<!-- image -->

## Nyhedsmediernes innovationsstøtte 2014-2023

Kammer, Aske; Blach-Ørsten, Mark

DOI: 10.5281/zenodo.14769017

Publication date: 2025

Document Version Også kaldet Forlagets PDF

Citation for published version (APA): Kammer, A., & Blach-Ørsten, M. (2025). Nyhedsmediernes innovationsstøtte 2014-2023 . Roskilde Universitet. https://doi.org/10.5281/zenodo.14769017

## General rights

Copyright and moral rights for the publications made accessible in the public portal are retained by the authors and/or other copyright owners and it is a condition of accessing publications that users recognise and abide by the legal requirements associated with these rights.

- Users may download and print one copy of any publication from the public portal for the purpose of private study or research.
- You may not further distribute the material or use it for any profit-making activity or commercial gain.
- You may freely distribute the URL identifying the publication in the public portal.

## Take down policy

If you believe that this document breaches copyright please contact rucforsk@kb.dk providing details, and we will remove access to the work immediately and investigate your claim.

## Nyhedsmediernes innovationsstøtte 2014-2023

Aske Kammer Mark Blach-Ørsten

<!-- image -->

1 Roskilde Universitet

2

## Nyhedsmediernes	innovationsstøtte	2014-2023

Aske	Kammer	&	Mark	Blach-Ørsten

Forskningsrapport

Udarbejdet	af	lektor	Aske	Kammer	og	professor	Mark	Blach-Ørsten	ved	Center	For	Nyheds- forskning,	Roskilde	Universitet,	med	støtte	fra	Dagspressens	Fond	og	Kulturministeriet.

© Ophavsretten til denne publikation tilhører: Forfatterne og Center for Nyhedsforskning

## Kontakt: Center for Nyhedsforskning

Aske Kammer, askek@ruc.dk

Mark Blach-Ørsten, oersten@ruc.dk

Denmark 2025

1. udgave, 1. oplag

Online edition

DOI

:

10.5281/zenodo.14769017

Institut for Kommunikation og

Humanistisk Videnskab

Roskilde Universitet

Universitetsvej 1

4000 Roskilde

www.ruc.dk/cfn

## Hovedpointer

Denne	rapport	præsenterer	en	analyse	af	de	første	10	års	innovationsstøtte	til	nyhedsmedierne (det	vil	sige	perioden	2014-2023).	I	denne	periode	er	der	i	alt	uddelt	175.880.716	kr.	i	innovationsstøtte	gennem	210	tildelinger

Analysens	hovedpointer	er:

- Der	er	i	alt	101	virksomheder,	som	har	modtaget	innovationsstøtte.	Der	er	dog	stor	forskel	 på,	 hvor	 meget	 de	 hver	 især	 har	 modtaget:	 Godt	 halvdelen	 af	 innovationsstøtten (50,87	%)	er	således	gået	til	13	virksomheder,	mens	tre	fjerdedele	(75,65	%)	er	fordelt blandt	de	32	virksomheder,	der	har	modtaget	mest.
- Zetland	ApS	er	den	virksomhed,	som	har	modtaget	mest	i	innovationsstøtte.	Denne	virksomhed	har	samlet	modtaget	12.651.572	kr.	(hvilket	svarer	til	7,19	%	af	den	samlede	innovationsstøtte	i	perioden),	mens	Alrow	Media,	som	udgiver	Altinget	og	Mandag	Morgen, har	modtaget	10.386.929	kr.	(5,91	%).
- De	'traditionelle'	avishuse	har	tilsammen	modtaget	32.624.853	kr.	(18,55	%	af	det	samlede	beløb).	Disse	avishuse	er	blandt	andre	A/S	Information,	JP/Politikens	Hus	A/S,	Herning	Folkeblad	(Vestjylland)	A/S,	Helsingør	Dagblad	A/S,	Berlingske	Media	A/S	og	Samsø Posten	ApS.
- Godt	en	tredjedel	(37,57	%)	af	den	samlede	innovationsstøtte	2014-2023	er	gået	til	indholdsudvikling,	mens	godt	en	femtedel	er	gået	til	såvel	produkt-	som	markedsudvikling (henholdsvis	23,62	%	og	21,12	%).
- Hos	de	nye	nyhedsmedier	(altså	dem,	som	er	opstået	ved	hjælp	af	etableringsstøtte)	er godt	 halvdelen	 af	 innovationsstøtten	 gået	 til	 indholdsudvikling	 (55,03	 %)	 og	 knap	 en tredjedel	(31,80	%)	til	markedsudvikling.	Det	vil	sige,	at	de	nye	medier	især	sigter	på	at udvikle	nye	former	for	indhold,	eksempelvis	i	form	af	nye	former	for	journalistik	eller opdyrkning	af	nye	stofområder,	og	på	at	opdyrke	et	nyt	marked	ved	eksempelvis	at	producere	journalistisk	indhold	til	målgrupper,	der	ikke	er	andre	tilbud	til.
- Hos	de	etablerede	nyhedsmedier	(som	har	modtaget	udviklingsstøtte)	ligger	hovedvægten	derimod	på	produktudvikling	(36,44	%	af	den	samlede	udviklingsstøtte)	og	i	betydeligt	mindre	grad	på	indholdsudvikling	(20,55	%).
- 28	tildelinger	af	innovationsstøtte	er	givet	til	medier	målrettet	børn	og	unge.	Disse	tildelinger	beløber	sig	til	samlet	28.671.828	kr.	(16,30	%	af	den	samlede	innovationsstøtte).
- Der	er	i	alt	34	tildelinger	af	innovationsstøtte,	som	er	givet	til	medier	med	et	afgrænset lokalt	 og/eller	 regionalt	 fokus.	 Disse	 tildelinger	 beløber	 sig	 til	 samlet	 22.363.095	 kr. (12,71	%	af	den	samlede	innovationsstøtte).
- De	voksne	danskere	(18-75	år)	har	hørt	om	26	af	de	nye	nyhedsmedier,	som	er	etableret ved	hjælp	af	innovationsstøtte.	Det	gælder:	Zetland	(som	43	%	af	respondenterne	har	hørt om),	Børneavisen	(26	%),	Digitalt.dk	(5	%),	Indblik	og	Mit	Nørrebro	(begge	4	%),	Føljeton, Inside	Business,	Kids	News,	KulturMonitor,	Nyborg	Avis,	Politiken	Skoleliv	og	Solidaritet

6

- (alle	3	%),	Udenrigs,	Vestnyt	og	Vores	Jammerbugt	(alle	2	%)	og	Danmarks	fonde,	Goldberg,	 Havnefronten,	 Innovationsforum,	 Kiosk,	 NB-økonomi,	 Seismo,	 Socialt	 Indblik, Techliv,	Vid	&	Sans	og	Vores	Brabrand	(alle	1	%).
- 'Inden	for	den	sidste	uge'	er	det	blandt	de	nye	nyhedsmedier	kun	Zetland,	som	er	blevet brugt	af	mere	end	én	procent	af	de	voksne	danskere.

## Forord

I	en	tid,	hvor	nyhedsmediernes	traditionelle	forretningsmodeller	er	under	pres,	hvor	mediebrugerne	synes	stadig	mere	omflakkende,	og	hvor	de	gode	gamle	dage	næppe	kommer	tilbage,	fremhæves innovation ofte	som	det	vidundermiddel,	der	skal	hjælpe	de	for	samfundet	og	demokratiet så	vigtige	nyhedsmedier	igennem	krisen.	Derfor	blev	et	nyt	instrument	i	2014	føjet	til	den	danske mediestøtte,	nemlig	den	'projektstøtte'	som	i	daglig	tale	(og	i	denne	rapport)	simpelthen	kaldes innovationsstøtte .	Formålet	med	dette	instrument	har	siden	da	været	at	understøtte	etableringen og/eller	den	digitale	udvikling	af	nyhedsmedier	(Kammer,	2017).

Spørgsmålet	er	imidlertid,	hvad	der	egentlig	er	kommet	ud	af	nyhedsmediernes	innovationsstøtte -	og	det	er	det	spørgsmål,	som	denne	rapport	besvarer.	Rapporten	præsenterer	således	en	analyse	af	de	første	10	års	uddeling	af	innovationsstøtte	til	nyhedsmedierne	(det	vil	sige	perioden 2014-2023).	 I	 denne	 periode	 har	 danske	 nyhedsmedier	 og	 enkeltpersoner	 modtaget	 samlet 175.880.716	kr.	i	innovationsstøtte.

Rapporten	er	udarbejdet	i	regi	af	Center	for	Nyhedsforskning	på	Institut	for	Kommunikation	og Humanistisk	Videnskab	på	Roskilde	Universitet	og	er	støttet	økonomisk	af	Dagspressens	Fond	og Kulturministeriet.	En	stor	del	af	'rugbrødsarbejdet'	er	udført	af	vores	flittige	og	dygtige	studentermedhjælpere	Sara	Moss	Hesse,	Luna	Leah	Holterman,	Luisa	Vestmar	Norén	og	Cecilie	Cindy Lynghøj	Storgaard.

God	læselyst.

