuden fremtidige udfordringer ift. at kunne opnå den nødvendige forældreopbakning til at deltage i indsatsen hvor andre dagsordener nemt kunne komme i forgrunden. Generelt var ledernes oplevelse, at jo  ældre  børnene  bliver,  jo  mindre  involverer  forældrene  sig  så  fastholdelse  af indsatsen kunne blive vanskelig efter 7. klassetrin. Derudover oplevede de at det ofte var de mest ressourcestærke forældre, som mødte op til forældremøder, hvilket kunne give en ulig deltagelse. Der blev også rejst bekymring for forældrenes accept af det direkte og konkrete fokus på forældre-unge relation og kommunikation samt

overvejelser  om,  hvorvidt forældrene ville kunne  opfatte dette som  utidig kommunal indblanding i familiens privatsfære hvilket de havde oplevet tendenser til tidligere.

## Diskussion

I denne artikel har vi præsenteret ledernes perspektiv på en kommunal intervention udviklet igennem et praksis-forskningssamarbejde mellem en dansk kommune og universitet. Vi har præsenteret selve udviklingsprocessen og ledernes perspektiv på deres  involvering  i  såvel  planlægning  som  udvikling  af  indsatser.  Efterfølgende blev der i løbet  af  efteråret  2023  afprøvet  to  parallelle  indsatser  bestående af et medarbejder- og (indsats 1) et forældreforløb (indsats 2) på fire udvalgte skoler i kommunen.  Der  var  store forventninger fra alle involverede til at  denne pilotafprøvning  i  de  udvalgte  skoledistrikter  ville  kunne  bidrage  til  den  videre implementering af indsatsen til andre skoler i kommunen. Interviewundersøgelsen af lederne viste, at der var stor opbakning bag indsatserne (tema 1-3). Ledelse og organisatorisk opbakning er en væsentlig faktor for succesfuld implementering af indsatser, vel vidende at det også fordrer kompetencer hos de medarbejdere som skal implementere indsatsen (Fixen et al, 2015). De udfordringer, som især var i ledernes søgelys i de individuelle interview, var den fremtidige implementering af indsatserne på egen og øvrige skoler (tema 4-6). Bekymringerne omhandlede især på hvordan den lokale deltagelse blandt medarbejdere og forankring af indsatsen blandt forældrene ville forløbe fremover. Lederne har ifølge Fixen et al, 2015 en stor rolle i implementering af projektets grundide her omhandlende en implementering af en tværfaglig og forældrebaseret forebyggelsesindsats stilet mod forbedring af de unges mentale sundhed i kommunen. Det betyder, at der fremover skulle arbejdes målrettet med implementering og fastholdelse af forældreindsatsen, både  på  de  skoler  som  deltog  i  projektet  og  de  øvrige  skoler  i  kommunen. Projektlederen og lederne forventes at have en central rolle i dette videre arbejde med  implementering  af  indsatserne.  Erfaringer  fra  denne  pilotafprøvning  af  to indsatser  stilet  mod  kompetenceudvikling  af  medarbejdere  og  forældre  på  fire udvalgte skoler, viser at lederne finder det relevant at implementere dem på skoler. Spørgsmålet  er  hvorvidt  de  ledere  som  deltog  i  pilotafprøvningen,  vil  kunne motivere de øvrige kommunale ledere og medarbejdere og at der fortsat vil være ressourcer til prioritering af indsatserne. Inddragelse af centrale aktører i udviklingen af nye indsatser kan have stor betydning for opnåelse af succesfuld implementering  i  praksis  (Skivington  et  al,  2021).  Politisk  er  der  i  byrådet  stor bevågenhed og ønske om at kommunen bliver en foregangskommune ift. at fremme den mentale sundhed blandt børn og unge. Det betyder, at der er en forventning om at  ledere  og  medarbejdere  arbejder  frem  mod  dette  fælles  mål  for  kommunens arbejde  med  børn  og  unge.  Lederne  havde  en  del  bekymringer  vedrørende  den fremtidige  tilslutning  og  opbakning  især  blandt  forældrene.  Spørgsmålet  er, hvorvidt der, udover at udbrede viden om mental sundhed og trivsels hos unge, også

