Projekt

UDSiKT

## Projekt UDSiKT

Erling Jelsøe, Elise Bromann Bukhave, Karin Højbjerg, Cathrine Sand Nielsen, Pelle Korsbæk Sørensen, Søren Engelsen og Sine Lehn

Rammer og vilkår for klinisk uddannelse, undervisning og vejledning på otte sundhedsfaglige professionsbacheloruddannelser

Resultater af en spørgeskemaundersøgelse blandt klinik -/ praktikpersonale

Erling Jelsøe, Elise Bromann Bukhave, Karin Højbjerg, Cathrine Sand Nielsen, Pelle Korsbæk Sørensen, Søren Engelsen og Sine Lehn:

Rammer og vilkår for klinisk uddannelse, undervisning og vejledning på otte sundhedsfaglige professionsbachelor uddannelser: Resultater af en spørgeskemaundersøgelse blandt klinik-/praktikpersonale

Udgivet af Roskilde Universitet som en del af Projekt UDSiKT, et sektorprojekt under Danske Professionshøjskoler og finansieret af Uddannelses- og Forskningsministeriet

Layout og omslag: IMT Grafisk , Roskilde Universitet

## Indhold

| 1. Indledning ..............................................................................................................................................................................3    |
|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
| 2. De indkomne besvarelser og respondenternes fordeling på professioner, funktion og dimittendår......................5                                                                          |
| 3. Respondenternes uddannelsesbaggrund. ....................................................................................................................... 11                               |
| 4. Fordeling på regioner og ansættelsessteder.................................................................................................................... 16                             |
| 5. Fokus på borger/patientforløb og -inddragelse samt på tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde ......... 21                                                                             |
| 6. Forholdet mellem teori og praksis i vejledning og uddannelse .................................................................................. 26                                            |
| 7. Tilrettelæggelse af og metoder i vejledningen................................................................................................................ 33                              |
| 8. Hvor mange studerende har den enkelte respondent og dennes afsnit/ afdeling? ................................................. 42                                                             |
| 9. Vejlednings- og organisatoriske aktiviteter samt samarbejdet med professionshøjskolen..................................... 54                                                                 |
| 10. Deltagelse i udvikling af nye uddannelsestiltag. .......................................................................................................... 60                               |
| 11. Konklusion........................................................................................................................................................................ 64        |
| Pædagogiske tilgange og metoder i uddannelsesudviklingen...................................................................................... 65                                                |
| Motivation for uddannelsesudvikling............................................................................................................................. 65                              |
| Vilkårene for uddannelse og uddannelsesudvikling i praksis...................................................................................... 66                                              |
| Afsluttende bemærkninger............................................................................................................................................... 66                       |
| Bilag A...................................................................................................................................................................................... 68 |

## 1. Indledning

Denne undersøgelse tilvejebringer viden om rammer og vilkår for praktik/klinisk uddannelse på otte sundhedsfaglige professionsbacheloruddannelser på professionshøjskolerne:

- Bioanalytiker
- Ergoterapeut
- Fysioterapeut
- Jordemoder
- Ernæring og sundhed/klinisk diætist
- Psykomotorisk terapeut
- Radiograf
- Sygeplejerske.

Der har været flere formål med undersøgelsen. Først og fremmest var det ønsket at undersøge, hvordan den praktiske/kliniske del af uddannelserne har arbejdet med at implementere dele af de studieordningsændringer, der kom med uddannelsesrevisionen i 2016. Revisionen blev gennemført efter aftale og forhandling mellem repræsentanter fra relevante parter og på baggrund af et forudgående udviklingsarbejde over et par år. Der blev foruden strukturelle ændringer (bl.a. fra modul- til semesteropbygning, fra national til lokale studieordninger) formuleret nye mål for læringsudbytter vedr. udvikling af studerendes viden, færdigheder og kompetencer på flg. specifikke områder:

- tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde,
- borger/patientinddragelse og
- sammenhængende borger/patientforløb.

Det var første gang, at så mange sundhedsuddannelser blev revideret på én gang, og at de samme centrale nøgleord indgik i formulering af mål for læringsudbytte på tværs af uddannelserne. Praktikområdet blev som led i nye organiseringer af struktur og indhold medinddraget som ansvarlige i samarbejde med uddannelsesinstitutionerne for opfyldelse af disse mål. Det var desuden et udtrykt ønske fra forhandlingsparterne, at revisionen skulle skabe forudsætninger for en forbedret sammenhæng mellem teoretiske og kliniske uddannelseselementer.

Ud over undersøgelsen af hvordan ovennævnte forandringsambitioner er blevet til uddannelsespraksis i de forskellige uddannelser, søger undersøgelsen at afdække nogle af de centrale vilkår, der er for praktik/klinisk uddannelse på tværs af sundhedsuddannelser. Dette valg er taget med henblik på at tydeliggøre, hvilke betingelser hvorunder uddannelsesdrift og -udvikling finder sted. Denne viden har kun eksisteret lokalt, og grundlaget for at bringe vilkårsperspektivet ind i drøftelserne af uddannelsesudviklingen har således været ringe hidtil.

Undersøgelsen, der er den første af sin art, er en del af Projekt UddannelsesSammenhæng i Klinik-Teori (UDSiKT), der er et sektorprojekt under Danske Professionshøjskoler og finansieret af Uddannelses- og Forskningsministeriet (daværende Styrelsen for Forskning og Uddannelse). Projektet forløber i perioden 2020-2023. Denne rapport omfatter alene data fra den gennemførte survey-undersøgelse i 2022, som er besvaret af respondenter fra praktiksteder.

UDSiKT-projektets formål er at skabe et forskningsbaseret videngrundlag, som kan bidrage til at understøtte fortsat uddannelsesudvikling, og bidrage til praksisrelevante forståelser af uddannelseskvalitet. Projektet har på denne baggrund undersøgt:

- Hvilke nye tiltag og veletablerede praksisformer i klinisk uddannelse (praktik) er med til at skabe: a) bedre sammenhæng i patientforløb, b) øget tværprofessionelt samarbejde, c) øget tværsektorielt samarbejde, og d) mere borger/patientinddragelse?
- Kan der identificeres barrierer i den eksisterende kliniske uddannelsespraksis (praktik), der vanskeliggør (udfordrer) arbejdet med de studerendes udvikling af kompetencer ift. a) bedre sammenhæng i patientforløb, b) øget tværprofessionelt samarbejde, c) øget tværsektorielt samarbejde, og d) mere borger/patientinddragelse?

Projektet udspringer af den gennemførte revision i 2016 af de otte uddannelsers bekendtgørelser. Alle otte uddannelser er vekseluddannelser med vekslen mellem teoretiske og kliniske (praktik) 1  uddannelseselementer, hvor praktik/klinisk uddannelse udgør fra 30 ECTS til 105 ECTS af den samlede uddannelse på 210 ECTS (svarende til 3½ år), og hvor praktikperioder er fordelt i flere perioder over den samlede uddannelse og hos forskellige praktiksteder og organisationer.