/Aske	Kammer	og	Mark	Blach-Ørsten,	januar	2025

## Indholdsfortegnelse

| Hovedpointer....................................................................................................................................................... 5         |
|-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| Forord .................................................................................................................................................................... 7 |
| Indholdsfortegnelse.......................................................................................................................................... 8               |
| Oversigt over tabeller og figurer.................................................................................................................. 9                         |
| Rammevilkår.....................................................................................................................................................11            |
| Lovgivning og administration............................................................................................................11                                    |
| Typer af innovationsstøtte..................................................................................................................11                                |
| Analyser ..............................................................................................................................................................13     |
| Den overordnede fordeling af innovationsstøtte........................................................................13                                                      |
| Hvem har modtaget innovationsstøtte?.......................................................................................................16                                 |
| Hvordan er det gået de nye nyhedsmedier?...............................................................................................18                                     |
| Hvem er overgået fra etableringsstøtte til almindelig redaktionel produktionsstøtte?.........19                                                                               |
| Hvad er der givet innovationsstøtte til? .........................................................................................21                                          |
| Hvilke typer innovation er blevet støttet? ..................................................................................................22                               |
| Målgruppe generelt...............................................................................................................................................24           |
| Innovationsstøtte målrettet børn og unge..................................................................................................24                                  |
| Innovationsstøtte rettet mod lokale og/eller regionale medier........................................................25                                                       |
| De nye nyhedsmediers rækkevidde.................................................................................................27                                            |
| Kender danskerne de nye nyhedsmedier?..................................................................................................28                                     |
| Bruger danskerne de nye nyhedsmedier?...................................................................................................31                                    |
| Litteraturliste....................................................................................................................................................34         |

## Oversigt	over	tabeller	og	figurer

| Figur 1: De fire typer af innovationsstøtte.                                                                       | 12       |
|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|----------|
| Figur 2: Tildelt innovationsstøtte, 2014-2023.                                                                     | 14       |
| Tabel 1: Tildelt innovationsstøtte, 2014-2023, fordelt på de forskellige typer af støtte.                          | 14       |
| Figur 3: Innovationsstøtte til de forskellige typer af støtte, 2014-2023.                                          | 15       |
| Figur 4: Fordeling af innovationsstøtte til de forskellige typer af støtte, 2014-2023.                             | 16       |
| Figur 5: 'Long tail'-distributionen af innovationsstøtte, 2014-2023.                                               | 17       |
| Tabel 2: Top 15 over virksomheder, der har modtaget innovationsstøtte, 2014-2023.                                  | 17       |
| Tabel 3: Innovationsstøtte til de 'gamle' avisehuse, 2014-2023.                                                    | 18       |
| Tabel 4: Oversigt over de nye nyhedsmediers status.                                                                | 19       |
| Tabel 5: Fordeling af innovationsstøtte til forskellige typer af innovation, 2014-2023.                            | 22       |
| Figur 6: Fordeling af innovationsstøtte på tværs af typer af innovation og på tværs af typer af støtte, 2014-2023. | 23       |
| Tabel 6: Innovationsstøtte rettet modbørn og unge, 2014-2023.                                                      | 25       |
| Tabel 7: Oversigt over status for de nye nyhedsmedier, der er målrettet børn og unge.                              | 25       |
| Tabel 9: Oversigt over status for de nye nyhedsmedier, der er målrettet lokale og/eller                            |          |
| regionale områder.                                                                                                 | 27       |
| Figur 7: Nyhedsmedier, som danskerne har hørt om. (n = 3.020)                                                      | 30       |
| Figur 8: Nyhedsmedier, som danskerne har brugt 'inden for den seneste uge'. (n =                                   | 3.020)32 |

## Rammevilkår

## Lovgivning	og	administration

Innovationsstøtten	trådte	i	kraft	ved	indgangen	af	2014,	efter	at	'Forslag	til	Lov	om	mediestøtte' (Lovforslag	nr.	L	20)	blev	fremsat	af	daværende	kulturminister	Marianne	Jelved	d.	2.	oktober 2013	og	vedtaget	 af	 Folketinget	 26.	 december	 2013	 ('Lov	 om	 mediestøtte',	 LOV	 nr.	 1604	 af 26/12/2013).	Denne	oprindelige	lov	er	siden	ændret	med	først	'Lov	om	ændring	af	lov	om	mediestøtte'	(LOV	nr.	472	af	17/05/2017),	så	'Lov	om	ændring	af	lov	om	mediestøtte'	(LOV	nr.	1558 af	12/12/2023)	og	senest	'Lov	om	ændring	af	lov	om	radio-	og	fjernsynsvirksomhed	m.v.	og	lov om	mediestøtte'	(LOV	nr.	675	af	11/06/2024	§2),	ligesom	'Bekendtgørelse	om	mediestøtte' (BEK	nr.	127	af	05/02/2024)	og	'Bekendtgørelse	om	ændring	af	bekendtgørelse	om	mediestøtte' (BEK	nr.	1488	af	06/12/2024)	nu	er	gældende. 1

Innovationsstøtten	administreres	af	Slots-	og	Kulturstyrelsen 2 og	uddeles	på	baggrund	af	afgørelser	fra	Medienævnet,	som	vurderer	de	indkomne	ansøgninger.	Medienævnet	er	et	uafhængigt nævn,	som	er	nedsat	af	kulturministeren	for	fire	år	ad	gangen,	og	som	består	af	syv	medlemmer med	ekspertise	inden	for	'nyhedsformidling,	driftsøkonomi,	mediemarkedet,	journalistisk	innovation	og	medieforbrug	samt	mediernes	demokratiske	funktion	og	teknologiske	udvikling'.	Det er	det	samme	nævn,	som	vurderer	ansøgninger	til	den	almindelige	redaktionelle	produktionsstøtte	til	nyhedsmedier	og	til	publicistiske	magasiner	og	ugeaviser.	Slots-	og	Kulturstyrelsen	yder sekretariatsbistand	til	Medienævnet.

## Typer	af	innovationsstøtte

Innovationsstøtten	uddeles	i	to	årlige	runder	(i	perioden	2015-2017	var	der	dog	tre	årlige	runder).	I	perioden	2014-2022,	var	den	årlige	pulje	på	20.000.000	kr.,	mens	den	i	2023	blev	øget	til 21.700.000	kr.	og	for	2024-2026	(altså	efter	den	periode,	som	analyseres	i	denne	rapport)	til 31.200.000	kr.	årligt.

1 I	skrivende	stund	arbejder	et	udvalg	under	Kulturministeriet	med	at	'foretage	et	udredningsarbejde,	som	kan	danne grundlag	for	politiske	overvejelser	om,	hvordan	mediestøtten	til	nyhedsmedier	kan	forbedres	og	gøres	mere	platformsog	teknologineutral,	så	støtten	tilpasses	medieudviklingen	og	det	digitaliserede	og	globaliserede	medielandskab'	(Kulturministeriet,	2024).	Udvalgets	arbejde	er	tiltænkt	at	danne	grundlag	for	den	revidering	af	lovgivningen	omkring	den samlede	danske	mediestøtte,	som	sandsynligvis	vil	finde	sted	ved	udløbet	af	den	gældende	medieaftale	i	2026.

2 Indtil	oprettelsen	af	Slots-	og	Kulturstyrelsen	i	2016	var	det	Kulturstyrelsen,	der	administrerede	innovationsstøtten (og	den	øvrige	mediestøtte).

Innovationsstøtten	ydes	til etablering af	nye	nyhedsmedier	og	til udvikling (eller	digital	transformation)	af	eksisterende	nyhedsmedier.	Inden	for	begge	disse	kategorier	kan	der	ydes	støtte	til henholdsvis forundersøgelser eller	til realisering . 3 Der	er	således	fire	forskellige	typer	af	innovationsstøtte	(illustreret	i	Figur	1).

Figur	1:	De	fire	typer	af	innovationsstøtte.

|            |   Forundersøgelse |   Realisering |
|------------|-------------------|---------------|
| Etablering |                 1 |             2 |
| Udvikling  |                 3 |             4 |

Innovationsstøtten	tildeles	på	baggrund	af	en	række	kriterier,	som	i	vid	udstrækning	er	enslydende	med	dem,	som	den	almindelige	redaktionelle	produktionsstøtte	gives	efter.	Det	vil	(jf.	'Lov om	mediestøtte')	sige,	at	det	redaktionelle	indhold	for	eksempel	skal	dække	et	bredt	emneområde	og	med	behandling	af	aktuelt	nyhedsstof	omhandle	politiske,	samfundsrelaterede	og	kulturelle	temaer;	det	skal	for	mindst	en	sjettedel	af	indholdets	vedkommende	være	selvstændigt	journalistisk	bearbejdet;	det	skal	henvende	sig	til	en	bred	kreds	af	brugere	og	leveres	på	ens	vilkår for	alle	potentielle	brugere	(dog	er	eksempelvis	rabatter	til	særlige	målgrupper	tilladt);	det	skal udkomme	minimum	10	gange	om	året;	og	det	må	ikke	være	ejet	med	to	tredjedele	eller	mere	af arbejdsgiver-,	arbejdstager-	eller	brancheorganisationer.	I	tillæg	til	disse	generelle	kriterier	gælder	det	for	innovationsstøtten,	at	det	støttede	nyhedsmedie	har	en	ansvarshavende	redaktør	og organisatorisk	udgøres	af	mindst	ét	lønnet	årsværk	(i	modsætning	til	tre	lønnede	årsværk	inden for	den	almindelige	redaktionelle	produktionsstøtte).	For	etableringsprojekter	skal	kravene	være opfyldt	senest	seks	måneder	efter	tilsagn	om	støtte.