vil  skabes  et  tættere  samarbejde  mellem  forældre  indbyrdes  og  på  tværs  af faggrupper  omkring  de  unges  mentale  sundhed.    Det  vil  fordre  fastholdelse  af indsatserne fremover fra skolernes side, og ikke mindst fordrer det også involvering af skolernes forældrebestyrelser i arbejdet for at styrke forældrenes medinddragelse. Involvering og samskabelse af forebyggende indsatser har et stort potentiale  for  opnåelse  af  succesfuld  implementering  ved  at  sikre  ejerskab  og motivation  fra  alle  involverede  (Petersen  et  al,  2022).  Der  blev  i  efteråret  2023 foretaget en procesevaluering med særlig fokus på forældreindsatsen (forskningsartikel indsendt). Denne procesevaluering vil kunne pege på hvorvidt indsatserne  og  den  udviklede  programteori  bag  skal  revideres.  I  så  fald  vil  det betyde at der skal foretages en revision af den fremtidige forebyggende indsats før at den kan udrulles i storskala til alle børne-, unge- sundheds- og uddannelsestilbud. På baggrund af ledernes perspektiv på udviklingsprocessen fremhæves her til sidst nogle anbefalinger til andre, som ønsker i samarbejde mellem praksis og forskning at udvikle forebyggende indsatser. En styrke ved projektet var, at både ledere og flere  forskellige  fagprofessionelle medarbejdere indenfor børn-og ungeområdet i kommunen  blev  inddraget.  Den  tværfaglige  deltagelse  bidrog  til  vidensdeling, styrkelse  af  det  fælles  engagement  og  medejerskab  ift.  projektets  formål  om  at udvikle  forebyggende  indsatser  stilet  mod  fremme  af  unges  mentale  sundhed. Praksis-forskningssamarbejdet i dette projekt med en høj grad ledelsesinvolvering, forventes at kunne fremme den videre implementering af indsatser. Dermed kan vi håbe på  at  der  via  styrkelse  af  forældre-  og  medarbejderkompetencer  vil  kunne opnås en højere grad af mental sundhed blandt de kommunens unge. Deltagelse af medarbejdere  på  tværs  af  faggrupper  bidrog  til  at  samle  alle  centrale  aktører omkring  de  unge  mod  et  fælles  mål,  som  alle  i  dette  projekt  oplevede  som meningsfuldt  og  relevant.  Manglende  repræsentation  af  forældre  og  de  unge  i udviklingsprocessen  udgør  en  væsentlig  begrænsning.  Involvering  af  de  unge allerede i udviklingsfasen kunne være et vigtigt element i videreudvikling af de forebyggende  indsatser  i  kommunen,  for  eksempel  via  byrådets  arbejde  med involvering af unge i det politiske arbejde. Med henblik på at sikre relevansen af indsatsen og imødekommelse af de unges behov vil det være relevant, for eksempel at oprette et børn- og ungepanel som kunne indgå som sparringspartner til styrkelse af kommunens forebyggelsesindsats.

## Litteratur

- Braun, V., & Clarke, V. (2006). Using thematic analysis in psychology. Qualitative Research in Psychology , 3(2), 77 -101. https://doi.org/10.1191/1478088706qp063oa
- Chu, J.T.W., Wadham, A., Jiang, Y., Whittaker, R., Stasiak, K., Shepherd M., et al. (2019). Effect of MyTeen SMS-Based Mobile Intervention for Parents of Adolescents: A Randomized Clinical Trial. JAMA Netw Open . https://doi.org:10.1001/jamanetworkopen.2019.11120

- Curtis, T. (2022) Veje til et styrket forskningssamarbejde med kommuner -mens vi venter på ligeværdige forskning-praksis partnerskaber. Årg. 95 Nr. 2 Økonomi og politik 2: Tema: Når viden skaber forandring. https://doi.org/10.7146/okonomiogpolitik.v95i2.134170
- Fixsen, D. L., Blase, K.A., Naoom, S.F., Metz, A., Louison, L. & Ward, C. (2015). Implementation drivers: Assessing best practices . Chapel Hill: The University of North Carolina, National Implementation Research Network.
- Golden S.D. & Earp J.A. (2012). Social ecological approaches to individuals and their contexts: twenty years of health education & behavior health promotion interventions. Health Educ Behav. 39(3):364-72. https://doi.org/10.1177/1090198111418634
- Hurley, D., Allen, M.S., Swann, C. et al. (2018). The Development, Pilot, and Process Evaluation of a Parent Mental Health Literacy Intervention Through Community Sports Clubs. J Child Fam Stud 27, 2149 -2160. https://doi.org/10.1007/s10826-018-1071-y
- Hurley, D., Swann, C., Allen, M.S., & Vella, S.A. (2020). A qualitative evaluation of a mental health literacy intervention for parents delivered through community sport clubs. Psychology of Sport and Exercise , 47, 101635. https://doi.org/10.1016/j.psychsport.2019.101635
- Jeppesen, P., Obel, C., Lund, L., Madsen, K.B., Nielsen, L., & Nordentoft, M. (2020). Mental Sundhed og sygdom hos børn og unge i alderen 10-24 år. Forekomst, udvikling og forebyggelsesMuligheder . Vidensråd For Forebyggelse. Mental sundhed og sygdom hos børn og unge i alderen 1024 år
- Macalli, M., Côté, S. & Tzourio, C. (2020). Perceived parental support in childhood and adolescence as a tool for mental health screening in students: A longitudinal study in the i-Share cohort. J Affect Disord. 266:512-519. https://doi.org/10.1016/j.jad.2020.02.009
- Ovesen, J.H., Overgaard, C. & Petersen, K.S. (2023). Home-school collaboration for adolescents with poor wellbeing: A qualitative study of parents' experiences. Nordic Studies in Education, 43(4), 344 -364. https://doi.org/10.23865/nse.v43.4050
- Petersen, K.S., Ledderer, L., Terkildsen, H.M. & Overgaard, C. (2022). Komplekse interventioner: Udvikling, test, evaluering og implementering . Aalborg Universitetsforlag.
- Rickwood, DJ., Deane, FP. & Wilson, C.J. (2007). When and how do young people seek professional help for mental health problems? Med J Aust . 187(S7):S35-9. https://doi.org/10.5694/j.1326-5377.2007.tb01334.x
- Skivington, K., Matthews, L., Simpson, S.A., Craig, P., Baird, J., Blazeby, JM., Boyd, K.A., Craig, N, French, DP., McIntosh, E., Petticrew, M., RycroftMalone, J., White, M. & More, L. (2021)Framework for the development and evaluation of complex interventions: gap analysis, workshop and consultation-informed update. Health Technology Assessment , vol 25, issue 59.  https://doi.org/10.3310/hta25570
- Sundhedsstyrelsen. (2009) Samarbejde mellem forskning og praksis på forebyggelsesområdet . SamarbejdeForskningPraksis2009,-d-,pdf.ashx