Professionshøjskolerne er som uddannelsesinstitution ansvarlige for uddannelserne, og har indgået samarbejdsaftaler med godkendte praktiksteder om praktikforløb med relevans for de respektive professionsområder. Praktiksteder kan være statslige, regionale, kommunale og private institutioner. Praktikstedet er over for uddannelsesinstitutionen ansvarlig for praktikforløbet i henhold til retningslinjer fastsat af uddannelsesinstitutionen. Det er en forudsætning for at blive godkendt som praktiksted, at praktikvejledere/kliniske undervisere skal have pædagogiske forudsætninger svarende til den kliniske videreuddannelse - dvs. 1/6 diplomuddannelse. Sidstnævnte krav gælder uddannelserne til bioanalytiker, ergoterapeut, fysioterapeut, jordemoder, radiograf, og sygeplejerske. Desuden skal vejledning tilbydes af samme faggruppe, som den studerende kommer fra - for radiograf er kravet om uddannelsesbaggrund anført som sundhedsprofessionel vejleder, og for ernæring og sundhed/klinisk diætist og psykomotorisk terapeut er det formuleret som en ansvarlig vejleder. Studenterbestanden er tilsammen for de otte uddannelser ca. 22.000 studerende ifølge UFM (se oversigt sidst i rapporten). De er indskrevet ved de seks professionshøjskoler med i tilsammen 59 udbudssteder (gældende 2021). Kontakter til praktiksteder udgjorde på undersøgelsestidspunktet ca. 10.000 i alt. Sygeplejerskeuddannelsens studenterbestand udgør godt halvdelen af den samlede studenterbestand med i alt ca. 12.000 studerende.

Alle professionshøjskoler har medvirket i undersøgelsen: Københavns Professionshøjskole (KP), VIA University College, Professionshøjskolen UCN, University College Syd (UC Syd), UCL Erhvervsakademi og Professionshøjskole, og Professionshøjskolen Absalon.

Projektet er gennemført af et tværinstitutionelt forskningsteam bestående af: Elise Bromann Bukhave (projektleder, Professionshøjskolen Absalon), Karin Højbjerg (Københavns Professionshøjskole), Cathrine Sand Nielsen (VIA), Søren Engelsen (Roskilde Universitet) og Sine Lehn (forskningsansvarlig, Roskilde Universitet).

Til udarbejdelse af spørgeskema og analyse af data er teamet blevet suppleret med Pelle Korsbæk Sørensen og Erling Jelsøe (begge Roskilde Universitet). Det er Erling Jelsøe, der er hovedansvarlig for dataanalysen.

1  Praktik og klinisk uddannelse er det samme, men de forskellige uddannelser bruger betegnelserne forskelligt, og derfor bruges begge men med skråstreg praktik/klinisk uddannelse for at inkludere alle uddannelser. I nogle sammenhænge er det sprogligt mest enkelt at anvende 'praktik' fx i sammensatte ord som 'praktiksteder', hvor det også gælder for 'kliniske uddannelsessteder'.

## 2. De indkomne besvarelser og respondenternes fordeling på professioner, funktion og dimittendår

Invitationen til at deltage i spørgeskemaundersøgelsen med link til spørgeskemaet blev sendt ud individuelt til målgruppen den 31. marts 2022 og var åben for besvarelse frem til den 27. april 2022. Udsendelsen var baseret på mailadresser fra praktikportalen, hvor hver uddannelse på hver professionshøjskole trak deres samlede liste over kontakter i det kliniske område/praktikområde til projektgruppen. Listerne blev indhentet ultimo 2021. Det er ikke kendt for projektgruppen, hvornår listerne senest er opdateret, og det må antages, at de opdateres asynkront og i forhold til relevante arbejdsgange på de enkelte uddannelser og professionshøjskoler. Listerne må formodes samlet set at indeholde en så aktuel som mulig og tæt på dækkende fortegnelse over praktikstedskontakter ved de berørte professionsuddannelser. I mailens emnefelt var det angivet, at det drejede sig om sundhedsuddannelserne, hvilket kan have udelukket besvarelse fra nogle vejledere, hvis ansættelse fx kan være i grundskolen eller i fødevareproduktion, hvor studerende fra ernæring og sundhed eksempelvis kan være i praktik, og hvor kategoriseringen sundhedsuddannelse ikke nødvendigvis vækker genkendelse. Der var i udsendelsen ikke skelnet imellem benyttelsesgraden af et praktiksted, og alle modtagne adresser fra praktikportalen blev inviteret. Respondenterne modtog invitationen til at deltage via deres personlige mail fra praktikportalen og har haft mulighed for at besvare spørgeskemaet anonymt. Nogle har dog opgivet navn og kontaktoplysninger som svar på et spørgsmål om, hvorvidt forskerne må kontakte dem med henblik på at få uddybet et eller flere svar. Disse oplysninger er kun tilgængelige for forskergruppen.

Data blev indsamlet og behandlet ud fra gældende datasikkerhedsregler. Projektgruppen var bistået af Roskilde Universitets databeskyttelsesrådgiver i dette arbejde.

I alt er 9.306 mails med link til spørgeskemaet sendt ud, heraf er et antal returneret med autosvar, idet mailadressen ikke længere er i brug. I mangel af bedre information antager vi en population på 9.306. 2.909 personer har returneret en besvarelse. Spørgeskemaet indeholdt imidlertid en mulighed for at angive, at man ikke ønskede at besvare det,  og  den mulighed benyttede 390 personer sig af. Det faktiske antal svarpersoner er derfor 2.519 personer, hvoraf 2.185 har besvaret samtlige spørgsmål. Antallet af svarpersoner og de dertil hørende svarprocenter fremgår af tabel 2.1.

Tabel 2.1. Samlet population, antal svarpersoner samt svarprocenter

|                                                        |   Antal | Procent af population   | Procent af besvarelser   |
|--------------------------------------------------------|---------|-------------------------|--------------------------|
| Antal udsendelser                                      |   9.306 | 100                     |                          |
| Samlet antal besvarelser                               |   2.909 | 31,3                    | 100                      |
| Antal respondenter, som ikke ønsker at deltage         |     390 | 4,2                     | 13,3                     |
| Antal som har deltaget i undersøgelsen                 |   2.519 | 27,1                    | 86,6                     |
| Antal som har besvaret samtlige spørgsmål              |   2.185 | 23,5                    | 75,1                     |
| Antal som siger ja til at blive kontaktet af forskerne |   1.053 | 11,3                    | 36,2                     |

Der er således 27,1% af populationen, der har besvaret spørgeskemaet. De vil i de følgende analyser og statistiske tests blive betragtet som en stikprøve af populationen. Det rejser spørgsmålet om, hvorvidt denne stikprøve kan betragtes som et repræsentativt udsnit af den samlede population. Da vi ikke kender alle karakteristika for populationen og heller ikke har viden om årsagerne til bortfaldet, kan vi ikke i streng forstand vurdere repræsentativiteten. Den viden vi har om svarpersonerne giver dog visse holdepunkter for en antagelse om, at der kan være tale om en repræsentativ stikprøve. Det vil der blive redegjort for i det følgende.