I	den	gældende	medieaftale	hedder	det	desuden,	at	'støttekriterierne	for	at	modtage	innovationsstøtte	gøres	platforms-	og	teknologineutrale,	så	støtten	kan	ydes	på	lige	fod	til	nyhedsformidling	via	skrift,	video,	radio,	podcast,	animation	mv.'	(Kulturministeriet,	2023).	Det	vil	sige,	at	innovationsstøtten	ikke	længere	kun	gives	til	skrevne	nyhedsmedier,	sådan	som	det	ellers	indledningsvist	var	tilfældet.

3 Bemærk,	at	'realisering'	i	modsætning	til	forundersøgelser	ikke	er	en	lovfæstet	kategori.

## Analyser

I	denne	del	af	rapporten	analyserer	vi	tildelingen	af	mediernes	innovationsstøtte	i	perioden	20142023.	Der	er	tale	om	fortrinsvis	deskriptive	analyser,	hvor	vi	ved	at	fremlægge	fordelinger	og frekvenser	giver	et	overblik	-	men	vi	søger	ikke	at	forklare,	hvorfor	fordelingerne	og	frekvenserne ser	ud,	som	de	gør,	ligesom	vi	ikke	forholder	os	normativt	vurderende	til	dem.

Analysen	falder	i	tre	dele.	Først	analyserer	vi, hvem der	har	modtaget	innovationsstøtte,	og	hvad der	er	kommet	ud	af	det.	Dernæst	analyserer	vi, hvad der	er	givet	innovationsstøtte	til	(med	et særligt	fokus	på	innovation	rettet	mod	børn	og	unge	såvel	som	mod	lokale	og/eller	regionale	områder).	 Endelig	 analyserer	 vi, hvilken	 rækkevidde de	 nye	 nyhedsmedier	 har	 blandt	 mediebrugerne.

## Den	overordnede	fordeling	af	innovationsstøtte

I	 årrækken	2014-2023	har	Slots-	og	Kulturstyrelsen	tildelt	i	alt	175.880.716	kr.	i	innovationsstøtte.	Denne	støtte	er	tildelt	gennem	210	tildelinger. 4 Som	det	fremgår	af	Figur	2,	er	den	samlede tildeling	af	innovationsstøtte	relativt	stabil	hen	over	perioden,	hvis	man	ser	bort	fra	det	første	år (2014).	Det	er	i	den	sammenhæng	vigtigt	at	huske	på,	at	skønt	tildelingerne	naturligvis	er	et	resultat	af	Medienævnets	vurderinger	og	Slots-	og	Kulturstyrelsens	administrative	praksis,	afhænger	de	i	første	omgang	af	antallet	og	kvaliteten	af	de	ansøgninger,	der	bliver	sendt	ind	-	for	det	er alt	andet	lige	kun	disse	ansøgninger,	der	kan	behandles.

Datagrundlaget	for	denne	første	del	af	analysen	er	de	offentligt	tilgængelige	oversigter	over	tildelinger	af	innovationsstøtte,	som	ligger	på	Slots-	og	Kulturstyrelsens	website 5 .	På	baggrund	af disse	oversigter	har	vi	kortlagt,	hvordan	det	siden	tildelingerne	er	gået	de	involverede	nyhedsmedier;	i	enkelte	tvivlstilfælde	har	Slots-	og	Kulturstyrelsens	embedsmænd	været	behjælpelige med	afklaring.

4 Der	har	i	perioden	været	yderligere	seks	tildelinger,	som	Slots-	og	Kulturstyrelsen	dog	har	trukket	tilbage	(blandt andet	på	grund	af	manglende	egenfinansiering).	Disse	seks	tildelinger	indgår	ikke	i	datamaterialet	for	de	følgende	analyser.

5 https://slks.dk/fileadmin/user\_upload/SLKS/Omraader/Medier/Mediestoette/Innovationspuljen/Tilskudsmodta-gere\_fra\_Innovationspuljen\_1.\_runde\_2014-2.runde\_2024.pdf

Figur	2:	Tildelt	innovationsstøtte,	2014-2023.

<!-- image -->

Som	det	nævnes	ovenfor,	kan	innovationsstøtten	ansøges	om	og	tildeles	i	fire	forskellige	former, nemlig	til	henholdsvis	etablering	(af	nye	medier)	og	udvikling	(af	eksisterende	medier)	og	inden for	hver	af	disse	kategorier	til	henholdsvis	forundersøgelser	og	realisering.	Figur	1	opsummerer fordelingen	mellem	disse	fire	former	og	viser,	at	fordelingen	mellem	etablerings-	og	udviklingsstøtte	er	nærmest	ligelig,	men	dog	med	en	svag	overvægt	til	udvikling	(henholdsvis	48,09	%	og 51,91	%	af	den	samlede	støtte).	Det	er	ligeledes	tydeligt,	at	der	tildeles	betydeligt	mere	støtte	til realisering	end	til	forundersøgelser	(henholdsvis	88,84	%	og	11,16	%).

Tabel	1:	Tildelt	innovationsstøtte,	2014-2023,	fordelt	på	de	forskellige	typer	af	støtte.

|            | Forundersøgelse          | Realisering               | Total                      |
|------------|--------------------------|---------------------------|----------------------------|
| Etablering | 15.928.927 kr. (9,06 %)  | 68.660.710 kr. (39,04 %)  | 84.589.637 kr. (48,09 %)   |
| Udvikling  | 3.708.089 kr. (2,11 %)   | 87.582.990 kr. (49,80 %)  | 91.291.079 kr. (51,91 %)   |
| Total      | 19.637.016 kr. (11,16 %) | 156.243.700 kr. (88,84 %) | 175.880.716 kr. (100,00 %) |

Fordelingen	af	midler	i	de	fire	forskellige	kategorier	af	tildeling	udvikler	sig	imidlertid	mærkbart hen	over	årene	(jf.	Figur	3).	Det	er	især	værd	at	bemærke,	hvordan	innovationsstøtten	i	stigende

grad	tildeles	udvikling	(og	altså	dermed	eksisterende	medier)	frem	for	etablering;	i	første	halvdel af	den	analyserede	periode	(2014-2018)	udgør	etablering	således	59,12	%	af	den	samlede	innovationsstøtte,	mens	andelen	i	anden	halvdel	af	perioden	(2019-2023)	udgør	37,26	%.	Denne	bevægelse	er	illustreret	i	Figur	4.

Figur	3:	Innovationsstøtte	til	de	forskellige	typer	af	støtte,	2014-2023.

<!-- image -->

Figur	4:	Fordeling	af	innovationsstøtte	til	de	forskellige	typer	af	støtte,	2014-2023.

<!-- image -->

## Hvem	har	modtaget	innovationsstøtte?

Der	er	i	alt	101	virksomheder,	som	har	modtaget	innovationsstøtte.

Der	er	dog	stor	forskel	på,	hvor	meget	de	hver	især	har	modtaget.	Som	Figur	5	illustrerer,	er	der tale	om	en	'long	tail'-distribution	med	en	høj	grad	af	koncentration,	hvor	nogle	få	virksomheder har	modtaget	meget,	mens	mange	har	modtaget	lidt.	Godt	halvdelen	af	innovationsstøtten	(50,87 %)	er	således	tildelt	13	virksomheder,	mens	tre	fjerdedele	(75,65	%)	er	fordelt	blandt	de	32	virksomheder,	der	har	modtaget	mest	innovationsstøtte.

Dertil	kommer	36	tildelinger,	som	er	'søgt	med	CPR-nummer';	det	vil	sige	tildelinger,	som	er	givet	til	enkeltpersoner	(i	modsætning	til	virksomheder,	som	har	et	CVR-nummer).	Disse	36	tildelinger	har	modtaget	samlet	12.278.155	kr.	i	innovationsstøtte	(det	vil	sige	6,98	%	af	den	samlede støtte).	Af	disse	tildelinger	er	de	største	på	2.958.750	kr.,	1.644.000	kr.	og	1.000.000	kr.	(etableringsstøtte	til	henholdsvis	Koncentrat	i	2016,	Danturk.dk	i	2022	og	Super	Digital	i	2019).

Figur	5:	'Long	tail'-distributionen	af	innovationsstøtte,	2014-2023.

<!-- image -->

Bemærk:	Tildelinger	baseret	på	ansøgninger	'søgt	med	CPR-nummer'	indgår	ikke	i	denne	figur.

Tabel	2:	Top	15	over	virksomheder,	der	har	modtaget	innovationsstøtte,	2014-2023.

| Virksomhed                          | Samlet beløb (kr.)   | %afdensamlede innovationsstøtte   | %afdensamlede innovationsstøtte, akkumuleret   |
|-------------------------------------|----------------------|-----------------------------------|------------------------------------------------|
| Zetland ApS                         | 12.651.572           | 7,19                              | 7,19                                           |
| Alrow Media                         | 10.386.929           | 5,91                              | 13,10                                          |
| Foreningen Hus Forbi                | 8.969.906            | 5,10                              | 18,20                                          |
| A/S Information                     | 8.914.875            | 5,07                              | 23,27                                          |
| Teknologiens Mediehus A/S           | 7.442.928            | 4,23                              | 27,50                                          |
| Føljeton ApS                        | 5.935.143            | 3,37                              | 30,87                                          |
| JP/Politikens Hus A/S               | 5.818.289            | 3,31                              | 34,18                                          |
| a4 medier ApS                       | 5.550.000            | 3,16                              | 37,34                                          |
| Herning Folkeblad (Vestjylland) A/S | 5.452.244            | 3,10                              | 40,44                                          |
| Seismo Media ApS                    | 5.299.850            | 3,01                              | 43,45                                          |
| POV International                   | 4.548.325            | 2,59                              | 46,04                                          |
| Foreningen Globalnyt                | 4.291.700            | 2,44                              | 48,48                                          |
| Kommunikationsforum A/S             | 4.200.000            | 2,39                              | 50,87                                          |
| Aarhus Universitetsforlag A/S       | 3.300.500            | 1,88                              | 52,74                                          |
| Aktieselskabet Kristeligt Dagblad   | 3.222.402            | 1,83                              | 54,57                                          |

Tabel	2	viser	en	oversigt	over	de	15	virksomheder,	som	i	perioden	2014-2023	er	blevet	tildelt mest	innovationsstøtte.	I	toppen	er	Zetland	ApS,	som	med	12.651.572	kr.	alene	står	med	godt	syv procent	af	den	samlede	innovationsstøtte	i	perioden	2014-2023,	og	Alrow	Media,	som	udgiver Altinget	og	Mandag	Morgen,	med	10.386.929	kr.	(5,91	%).

Det	er	desuden	værd	at	bemærke,	at	de	'gamle'	avishuse	tilsammen	er	tildelt	32.624.853	kr., hvilket	svarer	til	18,55	%	af	den	samlede	innovationsstøtte.	Denne	fordeling	fremgår	af	Tabel	3.

Tabel	3:	Innovationsstøtte	til	de	'gamle'	avisehuse,	2014-2023.

| Virksomhed                          | Samlet beløb (kr.)   | %afdensamlede innovationsstøtte   | %afdensamlede innovationsstøtte, akkumuleret   |
|-------------------------------------|----------------------|-----------------------------------|------------------------------------------------|
| A/S Information                     | 8.914.875            | 5,07                              | 5,07                                           |
| JP/Politikens Hus A/S               | 5.818.289            | 3,31                              | 8,38                                           |
| Herning Folkeblad (Vestjylland) A/S | 5.452.244            | 3,10                              | 11,48                                          |
| Aktieselskabet Kristeligt Dagblad   | 3.222.402            | 1,83                              | 13,31                                          |
| Nordjyske Medier A/S                | 2.538.058            | 1,44                              | 14,75                                          |
| Helsingør Dagblad A/S               | 2.052.000            | 1,17                              | 15,92                                          |
| Dagbladet Der Nordschleswiger       | 2.000.000            | 1,14                              | 17,06                                          |
| Berlingske Media A/S                | 1.334.300            | 0,76                              | 17,81                                          |
| Jysk Fynske Medier P/S              | 1.146.842            | 0,65                              | 18,47                                          |
| Flensborg Avis AG                   | 99.443               | 0,06                              | 18,52                                          |
| Samsø Posten ApS                    | 46.400               | 0,03                              | 18,55                                          |

## Hvordan	er	det	gået	de	nye	nyhedsmedier?

I	dette	afsnit	redegør	vi	for,	hvordan	det	så	er	gået	for	de	nye	nyhedsmedier,	som	er	blevet	til	med etableringsstøtten	som	fødselshjælper.

På	baggrund	af	49	tildelinger	er	der	samlet	48	medier,	der	er	tildelt	støtte	til	etablering	(kun	realisering;	samlet	beløb:	68.660.710	kr.);	når	antallet	af	tildelinger	og	antallet	af	medier	ikke	er identiske,	skyldes	det,	at	Seismo	har	modtaget	etableringsstøtte	to	gange.	Som	overblikket	i	Tabel 4	viser,	har	44	af	disse	tildelinger	resulteret	i,	at	et	nyt	nyhedsmedie	rent	faktisk	er	blevet	etableret,	og	31	af	disse	eksisterer	stadig,	mens	13	i	mellemtiden	er	ophørt	med	at	eksistere.	Ét	medie, som	modtog	etableringsstøtte	i	2022,	er	i	skrivende	stund	undervejs	til	at	blive	etableret.	Fire medier	er	aldrig	blevet	etableret.

Tabel	4:	Oversigt	over	de	nye	nyhedsmediers	status.

|                                                    |   Antal tildelinger | Samlet beløb   | %afetablerings- støtten (kun reali- sering)   |
|----------------------------------------------------|---------------------|----------------|-----------------------------------------------|
| Medie aldrig etableret                             |                   4 | 5.500.252      | 8,01                                          |
| Medie etableret og eksisterer stadig               |                  31 | 43.606.459     | 63,51                                         |
| Medie etableret mensenere op- hørt medat eksistere |                  13 | 16.552.199     | 24,11                                         |
| Etablering af medie undervejs                      |                   1 | 3.001.800      | 4,37                                          |
| Total                                              |                  49 | 68.660.710     | 100,00                                        |

## Hvem	er	overgået	fra	etableringsstøtte	til	almindelig	redaktionel	produktionsstøtte?

En	måde	at	måle	innovationsstøttens	effekt	på	er	at	kortlægge,	hvor	mange	nye	medier	der	efter etableringsfasen	er	overgået	til	almindelig	redaktionel	produktionsstøtte	og	dermed	er	blevet	institutionelt	anerkendt	som	en	del	af	de	'almindelige	nyhedsmedier'.	Tidligere	forskning	i	nyhedsstartups	konkluderer	for	eksempel,	at	blot	det	at	overleve	må	anses	for	at	være	en	succes	(Bruno &	Nielsen,	2012).	Og	i	den	oprindelige	lovtekst	hedder	det,	at	'Det	er	en	betingelse	for	opnåelse af	tilskud	til	etablering,	at	der	er	rimelig	grund	til	at	antage,	at	det	nyhedsmedie,	der	etableres, efter	udløbet	af	støtteperioden	vil	kunne	blive	økonomisk	selvbærende'	('Lov	om	mediestøtte'). Dette	betyder	dog ikke, at	økonomisk	bæredygtighed	skal	forstås	som	det	eneste	succesparameter.

Vores	analyse	viser,	at	der	er	11	nyhedsmedier,	som	er	etableret	med	innovationsstøtte,	og	som siden	er	overgået	til	almindelig	produktionsstøtte. 6 Det	drejer	sig	om:

- Avisen.dk -	som	er	et	digitalt	tabloidt	nyhedsmedie	med	fokus	på	nyheder,	underholdning,	debat,	iværksætteri	og	forbrugerguides.	Avisen.dk	udgives	af	Freeway	Media	ApS, som	først	og	fremmest	ejer	og	driver	online	virksomheder	som	eksempelvis	Bingo.dk,	Dating.dk	og	Plusbog.dk.	Domænet	avisen.dk	var	tidligere	ejet	af	gratisavisen	Nyhedsavisen men	blev	overtaget	af	det	fagforeningsejede	A-Pressen	og	Freeway	i	2008,	inden	sidstnævnte	i	2019	overtog	det	fulde	ejerskab	og	dermed	også	det	redaktionelle	ansvar.	I	forlængelse	 heraf	 modtog	 Avisen.dk	 1.191.200	 kr.	 i	 etableringsstøtte	 i	 2020.	 Mediet	 har modtaget	almindelig	redaktionel	produktionsstøtte	siden	2021.

6 Ved	denne	analyse	har	vi	målt	i	forhold	til	den	i	skrivende	stund	seneste	uddeling	af	redaktionel	produktionsstøtte til	nyhedsmedier	(det	vil	sige	de	foreløbige	tildelinger	d.	18.	juni	2024).