Respondenterne fik også som allerede nævnt mulighed for at svare på, om forskerne må kontakte dem med henblik på at få uddybet et eller flere svar. Resultatet er vist sidst i tabel 2.1. Der bliver svaret ja til dette spørgsmål fra 1053 respondenter svarende til 36,2% af samtlige svar. Det er forholdsvis mange, der svarer positivt på spørgsmålet. Det er nok forståeligt set i lyset af, at der spørges om respondenternes rammer og vilkår for deres arbejde, som de må formodes at være engagerede i. Når tallet er så højt, kan det dog også fortolkes derhen, at vores stikprøve udgør en andel af de kliniske vejledere, der måske er lidt mere engagerede i deres arbejde end gennemsnittet. Det er muligvis også netop det, der kendetegner gruppen af respondenter i forhold til hele populationen.

Tabel 2.2 viser fordelingen af respondenter på de professionsområder , som de studerende, de vejleder, primært kommer fra. Her udgør sygeplejersker som ventet langt den største gruppe med 68,8%. Fysioterapeuter er den næststørste med 8% og er således langt mindre. Tilsammen udgør fysioterapeuter og ergoterapeuter knap 15%. Psykomotoriske terapeuter og kliniske diætister er meget små grupper med kun 0,5% og 0,6% af respondenterne. Vi ved ikke, hvad kategorien 'andet' dækker over. Samlet set er der dog ikke noget, der peger på, at bortfaldet har givet anledning til alvorlig bias.

Tabel 2.2. Respondenternes fordeling i forhold til de professionsområder, deres studerende primært kommer fra.

|                        |   Antal | Procent   |
|------------------------|---------|-----------|
| Bioanalytiker          |     112 | 4,5       |
| Ergoterapeut           |     171 | 6,9       |
| Jordemoder             |      90 | 3,6       |
| Fysioterapeut          |     199 | 8,0       |
| Radiograf              |      79 | 3,2       |
| Psykomotorisk terapeut |      13 | 0,5       |
| Sygeplejerske          |    1715 | 68,8      |
| Ernæring og sundhed*   |      47 | 1,9       |
| Klinisk diætist*       |      15 | 0,6       |
| Andet                  |      53 | 2,1       |
| Total                  |    2494 | 100       |

Det forhold, at antallet af vejledere for psykomotoriske terapeuter og kliniske diætister er så små, indebærer, at det i de fleste tilfælde bliver vanskeligt at lave statistiske analyser, der involverer disse grupper.  Psykomotoriske terapeuter er derfor udeladt af en del analyser, og kliniske diætister og ernæring og sundhed er slået sammen som følge af deres fælles uddannelsesgrundlag (jf. tekst ovenfor under tabel 2.2).

Respondenterne er blevet spurgt til deres faglige grunduddannelse. Fordelingen af respondenter på grunduddannelser er næsten identisk med den viste fordeling af respondenterne på de professionsområder, deres studerende kommer fra. En krydstabulering mellem disse to variable viser, at det altovervejende flertal af vejledere dvs. 9798%, underviser studerende inden for det professionsområde, hvor de selv har deres grunduddannelse. Kun mellem ernæring og sundhed og kliniske diætister er der større overlap. Især vejleder mange kliniske diætister, næsten en tredjedel af samtlige, studerende inden for ernæring og sundhed. Det peger på det faglige slægtskab mellem de to områder, men kan også hænge sammen med de ovennævnte forskellige krav til praktikken mellem de to uddannelser.

I tabel 2.3 vises fordelingen af besvarelserne på de forskellige typer af vejlederfunktioner , som har kunnet identificeres inden for klinisk vejledning: Klinisk vejleder, klinisk underviser, klinisk uddannelsesansvarlig, daglig vejleder, praktikvejleder og uddannelseskoordinator. Disse funktioner udgør ikke nødvendigvis et formaliseret hierarki eller system af vejlederfunktioner, men er bl.a. historisk eller kulturelt betinget. Der er forskelle såvel mellem professionsområder som institutioner med hensyn til hvilke funktionstyper, man benytter sig af og hvordan de benævnes, og der kan muligvis også være geografiske forskelle. At denne undersøgelse inkluderer de mange betegnelser blev anset for nødvendigt for at række ud og inkludere mulige respondenter.

Tabel 2.3. Respondenternes fordeling på vejlederfunktioner.

|                              |   Antal | Procent   |
|------------------------------|---------|-----------|
| Klinisk vejleder             |    1377 | 55,0      |
| Klinisk underviser           |     414 | 16,5      |
| Klinisk uddannelsesansvarlig |     248 | 9,9       |
| Daglig vejleder              |     130 | 5,2       |
| Praktikvejleder              |     100 | 4,0       |
| Uddannelseskoordinator       |      73 | 2,9       |
| Andet                        |     160 | 6,4       |
| Total                        |    2502 | 100       |

Der lader til at være forskelle på tværs af uddannelsesområder og institutioner, hvad angår hvilke arbejdsopgaver og -funktioner de forskellige betegnelser dækker over, ligesom der er forskellige måder at organisere vejledningen på. For eksempel kan forskelligheden mellem betegnelser som klinisk underviser og klinisk vejleder afspejle forskellige  kompetenceniveauer og/eller opgavevaretagelse, men gør det ikke nødvendigvis. Det har således også været en del af formålet med denne undersøgelse at beskrive denne heterogenitet.

Tabellen viser for det første, at gruppen betegnet som kliniske vejledere er langt den største og udgør over halvdelen af samtlige. Gruppen betegnet som kliniske undervisere er den næststørste med lidt over 16%, og kliniske uddannelsesansvarlige udgør den tredjestørste med 10%. De øvrige grupper er alle små. Heller ikke her ved vi,

hvad kategorien 'andet' dækker over. Klinisk vejleder, klinisk underviser og praktikvejleder er så vidt vi ved udtryk for forskellige betegnelser for 'samme' funktion. Klinisk uddannelsesansvarlig og uddannelseskoordinator er forskellige betegnelser for funktioner, der helt eller delvist rummer koordinerende og administrative funktioner ift. praktikuddannelse på det pågældende sted, og afspejler forhold vedr. organisering.

I tabel 2.4 vises fordelingen af vejlederfunktioner på de enkelte professioner . Som det fremgår af tabellen, er der store variationer i denne fordeling professionerne imellem. Det fremgår således, at kliniske vejledere kun er den dominerende betegnelse for radiografer og sygeplejersker, men den spiller dog også en relativt stor rolle for kliniske diætister (med forbehold for få respondenter). For de øvrige professioner udgør betegnelsen et mindretal. Når gruppen alligevel er klart den største, hænger det sammen med, at betegnelsen klinisk vejleder dominerer hos sygeplejerskerne.

Omvendt er kliniske undervisere den helt dominerende betegnelse hos bioanalytikere, fysioterapeuter og ergoterapeuter. For de øvrige professioner spiller kategorien en beskeden rolle. Målt i absolutte tal er der dog næsten lige så mange kliniske undervisere i sygeplejerskegruppen som i gruppen af bioanalytikere (hhv. 75% og 79%), selvom det relativt set er en lille gruppe blandt sygeplejersker.

Jordemødre er som vejledergruppe nogenlunde ligeligt fordelt mellem betegnelserne klinisk vejleder, klinisk uddannelsesansvarlig og daglig vejleder, hvor sidstnævnte dog er lidt mindre end de to andre. Der er til gengæld meget få, der betegnes som kliniske undervisere blandt jordemødrene.

Tabel 2.4. Fordeling af vejlederfunktioner i forhold til de enkelte professioner (procent). a)

|                        | Klinisk vejle- der   | Klinisk under- viser   | Klinisk udd. ansvar- lig   | Daglig vejle- der   | Prak- tik- vejle- der   | Udd. koordi- nator   | I alt   |   Antal |
|------------------------|----------------------|------------------------|----------------------------|---------------------|-------------------------|----------------------|---------|---------|
| Bioanalytiker          | 11,6                 | 70,5                   | 10,7                       | 0,9                 | 0                       | 4,5                  | 98,2    |     110 |
| Ergoterapeut           | 27,5                 | 64,9                   | 1,2                        | 0                   | 1,2                     | 0                    | 94,7    |     162 |
| Jordemoder             | 33,3                 | 2,2                    | 31,1                       | 22,2                | 1,1                     | 0                    | 90,0    |      80 |
| Fysioterapeut          | 17,1                 | 71,9                   | 2,5                        | 1,0                 | 1,0                     | 0,5                  | 94,0    |     187 |
| Radiograf              | 65,8                 | 1,3                    | 29,1                       | 2,5                 | 1,3                     | 0                    | 100     |      79 |
| Psykomotorisk terapeut | 7,7                  | 0                      | 0                          | 7,7                 | 62,9                    | 0                    | 84,6    |      11 |
| Sygeplejerske          | 69,2                 | 4,4                    | 9,9                        | 5,8                 | 2,1                     | 3,4                  | 94,7    |    1624 |
| Ernæring og sundhed*   | 6,4                  | 2,1                    | 0                          | 8,5                 | 53,2                    | 4,3                  | 74,5    |      35 |
| Klinisk diætist*       | 40,0                 | 0                      | 6,7                        | 0                   | 20,0                    | 0                    | 66,7    |      10 |
| Samlet andel           | 55,2                 | 16,6                   | 9,9                        | 5,2                 | 4,0                     | 2,9                  | 93,8    |    2339 |

a) Kategorierne 'andet' såvel for professioner som for vejlederfunktioner er udeladt. Derfor er rækkesummerne ikke altid lig med 100%. Kolonnen antal viser derimod det samlede antal for de respektive professioner, da det er dette antal, procentangivelserne skal ses i forhold til.

*Se note ved tabel 2.2.

Funktionen som klinisk uddannelsesansvarlig udgør en stor andel af samtlige blandt jordemødre og radiografer, mens der er meget få blandt fysioterapeuter og ergoterapeuter.

Betegnelsen som praktikvejleder spiller en stor rolle blandt psykomotoriske terapeuter og ernæring og sundhed (igen med forbeholdet for den statistiske usikkerhed i forbindelse med det lave antal respondenter). I absolutte tal er den største undergruppe inden for denne kategori dog sygeplejerskerne. De sygeplejersker, der betegnes som praktikvejledere, fordeler sig mellem ansættelsessteder groft sagt som hele vejledergruppen blandt sygeplejersker.

Respondenternes dimittendår , forstået som det år de afsluttede deres grunduddannelse, fordeler sig over en meget lang periode på over 50 år rækkende fra årene før 1970 og frem til 2022. Dimittendårene fordeler sig med mange respondenter fra hvert eneste dimittendår fra anden halvdel af 1980'erne og frem til 2019. Kun fra årene før midten af 1980'erne samt de seneste tre år er der få respondenter. Fordelingen af respondenterne efter dimittendår fremgår af figur 2.1.

Der er dog kliniske vejledere, der er dimitteret i årene 2020-2022, selvom det er ret få. Ser man nærmere på, hvilke funktioner de yngste respondenter fra dimittendårgangene 2019-2022 varetager, viser det sig, at de for næsten 90% vedkommende er kliniske vejledere, daglig vejledere eller praktikvejledere, mens der er meget få, der er klinisk uddannelsesansvarlig eller uddannelseskoordinator. Lidt flere, men stadig få af de helt unge årgange angiver, at deres betegnelse er klinisk underviser.

Den samlede konklusion på disse iagttagelser er, at betegnelserne klinisk vejleder, daglig vejleder og praktikvejleder primært bliver brugt for vejledere tæt på den daglige kliniske praksis, mens klinisk uddannelsesansvarlig og uddannelseskoordinator i overensstemmelse med deres funktionsbetegnelse i højere grad varetager de mere planlæggende og koordinerende opgaver. Kliniske undervisere, som tydeligvis er en dominerende betegnelse inden for nogle af professionsområderne, kan ikke placeres helt så klart ud fra disse data.

Sammenfattende er der ud fra de foreliggende data om respondentgruppen ikke noget, der taler imod, at den i rimelig grad er repræsentativ for populationen af kliniske vejledere. Først og fremmest ser fordelingen af respondenterne på professioner ud til at være plausibel. Der er dog grund til at tro, at respondenterne hører til de mere engagerede blandt vejlederne, hvilket kan have betydning for nogle af svarene.

På grund af det relativt store antal besvarelser (og tilsyneladende også fordi der er ganske meget variation i datamaterialet) er langt de fleste af de undersøgte sammenhænge meget signifikante, typisk med p-værdier omkring 0,001 eller mindre, når det drejer sig om chi-i-anden tests i forbindelse med krydstabuleringer. Der er derfor som hovedregel ikke anført p-værdier i forbindelse med de enkelte tabeller. Ved andre statistiske tests, er det angivet, om resultaterne er signifikante, og der er anført en p-værdi, hvis der ikke er signifikans.

120

100

Figur 2.1. Respondenterne fordelt efter dimittendår for grunduddannelsen.

<!-- image -->

## 3. Respondenternes uddannelsesbaggrund.

Respondenterne bliver bedt om at angive, om de har gennemført efter-/videreuddannelse efter deres grunduddannelse. Lidt over 79% svarer ja til dette spørgsmål, mens knap 21% svarer nej. For de yngste dimittendårgange er der flere, der svarer nej. For de seks årgange 2017-2022 er der 42%, der ikke har gennemført efter-/videreuddannelse.

Respondenterne har også angivet hvilke(n) af en række angivne uddannelser, de i givet fald har gennemført. I tabel 3.1 er vist, hvor mange der har gennemført de forskellige uddannelser fordelt på vejlederfunktioner. Det fremgår af tabellen, at flest respondenter, 35,7% af alle, har gennemført moduler i diplomuddannelse (5-55 ECTS), efterfulgt af kategorien klinisk efter-/videreuddannelse med 22,3% og fuld diplomuddannelse (60 ECTS) med 22,2% af respondenterne. De længerevarende uddannelser på kandidatniveau, masteruddannelse og kandidatuddannelse, er gennemført af væsentligt færre, nemlig 4-6%.