- Børneavisen -	er	en	landsdækkende	ugeavis	målrettet	børn	i	aldersgruppen	9-12	år.	Avisen	søgte	først	innovationsmidler	under	navnet	Scoop	og	fik	2.000.000	kr.	i	etableringsstøtte	i	2018.	Avisen	har	siden	2019	modtaget	almindelig	redaktionel	produktionsstøtte.
- Fundats -	 er	et	digitalt	medie,	der	fik	etableringsstøtte	i	2018	under	navnet	Danmarks Fonde.	Mediet	har	fokus	på	den	såkaldt	uddelende	fondsbranche,	som	det	dækker	via	nyheder	og	analyser.	Mediet	har	modtaget	almindelig	redaktionel	mediestøtte	siden	2021.
- Føljeton -	som	er	et	digitalt	medie	med	fokus	på	politik,	kultur	og	livsstil,	og	som	først	og fremmest	udkommer	i	form	af	nyhedsbreve.	Føljeton	har	modtaget	4.400.000	kr.	i	etableringsstøtte	i	2015	og	senere	samlet	1.535.143	kr.	i	udviklingsstøtte	i	årene	2018,	2019, 2020,	2021,	2022	og	2023	(heraf	95.000	kr.	til	forundersøgelse	i	2020).	Mediet	har	modtaget	almindelig	redaktionel	produktionsstøtte	siden	2019.
- InsideBusiness -	som	er	et	digitalt	erhvervsmedie.	InsideBusiness	modtog	i	alt	1.220.000 kr.	i	etableringsstøtte	i	2016	(to	tildelinger).	Mediet	har	modtaget	almindelig	redaktionel produktionsstøtte	siden	2019.
- Kulturmonitor -	 som	er	et	digitalt	medie	med	fokus	på	kulturområdet.	Kulturmonitor modtog	1.400.000	kr.	i	etableringsstøtte	i	2018.	Mediet	blev	i	2020	opkøbt	af	Politiken Nicher	(et	datterselskab	under	Politiken	under	JP/Politikens	Hus	A/S),	som	senere	skiftede	navn	til	Monitormedier,	og	har	modtaget	almindelig	redaktionel	produktionsstøtte under	navnet	Kulturmonitor	i	2020	og	fra	2021	under	navnet	Monitormedier.
- Politiken	Skoleliv -	er	et	digitalt	medie,	som	nu	hedder	Skolemonitor,	og	som	beskæftiger	sig	med	emner	relateret	til	grundskolen.	Politiken	Skoleliv	modtog	3.000.000	kr.	i etableringsstøtte	i	2017.	Politiken	Skoleliv	har	fra	starten	været	ejet	af	Politiken	Nicher (et	datterselskab	under	Politiken	under	JP/Politikens	Hus	A/S),	som	senere	skiftede	navn til	Monitormedier,	og	har	siden	2021	modtaget	almindelig	redaktionel	produktionsstøtte under	dette	navn.
- POV	International -	 som	er	et	non-profit	digitalt	medie,	der	beskriver	sig	selv	som	en platform	med	redaktionel	frihed	for	journalister,	eksperter	og	meningsdannere.	POV	International	 har	 modtaget	 350.000	 kr.	 i	 etableringsstøtte	 i	 2017	 og	 senere	 samlet 4.238.325	kr.	i	udviklingsstøtte	i	årene	2019,	2021	og	2023.	Mediet	har	modtaget	redaktionel	produktionsstøtte	siden	2021.
- ScienceReport -	som	er	et	digitalt	nyhedsmedie	om	forskning.	Mediet	har	eksisteret	under	forskellige	navne	siden	2014.	Mediet	har	modtaget	145.000	kr	i	etableringsstøtte	i 2014	under	navnet	Numbers	talk	to	me.	Dernæst	har	det	modtaget	1.900.000	kr	i	etableringsstøtte	i	2016	under	navnet	Nyforskning.dk.	Og	endelig	har	det	modtaget	145.500	kr i	etableringsstøtte	i	2018	under	navnet	Clean	Report.	Mediet	Science	Report	har	modtaget redaktionel	produktionsstøtte	siden	2020.

7

- Seismo 7 -	 som	er	et	digitalt	nyhedsmedie,	der	formidler	letlæselige	nyheder	målrettet unge.	Under	navnet	Letter	modtog	mediet	50.000	kr.	i	etableringsstøtte	i	2018.	Under navnet	Seismo	modtog	mediet	2.179.800	kr.	i	etableringsstøtte	i	2019.	Fra	2021	har	mediet	modtaget	almindelig	redaktionel	produktionsstøtte.
- Zetland -	som	er	et	digitalt	medie,	der	laver	annoncefri	journalistik	med	fokus	på	tekst, lyd	og	inddragelse	af	brugerne.	Zetland	har	modtaget	i	alt	4.350.000	kr.	i	etableringsstøtte i	2015	(to	tildelinger)	og	senere	samlet	8.301.572	kr.	i	udviklingsstøtte	i	årene	2021,	2022 og	2023	(heraf	207.360	kr.	til	forundersøgelse	i	2020).	Mediet	har	modtaget	almindelig redaktionel	produktionsstøtte	siden	2019.

## Hvad	er	der	givet	innovationsstøtte	til?

Hvor	vi	ovenfor	har	analyseret,	hvem	der	har	modtaget	innovationsstøtte,	vender	vi	i	det	følgende der	 er	 givet	 innovationsstøtte	 til.	 Denne	 analyse	 baserer	 sig	 på støtte.	Denne	metode	benytter	sig	af	numerisk	registrering	af	manifest	og	latent	indhold	og	er opmærksomheden	mod, hvad kvantitativ	indholdsanalyse	af	de	210	ansøgninger,	som	har	resulteret	i	tildeling	af	innovationsvelegnet	til	at	skabe	et	kvantitativt	overblik	over	et	større	antal	tekster. Begrebet	'innovation'	er	vanskeligt	at	definere	entydigt,	og	det	er	især	svært	at	afgrænse	analytisk,	hvornår	noget	(ikke)	er	en	innovation,	og	hvornår	noget	er	lidt	eller	meget	innovativt.	I	stedet	skelner	vi	på	baggrund	af	lovteksten	(og	af	eksisterende	forskning,	eksempelvis	García-Avilés et	al.,	2018)	mellem	fem	kategorier	af	innovation	for	derved	at	kunne	analysere,	hvad	der	er	givet innovationsstøtte	til:

- Ny	teknologi	og	infrastruktur: Innovation,	som	sigter	på	at	gennemføre	en	omstilling	til ny	teknologi	eller	infrastruktur	til	formidlingen	af	mediernes	indhold	(fx	integrere	AI	i redaktionslokalet	eller	udvikle	podcasting-kompetencer)
- Produkt-udvikling: Innovation,	som	sigter	mod	at	udvikle	et	nyt	produkt	(fx	en	app,	en podcast,	en	hjemmeside,	etc.)
- Markedsudvikling: Innovation,	som	sigter	mod	at	opdyrke	et	nyt	marked	(fx	ved	at	producere	til	en	målgruppe	eller	et	område,	hvor	der	hidtil	ikke	har	været	nogle	medietilbud)
- Forretningsudvikling: Innovation,	som	sigter	på	at	udvikle	mediets	forretningsmæssige formåen	(fx	implementering	af	en	betalingsmodel	eller	et	system	for	Bitcoin-donationer)

Bemærk,	at	der	her	må	skelnes	mellem	mediet	Seismo	og	virksomheden	Seismo	Media	ApS.	Sidstnævnte,	som	udgiver førstnævnte,	er	i	2022	også	tildelt	etableringsstøtte	(til	både	forundersøgelse	og	realisering)	til	det	nye	nyhedsmedie

Podium.

21

- Indholdsudvikling: Innovation,	 som	 sigter	 med	 at	 udvikle	 nyt	 indhold	 i	 eksisterende produkter	(fx	en	særlig	type	journalistik	eller	dækning	af	et	særligt	stofområde)

Dertil	kommer	en	'andet'-kategori	for	de	tilfælde,	som	ikke	passer	ind	i	de	fem	kategorier. 8

## Hvilke	typer	innovation	er	blevet	støttet?

Tabel	5	og	Figur	6	viser,	hvordan	de	forskellige	typer	af	innovation	fordeler	sig	over	både	den samlede	innovationsstøtte	og	i	forhold	til	henholdsvis	etablerings-	og	udviklingsstøtten.

Hvad	angår	etablering	og	udvikling,	er	det	værd	at	huske	på,	at	etableringsstøtte	går	til	netop etableringen	af nye	medier ,	mens	udviklingsstøtte	gives	til	netop	udvikling	(digital	omstilling)	hos etablerede	medier.	Fordelingen	mellem	de	forskellige	innovationstyper	i	forhold	til	disse	to	typer af	støtte	er	dermed	en	indikation	på,	hvad	henholdsvis	nye	og	etablerede	nyhedsmedier	prioriterer	i	deres	innovation.

Tabel	5:	Fordeling	af	innovationsstøtte	til	forskellige	typer	af	innovation,	2014-2023.

|                               | Samlet (%af samlet inno- vationsstøtte)   | Etablering (%af etablerings- støtten)   | Udvikling (%af udviklings- støtten)   |
|-------------------------------|-------------------------------------------|-----------------------------------------|---------------------------------------|
| Ny teknologi og infrastruktur | 9.006.988 kr. (5,12 %)                    | 209.866 kr. (0,25 %)                    | 8.797.122 kr. (9,64 %)                |
| Produkt-udvikling             | 41.535.605 kr. (23,62 %)                  | 8.268.052 kr. (9,77 %)                  | 33.267.553 kr. (36,44 %)              |
| Markedsudvikling              | 37.153.212 (21,12 %)                      | 26.898.283 kr. (31,80 %)                | 10.254.929 kr. (11,23 %)              |
| Forretningsudvikling          | 14.433.551 kr. (8,21 %)                   | 1.750.000 kr. (2,07 %)                  | 12.683.551 kr. (13,89 %)              |
| Indholdsudvikling             | 66.071.109 kr. (37,57 %)                  | 47.313.436 kr. (55,93 %)                | 18.757.673 kr. (20,55 %)              |
| Andet                         | 7.680.252 kr. (4,37 %)                    | 150.000 kr. (0,18 %)                    | 7.530.252 kr. (8,25 %)                |
| Total                         | 175.880.717 kr. (100,00 %)                | 84.589.637 kr. (100,00 %)               | 91.291.079 kr. (100,00 %)             |

Figur	6:	Fordeling	af	innovationsstøtte	på	tværs	af	typer	af	innovation	og	på	tværs	af	typer af	støtte,	2014-2023.

<!-- image -->

Godt	en	tredjedel	(37,57	%)	af	den	samlede	innovationsstøtte	2014-2023	går	til	indholdsudvikling,	mens	godt	en	femtedel	går	til	såvel	produkt-	som	markedsudvikling	(henholdsvis	23,62	% og	21,12	%).

Som	Figur	6	viser,	er	der	dog	nogen	forskel	på,	hvad	henholdsvis	nye	og	etablerede	nyhedsmedier får	innovationsstøtte	til.	Hos	de	nye	nyhedsmedier	(altså	i	etableringsstøtten)	er	godt	halvdelen af	det	tildelte	beløb	gået	til	indholdsudvikling	(55,03	%)	og	knap	en	tredjedel	(31,80	%)	til	markedsudvikling.	Det	vil	sige,	at	de	nye	medier	især	sigter	på	at	udvikle	nye	former	for	indhold, eksempelvis	i	form	af	nye	former	for	journalistik	eller	opdyrkning	af	nye	stofområder,	og	på	at opdyrke	et	nyt	marked	ved	eksempelvis	at	producere	journalistisk	indhold	til	målgrupper,	som de	eksisterende	udbud	på	markedet	ikke	(i	tilstrækkelig	grad)	betjener.	Hos	de	etablerede	nyhedsmedier	(altså	i	udviklingsstøtten)	ligger	hovedvægten	derimod	på	produktudvikling	(36,44 %	af	den	samlede	udviklingsstøtte)	og	i	betydeligt	mindre	grad	på	indholdsudvikling	(20,55	%). 9

9 Det	bør	imidlertid	bemærkes,	at	nogle	'nye	medier'	udspringer	af	de	etablerede	medieorganisationer.	Det	nu	lukkede nye	nyhedsmedie	Format,	som	i	2017	modtog	818.289	kr.	i	etableringsstøtte,	var	for	eksempel	ejet	af	Medieselskabet af	2017	A/S,	som	var	et	datterselskab	af	JP/Politikens	Hus.

## Målgruppe	generelt

Analysen	viser,	at	ansøgningerne	for	146	af	de	210	tildelinger	(69,52	%)	indeholder	informationer	 om,	 hvilken	 målgruppe	 mediet	 retter	 sig	 imod.	 Disse	 146	 ansøgninger	 har	 udløst	 i	 alt 115.045.025	kr.	i	innovationsstøtte	(65,04	%	af	det	samlede	beløb).

De	målgrupper,	som	nævnes	i	ansøgningerne,	relaterer	sig	til	eksempelvis	geografi	(for	eksempel 'alle	politisk	interesserede,	især	i	Nordjylland'),	etnicitet	('dansk-araberne	og	andre	internationale	borgere,	der	bor	i	Danmark'),	seksualitet	('LGBT+-miljøet'),	profession	('ingeniører')	og	arbejdssituation	('veluddannede	udenlandske	arbejdstagere,	de	såkaldte	expats').	Dertil	kommer børn	og	unge	som	en	målgruppe,	som	der	også	fra	mediepolitisk	hold	er	et	særligt	fokus	på;	på grund	af	dette	fokus	behandles	denne	målgruppe	særskilt	i	det	følgende	afsnit.

## Innovationsstøtte	målrettet	børn	og	unge

Børn	og	unge	er	et	særligt	fokusområde	i	dansk	mediepolitik.	Det	skyldes	den	grundtanke,	at	børn og	unge	er	fremtidens	samfundsborgere,	og	at	de	derfor	allerede	tidligt	må	klædes	på	til	at	kunne udøve	medborgerskab.	Denne	ambition	udfordres	imidlertid	af	det	medieøkonomiske	forhold,	at journalistisk	indhold	for	børn	og	unge	sjældent	er	rentabelt	i	sig	selv	-	og	netop	derfor	må	dets produktion	understøttes	økonomisk,	hvis	vi	som	samfund	ønsker	at	have	det	(Kammer,	2016; Syvertsen	 et	 al.,	 2014).	 I	 tillæg	 hertil	 fremhævede	 en	 ekspertgruppe	 under	 Kulturministeriet (2016)	det	scenarie,	at	Danmark	i	disse	år	ville	se	fremvæksten	af	en	generationskløft	mellem	de yngre	(15-25-årige)	og	resten	af	befolkningen	(40+),	når	det	kommer	til	mediebrug,	og	at	det	ville kræve	politisk	handling	at	vende	denne	udvikling.	En	del	af	sådan	politisk	handling	kunne	være at	målrette	indhold	og/eller	udvikle	nye	nyhedsmedier	med	fokus	på	netop	den	yngre	målgruppe.

I	innovationsstøtten	2014-2023	er	der	i	alt	28	tildelinger,	som	er	givet	til	medier	målrettet	børn og	unge.	Disse	tildelinger	beløber	sig	til	samlet	28.671.828	kr.	(16,30	%	af	den	samlede	innovationsstøtte).	Tabel	6	viser,	hvordan	de	er	fordelt	mellem	etablerings-	og	udviklingsstøtte	og	mellem støtte	til	forundersøgelser	og	til	realisering.

Tabel	6:	Innovationsstøtte	rettet	mod	børn	og	unge,	2014-2023.

|            | Forundersøgelse         | Realisering              | Total                     |
|------------|-------------------------|--------------------------|---------------------------|
| Etablering | 2.380.380 kr. (8,30 %)  | 13.981.139 kr. (48,76 %) | 16.361.519 kr. (57,06 %)  |
| Udvikling  | 1.749.329 kr. (6,10 %)  | 10.560.980 kr. (36,83 %) | 12.310.309 kr. (42,94 %)  |
| Total      | 4.129.709 kr. (14,40 %) | 24.542.119 kr. (85,60 %) | 28.671.828 kr. (100,00 %) |

Eftersom	Seismo	har	modtaget	etableringsstøtte	to	gange	(den	ene	gang	under	navnet	Letter),	er der	27	medier	rettet	mod	børn	og	unge,	der	har	modtaget	støtte	til	etablering.	Af	disse	er	otte tildelinger	gået	til	realisering	(heraf	to	til	Seismo/Letter),	og	de	har	tilsammen	fået	tildelt	i	alt 13.981.139	kr.	Som	det	fremgår	af	Tabel	7	eksisterer	fire	af	disse	medier	stadig	(Børneavisen, Føljeton,	Koncentrat	og	Seismo),	og	flere	af	disse	er	ligefrem	overgået	til	den	almindelige	redaktionelle	produktionsstøtte	(jf.	ovenfor),	mens	tre	har	været	etableret	men	senere	er	ophørt	med at	eksistere	(Format,	Kids	News	og	OXY).

Tabel	7:	Oversigt	over	status	for	de	nye	nyhedsmedier,	der	er	målrettet	børn	og	unge.

|                                                  |   Antal tildelinger | Samlet beløb   | %afetableringsstøtten (kun realisering)   |
|--------------------------------------------------|---------------------|----------------|-------------------------------------------|
| Medie aldrig etableret                           |                   0 | 0              | 0,00                                      |
| Medie etableret og eksisterer stadig             |                   5 | 11.588.550     | 82,89                                     |
| Medie etableret mensenere ophørt medat eksistere |                   3 | 2.392.589      | 17,11                                     |
| Etablering af medie undervejs                    |                   0 | 0              | 0,00                                      |
| Total                                            |                   8 | 13.981.139     | 100,00                                    |

## Innovationsstøtte	rettet	mod	lokale	og/eller	regionale	medier

Lokale	og	regionale	medier	er	et	særligt	fokusområde	i	dansk	mediepolitik.	Forskningen	peger på,	at	der	er	blevet	færre	journalister	og	redaktører	på	lokale	og	regionale	nyhedsmedier	over	de senere	år	(Østerby,	2021.)	Dette	øger	risikoen	for	fremvæksten	af	såkaldte	'nyhedsørkener'.	Det

vil	sige	afgrænsede	geografiske	områder,	der	slet	ikke	eller	kun	i	mindre	grad,	dækkes	journalistisk	af	et	nyhedsmedie.	Dette	kan	stille	borgere	i	disse	områder	dårligere	i	forhold	til	viden	og oplysning	og	dermed	i	den	sidste	ende	begrænse	den	demokratiske	samtale	inden	for	det	pågældende	lokalområde.

Der	er	i	alt	34	tildelinger	af	innovationsstøtte,	som	er	givet	til	medier	med	et	afgrænset	lokalt og/eller	regionalt	fokus.	Disse	tildelinger	beløber	sig	til	samlet	22.363.095	kr.	(12,71	%	af	den samlede	innovationsstøtte).	Tabel	8	viser,	hvordan	de	er	fordelt	mellem	etablerings-	og	udviklingsstøtte	og	mellem	støtte	til	forundersøgelser	og	til	realisering.

Tabel	8:	Innovationsstøtte	rettet	mod	lokale	og/eller	regionale	områder,	2014-2023.

|            | Forundersøgelse        | Realisering              | Total                     |
|------------|------------------------|--------------------------|---------------------------|
| Etablering | 1.517.743 kr. (6,79 %) | 6.906.608 kr. (30,89 %)  | 8.424.351 kr. (37,67 %)   |
| Udvikling  | 196.400 kr. (0,88 %)   | 13.742.344 kr. (61,45 %) | 13.938.744 kr. (62,33 %)  |
| Total      | 1.714.143 kr. (7,67 %) | 20.648.952 kr. (92,33 %) | 22.363.095 kr. (100,00 %) |

Som	det	fremgår	af	Tabel	8	er	den	innovationsstøtte,	som	er	gået	til	lokale	og	regionale	medier, især	gået	til	eksisterende	nyhedsmedier	i	form	af	udviklingsstøtte.	Knap	to	tredjedele	(62,33	%) er	således	tilflydt	denne	type	medier,	mens	den	sidste	gode	tredjedel	(37,67	%)	er	gået	til	etablering	af	nye	medier.	Dette	er	i	modsætning	til	fordelingen	inden	for	den	innovationsstøtte,	som	gik til	nyhedsmedier	målrettet	børn	og	unge	(jf.	Tabel	7	ovenfor).