Tabel 3.1. Gennemført efter-/videreuddannelse fordelt på vejlederfunktion (angivet som procentdel af alle med den pågældende funktion). a)

|                                     | Diplom uddan- nelse (60 ECTS)   | Moduler i diplom uddan- nelse (5-55 ECTS)   | Master uddan- nelse (90 ECTS)   | Master uddan- nelse (60 ECTS)   | Kandi- dat uddan- nelse   | Klinisk efter-/ videre uddan- nelse   | Samlet andel med efter-/ videre udd.   |
|-------------------------------------|---------------------------------|---------------------------------------------|---------------------------------|---------------------------------|---------------------------|---------------------------------------|----------------------------------------|
| Klinisk vejleder                    | 16,8                            | 43,5                                        | 0,9                             | 1,7                             | 1,9                       | 26,1                                  | 78,5                                   |
| Klinisk underviser                  | 26,3                            | 33,1                                        | 4,1                             | 12,3                            | 10,6                      | 23,4                                  | 84,7                                   |
| Klinisk uddannelsesan- svarlig      | 40,7                            | 29,0                                        | 11,3                            | 21,0                            | 10,1                      | 18,5                                  | 93,9                                   |
| Daglig vejleder                     | 12,3                            | 23,8                                        | 0,0                             | 0,8                             | 3,1                       | 12,3                                  | 50,8                                   |
| Praktikvejleder                     | 15,0                            | 18,0                                        | 1,0                             | 5,0                             | 6,0                       | 9,0                                   | 61,5                                   |
| Uddannelseskoordinator              | 57,5                            | 19,2                                        | 30,1                            | 6,8                             | 16,4                      | 15,1                                  | 97,2                                   |
| Andet                               | 25,6                            | 13,1                                        | 8,1                             | 10,6                            | 6,9                       | 11,9                                  | 88,1                                   |
| Samlet andel af alle re- spondenter | 22,2                            | 35,7                                        | 3,7                             | 6,2                             | 5,1                       | 22,3                                  | 79,3                                   |
| Samlet antal                        | 555                             | 892                                         | 93                              | 154                             | 128                       | 558                                   | 1967                                   |

a) En del respondenter har gennemført mere end en uddannelsestype, derfor er rækkesummerne for de fleste af vejlederfunktionerne større end den samlede andel, der har gennemført efter-/videreuddannelse inden for de respektive vejlederfunktioner. For praktikvejlederne er rækkesummen mindre en den samlede andel. Det skyldes, at respondenterne også kunne svare 'andet' til spørgsmålet om efter-/videreuddannelse, hvilket ikke indgår i tabellen. Medtages andelen, der har svaret 'andet', bliver rækkesummen også større end den samlede andel for praktikvejlederne.

Det fremgår også, at mere end 90% af klinisk uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer har gennemført efter-/videreuddannelse. Kategorierne kliniske vejledere og kliniske undervisere ligger på hhv. 78% og 84% og dermed lidt lavere. Endelig har 50-60% af daglige vejledere og praktikvejledere gennemført efter-/videreuddannelse. Der er således nogle tydelige forskelle i omfanget af efter-/videreuddannelse inden for de forskellige vejlederkategorier.

Der er også forskelle med hensyn til hvilke typer af uddannelse, de forskellige grupper har gennemført. De korterevarende uddannelser eller moduler inden for disse dominerer ganske vist inden for alle kategorier, men der er langt flere blandt kliniske undervisere, kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer, der har gennemført master- eller kandidatuddannelse. Der er også langt flere i disse tre grupper, der har gennemført en fuld diplomuddannelse på 60 ECTS. Disse forhold er illustreret i figur 3.1, hvoraf det fremgår, at andelen af respondenter fra de tre nævnte grupper, der har gennemført en master- eller kandidatuddannelse eller en fuld diplomuddannelse, ligger i omegnen af hhv. 30%, 40% og 50%. Omvendt fremgår det, at andelen af daglige vejledere og praktikvejledere, der ikke har nogen efter- eller videreuddannelse, ligger tæt på hhv. 50% og 40%. Sidstnævnte kan hænge sammen med, dels at disse funktionskategorier dominerer inden for psykomotorisk terapeut og ernæring og sundhed, hvor der ikke er noget krav om en 1/6 diplomuddannelse for praktikvejledere, og dels at det kan være udtryk for, at daglige vejledere kan være professionelle, som varetager uddannelsesopgaven på ad hoc-basis.

Sammenfattende er der altså tydelige forskelle på hvilke typer af efter-/videreuddannelse, der er gennemført, både for respondenterne som helhed og mellem de forskellige grupper af kliniske vejledere og professionsuddannelser. Der er endvidere ret markante forskelle på i hvilket omfang, der i det hele taget er gennemført efter- og videreuddannelse inden for de forskellige grupper.

Figur 3.1. Andel af de forskellige kliniske vejledere, der har gennemført enten kandidat- eller masteruddannelse, diplomuddannelse (60 ECTS) og den andel, der ingen efteruddannelse har gennemført udover grunduddannelsen.

<!-- image -->

I tabel 3.2 er vist, hvor mange der har gennemført de forskellige uddannelser fordelt på professioner. Det fremgår af tabellen, at jordemødre er den gruppe, hvor færrest, nemlig 52,8%, har gennemført efter-/videreuddannelse. For ernæring og sundhed/klinisk diætist, ergoterapeuter, radiografer og fysioterapeuter ligger andelen tilsvarende

på mellem 70% og 77%. Sygeplejersker og bioanalytikere ligger højest på en andel på over 80%. Også her er der således ligesom for de forskellige vejlederfunktioner tydelige forskelle på, hvor meget efter-/videreuddannelse, der er gennemført.

Ser man nærmere på, hvilke typer af uddannelse, der er gennemført, er der også forskelle.  Mønsteret er imidlertid lidt anderledes, end det er for vejlederfunktionerne. Det er vist i figur 3.2. Den af professionerne, hvor flest har gennemført en kandidat- eller masteruddannelse, er jordemødrene med 27,8%, som samtidig er gruppen med den største andel uden efter-/videreuddannelse. Lige efter følger ernæring og sundhed/klinisk diætist, hvor 27,4% har en kandidat- eller masteruddannelse, men som samtidig er den gruppe, der efter jordemødrene har færrest med efter-/videreuddannelse. De øvrige grupper ligger lavere både på andel af vejledere med kandidat- eller masteruddannelse og hvad angår vejledere helt uden efter-/videreuddannelse. Lavest med hensyn til kandidat- og masteruddannelse ligger ergoterapeuterne med en andel på knap 10%.

Tabel 3.2. Gennemført efter-/videreuddannelse fordelt på professioner (angivet som procentdel af alle inden for den pågældende gruppe af professioner). a)

|                                       | Diplom uddan- nelse (60 ECTS)   | Moduler i diplom uddan- Nelse   | Master uddan- nelse (90 ECTS)   | Master uddan- nelse (60 ECTS)   | Kandi- dat uddan- nelse   | Klinisk efter-/ videre uddan- nelse   | Samlet andel med efter-/ videre udd.   |
|---------------------------------------|---------------------------------|---------------------------------|---------------------------------|---------------------------------|---------------------------|---------------------------------------|----------------------------------------|
| Bioanalytiker                         | 50,0                            | 22,3                            | 0,9                             | 10,7                            | 7,1                       | 9,8                                   | 83,9                                   |
| Ergoterapeut                          | 13,5                            | 39,8                            | 2,3                             | 1,8                             | 5,8                       | 26,3                                  | 73,5                                   |
| Jordemoder                            | 13,3                            | 16,7                            | 7,8                             | 12,2                            | 7,8                       | 7,8                                   | 52,8                                   |
| Fysioterapeut                         | 16,5                            | 35,7                            | 3,0                             | 8,5                             | 4,0                       | 27,6                                  | 77,3                                   |
| Radiograf                             | 15,2                            | 34,2                            | 2,5                             | 7,6                             | 1,3                       | 21,5                                  | 74,7                                   |
| Sygeplejerske                         | 23,2                            | 38,7                            | 4,0                             | 5,5                             | 4,7                       | 24,3                                  | 81,8                                   |
| Ernæring og sundhed/kli- nisk diætist | 12,9                            | 19,4                            | 1,6                             | 9,7                             | 16,1                      | 3,2                                   | 70,5                                   |
| Samlet andel af alle respon- denter   | 22,4                            | 35,8                            | 3,7                             | 6,1                             | 5,2                       | 22,5                                  | 79,4                                   |
| Samlet antal                          | 555                             | 889                             | 93                              | 152                             | 128                       | 558                                   | 1960                                   |

b) En del respondenter har gennemført mere end en uddannelsestype, derfor er rækkesummerne for de fleste af professionerne større end den samlede andel, der har gennemført efter-/videreuddannelse inden for de respektive professioner. For ernæring og sundhed/klinisk diætist er rækkesummen mindre en den samlede andel. Det skyldes, at respondenterne også kunne svare 'andet' til spørgsmålet om efter-/videreuddannelse, hvilket ikke indgår i tabellen. Medtages andelen, der har svaret 'andet', bliver rækkesummen også større end den samlede andel for praktikvejlederne.

Gruppen af kliniske undervisere påkalder sig i denne henseende en særlig opmærksomhed, fordi den, som det fremgår af tabel 2.4, er dominerende inden for tre af professionerne, men udgør en mindre andel inden for den

største af professionerne, altså sygeplejerskerne. Det kunne fortolkes således, at de kliniske undervisere har en forskellig funktion hos sygeplejerskerne i forhold til de tre andre grupper. En undersøgelse af uddannelsesbaggrunden for kliniske undervisere inden for de respektive professioner synes at understøtte en sådan konklusion, som det fremgår af tabel 3.3. Af tabellen ses det, at over 80% af de sygeplejersker, der er kliniske undervisere, har enten en master- eller kandidatuddannelse. For grupperne bioanalytiker, ergoterapeut og fysioterapeut gælder dette for mellem 9% og 18%.

De 27% af alle kliniske undervisere, der som vist i figur 3.1 har gennemført en kandidat- eller masteruddannelse, dækker altså over et meget differentieret mønster, hvor nogle professioner ligger lavt på denne kategori, mens sygeplejerskerne ligger meget højt.

Det rejser spørgsmålet om en tilsvarende differentiering gør sig gældende inden for grupperne klinisk uddannelsesansvarlig og uddannelseskoordinator. Inden for begge disse grupper er der også stor forskel på, hvor stor en andel de udgør inden for de forskellige professioner. De kliniske uddannelsesansvarlige udgør især relativt store grupper blandt jordemødre og radiografer og i mindre grad, men talmæssigt betydende, også blandt sygeplejersker. Mønsteret er imidlertid ikke lige så differentieret for denne gruppe, idet andelen af vejledere med kandidat- eller masteruddannelse for sygeplejersker og radiografer er hhv. 30% og 41%, altså særlig for sygeplejerskerne meget tæt på gennemsnittet på 42%. Kun jordemødrene har en større andel med kandidat- eller masteruddannelse blandt de kliniske uddannelsesansvarlige, som her andrager 67%.

Særligt bemærker man i denne forbindelse, at andelen med kandidat- eller masteruddannelse hos sygeplejerskerne er betydeligt højere blandt kliniske undervisere end blandt kliniske uddannelsesansvarlige.

Tabel 3.3. Andel af kliniske undervisere inden for de angivne professioner med forskellig uddannelsesbaggrund (procent). N = 414

|                                            | Andel med kandidat eller masteruddannelse   | Andel uden efter-/vide- reuddannelse udover grunduddannel- sen   |
|--------------------------------------------|---------------------------------------------|------------------------------------------------------------------|
| Bioanalytiker                              | 17,6                                        | 16,5                                                             |
| Ergoterapeut                               | 9,0                                         | 18,9                                                             |
| Fysioterapeut                              | 16,1                                        | 17,5                                                             |
| Sygeplejersker                             | 82,1                                        | 4,0                                                              |
| Gennemsnit for alle klini- ske undervisere | 27,0                                        | 15,3                                                             |

Da gruppen af uddannelseskoordinatorer er så lille, kan der kun drages meningsfulde konklusioner for sygeplejerskerne, hvad angår mønsteret vedrørende uddannelsesbaggrund. Her har lidt over 60% enten kandidat- eller masteruddannelse mod 53% for alle uddannelseskoordinatorer i gennemsnit. Igen er andelen med kandidat- eller masteruddannelse lavere end tilfældet er for kliniske undervisere, men forskellen er dog knap så stor som for de kliniske uddannelsesansvarlige.

Det generelle mønster, hvor der ikke er forskel mellem professionerne på andel af vejledere med kandidat- eller masteruddannelse og andel af vejledere uden efter-/videreuddannelse, gør sig ikke helt så generelt gældende, som

tallene lader formode. Ser man på det mere differentierede mønster inden for de forskellige typer af vejlederfunktioner, er der bedre overensstemmelse, hvilket er særligt tydeligt for sygeplejerskerne.

Et andet spørgsmål er, om der kan spores en forskellig ansættelsespraksis på de forskellige ansættelsessteder. Det ser der ikke ud til at være, da jordemødre, bioanalytikere og radiografer alle har regionerne som eneste eller næsten eneste ansættelsessted, men fremviser meget forskellige mønstre på

Figur 3.2. Andel af de forskellige professioner, der har gennemført enten kandidat- eller masteruddannelse og den andel, der ingen efteruddannelse har gennemført efter grunduddannelsen.