Der	er	altså	34	medier	målrettet	lokale	og/eller	regionale	områder,	der	har	modtaget	støtte	til etablering.	Af	disse	er	otte	gået	til	realisering,	og	de	har	tilsammen	fået	tildelt	6.906.608	kr.	Som det	fremgår	af	Tabel	9	eksisterer	fem	af	disse	medier	stadig	(Havnefronten,	Nyborg	Avis,	Søften

Nyt,	Vores	Brabrand	og	Vestnyt),	mens	to	har	været	etableret	men	senere	er	ophørt	med	at	eksistere	(Mit	Nørrebro 10 og	Vores	Jammerbugt 11 );	Innoverset	(omdøbt	til	Rainmakr)	blev	derimod aldrig	reelt	etableret	som	et	nyhedsmedie.

Tabel	9:	Oversigt	over	status	for	de	nye	nyhedsmedier,	der	er	målrettet	lokale	og/eller regionale	områder.

|                                                  |   Antal tildelinger | Samlet beløb   | %afetableringsstøtten (kun realisering)   |
|--------------------------------------------------|---------------------|----------------|-------------------------------------------|
| Medie aldrig etableret                           |                   1 | 2.376.252      | 34,41                                     |
| Medie etableret og eksisterer stadig             |                   5 | 3.788.746      | 54,86                                     |
| Medie etableret mensenere ophørt medat eksistere |                   2 | 741.610        | 10,74                                     |
| Etablering af medie undervejs                    |                   0 | 0              | 0,00                                      |
| Total                                            |                   8 | 6.906.608      | 100,00                                    |

## De	nye	nyhedsmediers	rækkevidde

I	denne	sidste	del	af	rapporten	undersøger	vi	brugen	af	de	nye	nyhedsmedier,	som	er	etableret ved	hjælp	af	innovationsstøtten.	Nærmere	bestemt	analyserer	vi, hvilken	rækkevidde de	nye	nyhedsmedier	har	blandt	mediebrugerne.

Da	mange	af	de	medier,	som	er	blevet	etableret	ved	hjælp	af	innovationsstøtte,	er	rettet	mod	begrænsede	målgrupper	(jf.	ovenfor),	er	det	ikke	forventningen,	at	alle	danske	mediebrugere	vil have	hørt	om	endsige	anvendt	disse	nyhedsmedier	i	samme	omfang	som	de	traditionelle	nyhedsmedier	(såsom	DR	Nyheder,	TV	2	Nyhederne,	Berlingske,	Politiken,	Børsen,	etc.).	Det	er	derimod mere	rimeligt	at	undersøge	disse	nye	nyhedsmedier	i	relation	til	andre	nyere	medier,	der	er	vokset	frem	med	digitaliseringen,	og	som	også	ofte	henvender	sig	til	et	mindre	og	mere	specifikt	publikum.	Vi	bruger	derfor	de	alternative	nyhedsmedier	som	sammenligningsgrundlag	i	analysen	af, hvor	bredt	de	nye	nyhedsmedier	når	ud	blandt	mediebrugerne.	Med	alternative	nyhedsmedier henviser	vi	til	nye	digitale	nyhedsmedier,	der	ofte	har	et	klart	politisk	standpunkt	og	ser	sig	selv

10 Mit	Nørrebro	eksisterer	strengt	taget	stadig	som	et	nyhedsmedie,	danskerne	kan	tilgå	online	-	men	eftersom	den seneste	artikel	blev	publiceret	11.	marts	2022	og	bar	titlen	'Tak	for	denne	gang:	Mit	Nørrebro	lukker',	har	vi	registreret mediet	som	ophørt	med	at	eksistere.

11 Vores	Jammerbugt	er	blevet	opkøbt	af	Blokhus	Medier	og	er	derfor	ophørt	med	at	eksisterer	som	et	selvstændigt medie.

som	opposition	til	de	traditionelle	nyhedsmedier;	dette	kan	være	nyhedsmedier	som	eksempelvis Den	Korte	Avis,	Netavisen	Pio	og	24NYT.

Datagrundlaget	for	denne	del	af	analysen	er	en	spørgeskema-undersøgelse,	hvor	vi	via	analyseinstituttet	Norstat	har	spurgt	et	repræsentativt	udsnit	af	den	voksne	dansker	befolkning	(18-75 år)	om	deres	forbrug	af	i	alt	61	nyhedsmedier	'inden	for	den	sidste	uge'	(dataindsamlingen	er foregået	via	Norstats	online	panel	i	perioden	14.-23.	august	2024).	Der	er	3.020	komplette	besvarelser	af	spørgeskemaet.

De	61	nyhedsmedier	er	fordelt	inden	for	følgende	kategorier:

- Traditionelle	nyhedsmedier	(for	eksempel	DR	Nyheder	og	Jyllands-Posten)
- Alternative	nyhedsmedier	(for	eksempel	Den	Korte	Avis	og	24NYT)
- Nye	nyhedsmedier,	der	er	blevet	etableret	ved	hjælp	af	innovationsstøtte	mellem	2014 og	2023	(for	eksempel	Børneavisen	og	Zetland)

Udvalget	af	nyhedsmedier	er	baseret	på	dels	analyserne	ovenfor,	dels	andre	lignende	analyser	af danskernes	brug	af	både	traditionelle	og	alternative	nyhedsmedier	i	Danmark	(Brems,	2024; Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholst,	2024).	Disse	eksisterende	analyser	baserer	sig	på	spørgeskema-undersøgelser	 med	 henholdsvis	 2.011	 (Schrøder,	 Blach-Ørsten	 &	 Eberholst,	 2024)	 og 2.455	respondenter	(Brems,	2024).	Når	vi	til	denne	rapport	har	hele	3.020	respondenter,	skyldes det	en	forventning	om,	at	fordi	flere	af	de	nye	nyhedsmedier	kun	henvender	sig	til	et	begrænset publikum,	ville	vi	med	et	mindre	antal	respondenter	simpelthen	risikere	ikke	at	'finde'	tilstrækkeligt	mange	brugere	med	kendskab	til	de	nye	nyhedsmedier	til	at	kunne	måle	det.

I	spørgeskema-undersøgelsen	stillede	vi	respondenterne	to	spørgsmål	til	deres	nyhedsforbrug: 1)	Hvilke	af	følgende	nyhedsmedier	har	du	hørt	om?	2)	Hvilke	nyhedsmedier	har	du	brugt	inden for	den	seneste	uge?	Derudover	besvarede	respondenterne	en	række	demografiske	spørgsmål (køn,	alder,	bopæl	og	uddannelsesniveau). 12

## Kender	danskerne	de	nye	nyhedsmedier?

Figur	7	viser,	hvor	stor	en	andel	af	spørgeskema-undersøgelsens	respondenter,	der	har	hørt	om forskellige	danske	nyhedsmedier.	Af	figuren	fremgår	det,	at	det	især	er	de	traditionelle	nyhedsmedier,	der	har	den	højeste	grad	af	genkendelse	( brand	recognition )	hos	danskerne.	Det	gælder

12 Det	fulde	spørgeskema	kan	rekvireres	fra	forfatterne	af	denne	rapport.

for	eksempel	public	service-nyhederne	DR	Nyheder	og	TV	2	Nyhederne,	de	to	tabloidaviser	Ekstra	 Bladet	 og	 B.T.,	 de	 tre	 morgenaviser	 Jyllands-Posten,	 Politiken	 og	 Berlingske	 og	 landsdækkende	nichemedier	som	Børsen	og	Kristeligt	Dagblad.	Denne	fordeling	svarer	i	det	store	hele	til resultaterne	fra	Schrøder,	Blach-Ørsten	og	Eberholsts	(2024)	analyse	af	danskernes	brug	af	nyhedsmedier	og	viser,	at	danskerne	generelt	er	bekendt	med	de	traditionelle	nyhedsmedier.