<!-- image -->

dette punkt. I så fald må det afspejle forskellig ansættelsespraksis mellem de enkelte institutioner. Disse forskellige mønstre ser heller ikke ud til at afspejle forskelle i fordelingen på de forskellige typer af vejlederfunktion. Jordemødrene har således en høj andel af kliniske uddannelsesansvarlige, som også har en høj andel af kandidat- eller masteruddannelse, mens radiograferne omvendt har en lav andel med kandidat- eller masteruddannelse, men samtidig en høj andel af klinisk uddannelsesansvarlige. En anden mulighed kan være, at de faglige ledelser på de forskellige institutioner har forskellig ansættelsespraksis eller forskellig strategi for efter-/videreuddannelse. Det kan vi i givet fald ikke sandsynliggøre ved hjælp af de foreliggende data.

Sammenfattende ser vi altså, at de fleste, næsten 80%, af respondenterne har gennemfør efter-/videreuddannelse. Blandt de yngste årgange er procentdelen dog en del lavere. Der er store forskelle med hensyn til hvor stor en andel, der har gennemført de forskellige uddannelsestyper. Klart færrest har således gennemført kandidat- eller masteruddannelser. Der er også betydelige forskelle både med hensyn til omfang af efter-/videreuddannelse og de specifikke uddannelsesmønstre såvel mellem de forskellige grupper af vejlederfunktioner som mellem de forskellige professioner. Der kan spores en generel tendens til at grupper med en høj andel, der har gennemført kandidateller masteruddannelse, også omvendt har en lav andel uden efter- eller videreuddannelse. Denne sammenhæng kan dog kun ses for professionernes vedkommende, når den undersøges inden for de enkelte funktionsgrupper, hvilket peger på, at de enkelte vejledertyper/funktioner har forskellige rekrutteringsmønstre og dermed sandsynligvis også forskellige arbejdsopgaver inden for de forskellige professionsområder.

## 4. Fordeling på regioner og ansættelsessteder

Respondenterne er blevet bedt om at angive deres ansættelsessted samt hvilken region, deres studerende primært er fra. I tabel 4.1 er vist fordelingen af professioner samt vejlederfunktioner på ansættelsessted.

For professionerne viser tabellen især, at

- -Jordemødre, radiografer og bioanalytikere har udelukkende eller næsten udelukkende deres ansættelse i regionerne og dermed på hospitalerne.
- -Sygeplejersker har også deres største ansættelsessted i regionerne, men omkring en tredjedel er ansat i kommunerne
- -Sygeplejerskerne er også langt den største gruppe med tilknytning til psykiatrien, 89% af respondenterne i psykiatrien er sygeplejersker. Der er også ergoterapeutiske vejledere i psykiatrien, men de 4,5% omfatter kun 7 personer, så ud fra tallene kan vi ikke slutte, om der er ergoterapeutiske vejledere i relation til alle psykiatriske enheder.
- -Fysioterapeuter og ergoterapeutiske vejledere har ikke deres vigtigste ansættelsessted i regionerne, men derimod i kommunerne, formentlig især i relation til rehabilitering. Desuden har især fysioterapeuterne også ansættelse i private klinikker.
- -Respondenterne inden for ernæring og sundhed har deres vigtigste ansættelsessteder i kommunerne og på private ansættelsessteder.
- -Kliniske diætister har derimod deres største ansættelsessted i regionerne (men tallene for denne gruppe skal som nævnt ovenfor tages med forbehold på grund af det ringe antal respondenter).
- -Psykomotoriske terapeuter ser ud til at have deres vigtigste ansættelsessteder i kommunerne og på private ansættelsessteder (men tallene skal igen tages med forbehold for det lave antal respondenter).

Mønsteret i relation til ansættelsessteder for de kliniske vejledere ligner meget den samlede fordeling for vejlederne på ansættelsesstederne. For de øvrige vejledergrupper er der derimod en række variationer i mønsteret, hvor det især kan nævnes at

- -Regionerne er klart det største ansættelsessted for de fleste af vejlederfunktionerne, dog ligger grupperne med betegnelserne praktikvejleder og uddannelseskoordinator lavere og har kun omkring en tredjedel af deres ansættelser i regionerne.
- -Kommunerne er det næststørste ansættelsessted for alle grupperne, bortset fra uddannelseskoordinatorer, som har deres største ansættelsessted her. Det sidste hænger sammen med, at en stor andel på 65% af de sygeplejersker, der er ansat som uddannelseskoordinatorer, er ansat i kommunerne. Kun 28% af de sygeplejersker, der er uddannelseskoordinatorer, er ansat i regionerne. Det samlede antal betegnet som uddannelseskoordinatorer i regionerne for sygeplejersker er dermed så lavt, at det i gennemsnit svarer til omkring 1 per hospital. Men hvordan fordelingen er i forhold til de enkelte institutioner, ved vi ikke. Der er heller ikke statistisk belæg for at konkludere noget om fordelingen af uddannelseskoordinatorer på regionerne for sygeplejerskerne.
- -Som den eneste gruppe er der en del praktikvejledere, 14% af samtlige, på private ansættelsessteder. Dette hænger sandsynligvis sammen med, at betegnelsen praktikvejledere udgør en lidt større andel blandt ernæring og sundhed samt psykomotoriske terapeuter end for de øvrige vejledergrupper.

Tabel 4.1. Fordelingen af professioner og vejlederfunktioner i forhold til ansættelsessteder (procent).

| -                                   | Stat   | Region   | Kom- mune   | Psykiatri   | Privat   |   I alt |   Antal |
|-------------------------------------|--------|----------|-------------|-------------|----------|---------|---------|
| Bioanalytiker                       | 0      | 99,1     | 0,9         | 0           | 0        |     100 |     112 |
| Ergoterapeut                        | 0,6    | 25,3     | 65,3        | 4,1         | 4,7      |     100 |     170 |
| Jordemoder                          | 0      | 100      | 0           | 0           | 0        |     100 |      89 |
| Fysioterapeut                       | 0,5    | 29,8     | 46,5        | 0,5         | 22,7     |     100 |     198 |
| Radiograf                           | 0      | 100      | 0           | 0           | 0        |     100 |      79 |
| Psykomotorisk terapeut              | 16,7   | 0        | 41,7        | 8,3         | 33,3     |     100 |      12 |
| Sygeplejerske                       | 0,6    | 60,9     | 32,5        | 4,7         | 1,3      |     100 |    1708 |
| Ernæring og sundhed*                | 4,5    | 13,6     | 50,0        | 0           | 31,8     |     100 |      44 |
| Klinisk diætist*                    | 0      | 53,3     | 26,7        | 0           | 20,0     |     100 |      15 |
| Klinisk vejleder                    | 0,4    | 59,3     | 32,9        | 4,7         | 2,7      |     100 |    1372 |
| Klinisk underviser                  | 0,5    | 56,4     | 33,4        | 2,9         | 5,8      |     100 |     413 |
| Klinisk uddannelsesansvarlig        | 0,4    | 74,1     | 22,7        | 0           | 2,8      |     100 |     247 |
| Daglig vejleder                     | 0,8    | 79,2     | 16,2        | 0           | 3,8      |     100 |     130 |
| Praktikvejleder                     | 4,2    | 38,5     | 37,5        | 5,2         | 14,6     |     100 |      96 |
| Uddannelseskoordinator              | 2,8    | 33,3     | 59,7        | 2,8         | 1,4      |     100 |      72 |
| Samlet andel af alle respon- denter | 0,8    | 58,7     | 32,8        | 3,6         | 4,0      |     100 |    2474 |