29

Figur	7:	Nyhedsmedier,	som	danskerne	har	hørt	om.	(n	=	3.020)

<!-- image -->

Ser	vi	på	de	nye	nyhedsmedier,	som	er	blevet	etableret	ved	hjælp	af	innovationsstøtte,	så	har danskerne	hørt	om	26	af	disse.	De	bredest	kendte	er	Zetland	(43	%)	og	Børneavisen	(26	%),	mens Digitalt.dk	(5	%),	Indblik	og	Mit	Nørrebro	(begge	4	%),	Føljeton,	Inside	Business,	Kids	News,	Kulturmonitor,	Nyborg	Avis,	Politiken	Skoleliv	og	Solidaritet	(alle	3	%),	Udenrigs,	Vestnyt	og	Vores Jammerbugt	(alle	2	%)	og	Danmarks	Fonde 13 ,	Goldberg,	Havnefronten,	Innovationsforum,	Kiosk, NB-økonomi,	Seismo,	Socialt	Indblik,	Techliv,	Vid	&	Sans	og	Vores	Brabrand	(alle	1	%)	ligger	betydeligt	lavere.	Dertil	kommer	en	række	nye	nyhedsmedier,	som	kendes	af	mindre	end	1	%	af respondenterne. Flere	af	de	nye	nyhedsmedier	forklarer	implicit	både	indhold	og	målgruppe	i	deres	titel	(eksempelvis	Børneavisen	og	Solidaritet).	Andre	har	det	til	fælles,	at	de	er	såkaldte	hyperlokale	nyhedsmedier	med	deres	dækningsområde	som	titel	(eksempelvis	Mit	Nørrebro,	Nyborg	Avis	og	Vores Brabrand).	Endelig	er	yderligere	andre	nichemedier	rettet	mod	et	bestemt	emne;	det	kan	eksempelvis	være	teknologi-mediet	Techliv	eller	Goldberg,	der	er	målrettet	det	jødiske	mindretal	i	Danmark.	Mange	af	de	nye	nyhedsmedier	opererer	således	med	ganske	klare	afgrænsninger	af	både indhold	og	målgrupper,	og	det	kan	givetvis	forklare	den	ofte	lave	grad	af	kendskab. Ser	vi	på	de	alternative	nyhedsmedier,	som	ofte	henvender	sig	til	brugere	på	baggrund	af	deres politiske	overbevisning,	har	danskerne	hørt	om	i	alt	ni	af	dem,	vi	har	spurgt	ind	til.	Det	gælder følgende	alternative	nyhedsmedier:	Den	Korte	Avis	(som	26	%	har	hørt	om),	24NYT	(23	%),	Netavisen	Pio	(10	%),	180Grader	(4	%),	Folkets	avis	(3	%),	Kontrast	og	Newspeek	(begge	2	%)	og ditOverblik	og	Konfront	(begge	1	%). 14

## Bruger	danskerne	de	nye	nyhedsmedier?

Når	vi	går	skridtet	videre	og	ikke	blot	spørger	om	kendskab	til	nyhedsmedier	men	derimod	om faktisk	brug,	afspejles	tendensen	ovenfor	ganske	tydeligt.

13

Det	bør	bemærkes,	at	vi	i	spørgeskemaet	ved	en	fejl	har	spurgt	til	Danmarks	Fonde	i	stedet	for	Fundats,	som	dette nye	nyhedsmedie	efter	sin	etablering	har	skiftet	navn	til.	Rækkevidden	for	netop	dette	nye	nyhedsmedie	kan	derfor

reelt	være	højere,	end	vores	analyse	indikerer.

14

Ifølge	Brems	(2024)	er	180Grader,	Den	Korte	Avis,	Dit	Overblik,	Folkets	Avis,	Kontrast	og	NewSpeek	højreoriente- rede	alternative	nyhedsmedier,	mens	Netavisen	Pio,	Konfront	og	Solidaritet	er	venstreorienterede.

31

Figur	8:	Nyhedsmedier,	som	danskerne	har	brugt	'inden	for	den	seneste	uge'.	(n	=	3.020)

<!-- image -->

I	løbet	af	den	seneste	uge,	har	et	flertal	af	danskerne	således	hyppigst	brugt	de	traditionelle	nyhedsmedier	såsom	public	service-nyhederne	TV	2	Nyhederne	og	DR	Nyheder,	de	to	tabloidaviser Ekstra	Bladet	og	B.T.,	de	tre	morgenaviser	Politiken,	Berlingske	og	Jyllands-Posten,	landsdækkende	nichemedier	som	Børsen,	Information	og	Kristeligt	Dagblad	samt	lokale	og	regionale	aviser som	Nordjyske,	JydskeVestkysten	og	Århus	Stiftstidende.	Andelen	af	danskere,	som	har	brugt	de forskellige	nyhedsmedier	inden	for	den	seneste	uge,	fremgår	af	Figur	8.	Også	dette	mønster	svarer	i	det	store	hele	til	resultaterne	fra	Schrøder,	Blach-Ørsten	og	Eberholsts	(2024)	analyse	af danskernes	brug	af	nyhedsmedie.	Der	er	med	andre	ord	ikke	noget	overraskende	i,	at	flest	danskere	har	brugt	de	mest	kendte	nyhedsmedier	i	Danmark.

Så	vidt	vi	ved,	er	denne	rapport	imidlertid	den	første	analyse	til	også	at	inkludere	brug	af	nye nyhedsmedier,	der	er	etableret	ved	hjælp	af	innovationsstøtte.	Det	skal	igen	bemærkes,	at	en	stor del	af	de	nye	nyhedsmedier,	der	har	modtaget	etableringsstøtte,	er	rettet	mod	et	en	snævert	defineret	målgruppe	eller	har	et	meget	emne-mæssigt	afgrænset	indhold.	Begge	dele	kan	gøre	det udfordrende	for	en	undersøgelse	som	denne,	hvis	udgangspunkt	er	en	repræsentativ	spørgeskemaundersøgelse	at	indfange	mindre	meget	specifikke	brugergrupper,	da	disse	jo	i	sagens	natur ikke	er	særligt	repræsentative.

Af	de	nye	nyhedsmedier	er	der	kun	ét,	som	mere	end	en	procent	af	spørgeskema-undersøgelsens respondenter	har	brugt	inden	for	den	seneste	uge,	nemlig	Zetland	(3,9	%).	Der	er	en	lidt	højere andel	af	kvinder	end	mænd,	som	bruger	Zetland	(henholdsvis	4,6	%	og	3,2	%),	ligesom	der	er	den højeste	andel	af	brugere	blandt	de	18-34-årige	og	35-49-årige	(henholdsvis	5,1	%	og	5,3	%).	Analysen	viser	desuden,	at	Zetland	er	blevet	brugt	i	alle	fem	danske	regioner,	men	dog	mest	i	Region Hovedstaden	(5,8%).

Af	alternative	nyhedsmedier	er	der	ligeledes	kun	ét,	som	mere	end	en	procent	af	spørgeskemaundersøgelsens	respondenter	har	brugt	inden	for	den	seneste	uge,	nemlig	24NYT	(1,5%).	Der	er nogen	diskrepans	mellem	den	rækkevidde	for	alternative	nyhedsmedier,	som	vores	analyse	viser, og	den	tidligere	forskning;	Brems'	(2024)	analyse	viser	generelt	noget	bredere	rækkevidde,	mens Schrøder,	Blach-Ørsten	&	Eberholsts	(2024)	kun	ligger	lidt	over	vores	niveau.	Ikke	desto	mindre tyder	analysen,	som	præsenteres	i	denne	rapport,	således	overordnet	på,	at	de	nye	nyhedsmediers	rækkevidde	generelt	er	på	niveau	med	de	alternative	nyhedsmediers.

## Litteraturliste

Brems,	M.	(2024).	Who	are	the	users	of	Danish	alternative	media?	A	survey	study	on	the	prevalence	of	alternative	news	use	in	Denmark	and	profiles	of	the	users. Nordicom	Review , 45 (1),	81113.

Bruno,	N.	&	Nielsen,	R.	(2012). Survival	is	success:	Journalistic	online	start-ups	in	Western	Europe . Reuters	Institute	for	the	Study	of	Journalism,	University	of	Oxford.

García-Avilés,	J.	A.,	Carvajal-Prieto,	M.,	De	Lara-González,	A.	&	Arias-Robles,	F.	(2018).	Developing an	Index	of	Media	Innovation	in	a	National	Market. Journalism	Studies,	19 (1),	25-42.

Kammer,	A.	(2016).	A	welfare	perspective	on	Nordic	media	subsidies. Journal	of	Media	Business Studies,	13 (3),	140-152.

Kammer,	A.	(2017).	'Market	Structure	and	Innovation	Policies	in	Denmark'.	I:	van	Kranenburg, H.	(red.), Innovation	Policies	in	the	European	News	and	Media	Industry.	A	comparative	study (pp. 37-47).	Springer	International.

Kulturministeriet	(2016). Public	service	de	næste	10	år.	Rapport	fra	Public	Service-Udvalget .

Kulturministeriet	(2023).	Medieaftale	for	2023-2026:	Samling	om	frie	medier	og	stærkt	dansk indhold.

Kulturministeriet	(2024).	Kommissorium	for	udvalg	om	fremtidens	mediestøtte.

Schrøder,	K.,	Blach-Ørsten,	M.	&	Eberholst,	M.	K.	(2024). Danskernes	brug	af	nyhedsmedier	2024 . Center	for	Nyhedsforskning,	Roskilde	Universitet.

Syvertsen,	T.,	Enli,	G.,	Mjøs,	O.	J.	&	Moe,	H.	(2014). The	Media	Welfare	State.	Nordic	Media	in	the Digital	Era .	The	University	of	Michigan	Press.

Østerby,	A.	C.	(2021). Det	sander	til.	Sådan	undgår	vi	nyhedsørkener	i	Danmark. Syddansk	Universitet.

35

I 2014 blev 'nyhedsmediernes innovationsstøtte' indført som et middel til at hjælpe etableringen af nye nyhedsmedier og udviklingen af de gamle på vej.

Spørgsmålet er imidlertid, hvad der egentlig er kommet ud af nyhedsmediernes innovationsstøtte. Det er det spørgsmål, som denne rapport besvarer, idet den analyserer de første 10 års uddeling af innovationsstøtte til nyhedsmedierne (det vil sige perioden 2014-2023). I denne periode har danske nyhedsmedier og enkeltpersoner modtaget samlet 175.880.716 kr. i innovationsstøtte.

DOI: 10.5281/zenodo.14769017

36