I tabel 4.2 vises tilsvarende fordelingen af professioner og vejlederfunktioner på de fem regioner. For professionerne viser tabellen især, at

- -Der en lidt større andel af fysioterapeutiske og ergoterapeutiske respondenter i Region Nordjylland end i de øvrige regioner.
- -Der er en meget lille andel af jordemødre blandt respondenterne i Region Syddanmark, Region Sjælland og Region Hovedstaden i forhold til de to øvrige regioner. Det skyldes, at antallet af studerende pr. vejleder er langt større i disse tre regioner end tilfældet er i de to andre. I Regionerne Nordjylland og Midtjylland har hver respondent blandt jordemødre i gennemsnit hhv. 3,9 og 2,2 studerende. I Regionerne Syddanmark, Sjælland og Hovedstaden er antallet af jordemoderstuderende per respondent henholdsvis 11,6, 8,2 og 16,4 (se nærmere herom i følgende afsnit).
- -Respondenter med en vejlederfunktion for sygeplejerskerne udgør en noget større andel i Regionerne Syddanmark, Sjælland og Hovedstaden end i de to øvrige regioner. I dette tilfælde kan det ikke umiddelbart forklares  med forskelle i antallet  af  studerende  per  respondent  (men  der  er  generelt  større  og  mindre forskelle i antallet af studerende pr. vejleder, hvilket vil blive belyst nærmere i afsnit 8).

Tabel 4.2. Fordelingen af professioner og vejlederfunktioner i forhold til regioner (procent). a)

|                              | Region Nord- jylland   | Region Midt- jylland   | Region Syd- danmark   | Region Sjælland   | Region Hoved- staden   | Samlet an- del af respon- denter   |
|------------------------------|------------------------|------------------------|-----------------------|-------------------|------------------------|------------------------------------|
| Bioanalytiker                | 6,3                    | 4,6                    | 3,6                   | 5,0               | 4,4                    | 4,5                                |
| Ergoterapeut                 | 9,7                    | 7,2                    | 7,0                   | 5,0               | 5,7                    | 6,8                                |
| Jordemoder                   | 7,6                    | 8,4                    | 1,4                   | 1,5               | 0,8                    | 3,6                                |
| Fysioterapeut                | 9,7                    | 8,4                    | 7,9                   | 7,6               | 7,0                    | 8,0                                |
| Radiograf                    | 2,4                    | 3,0                    | 3,6                   | 2,4               | 3,7                    | 3,2                                |
| Psykomotorisk terapeut       | 0                      | 1,2                    | 0                     | 0                 | 0,8                    | 0,5                                |
| Sygeplejerske                | 58,0                   | 63,7                   | 73,6                  | 70,9              | 73,8                   | 69,1                               |
| Ernæring og sundhed*         | 1,4                    | 0,9                    | 1,8                   | 3,5               | 1,8                    | 1,8                                |
| Klinisk diætist*             | 0,3                    | 0,2                    | 0,3                   | 1,8               | 0,8                    | 0,6                                |
| I alt                        | 95,5                   | 97,5                   | 99,2                  | 97,6              | 98,9                   | 98,1                               |
| Klinisk vejleder             | 50,7                   | 61,2                   | 60,0                  | 50,3              | 50,2                   | 55,2                               |
| Klinisk underviser           | 18,4                   | 14,7                   | 11,6                  | 14,4              | 24,4                   | 16,7                               |
| Klinisk uddannelsesansvarlig | 12,8                   | 8,9                    | 8,2                   | 15,9              | 8,5                    | 10,0                               |
| Daglig vejleder              | 5,6                    | 5,4                    | 7,4                   | 2,6               | 4,1                    | 5,3                                |
| Praktikvejleder              | 4,2                    | 3,5                    | 4,6                   | 3,2               | 3,7                    | 3,9                                |
| Uddannelseskoordinator       | 1,4                    | 2,1                    | 3,2                   | 5,9               | 2,4                    | 2,9                                |
| I alt                        | 93,1                   | 95,8                   | 95,0                  | 92,4              | 93,3                   | 94,2                               |
| Samlet antal                 | 288                    | 570                    | 658                   | 340               | 614                    | 2470                               |

- a) Kategorierne 'andet' såvel for professioner som for vejlederfunktioner er udeladt. Derfor er rækkesummerne ikke altid lig med 100%. Rækken samlet antal viser derimod det samlede antal for de respektive professioner, da det er dette antal, procentangivelserne skal ses i forhold til.

Hvad angår fordelingen af vejlederfunktioner på regionerne, fremgår det af tabellen, at

- -Kliniske vejledere udgør langt den største gruppe af vejledere for alle regioner, ligesom tilfældet er for landsgennemsnittet. Andelen er noget højere for Region Midtjylland og Region Syddanmark end for de øvrige.
- -Kliniske undervisere er den næststørste gruppe, hvilket også her er i overensstemmelse med landsgennemsnittet. Forskellene regionerne imellem er dog noget større end for de kliniske vejledere. Særlig Region

Hovedstaden har en stor andel af kliniske undervisere. Også Region Nordjylland har en noget større andel af kliniske undervisere. Disse forskelle peger på, at disse betegnelser anvendes noget forskelligt i forskellige sammenhænge, og at der er et overlap mellem kliniske vejledere og kliniske undervisere.

- -Region Sjælland har en langt større andel af kliniske uddannelsesansvarlige end de øvrige regioner. Også Region Nordjylland ligger over gennemsnittet for kliniske uddannelsesansvarlige. Disse to regioner, som altså har større andele af både kliniske undervisere og kliniske uddannelsesansvarlige, har til gengæld en lavere andel betegnet som kliniske vejledere. Også Region Hovedstaden har en lavere andel af gruppen betegnet som kliniske vejledere, hvilket modsvares af den høje andel af gruppen betegnet som kliniske undervisere.

Helt generelt bemærkes det, at det samlede antal vejledere i Region Hovedstaden er på niveau med antallet i regionerne Midtjylland og Syddanmark. Man ville måske forvente, at det var større (eksempelvis er antallet af ansatte højere i Region Hovedstaden end i Midtjylland og Syddanmark). Forklaringen på dette kan være, at det gennemsnitlige antal af studerende per vejleder er højere i Region Hovedstaden end i de øvrige Regioner. I Region Hovedstaden er det gennemsnitlige antal studerende per vejleder 6,2, mens det for de fire øvrige regioner samlet er 3,8. Også antallet af studerende per afsnit eller afdeling er højere i Hovedstaden end for de øvrige regioner. Dette vil blive belyst mere samlet i afsnit 8.

Den meget store forskel blandt jordemødrene i antallet af studerende per vejleder i hhv. de tre regioner Syddanmark, Sjælland og Hovedstaden over for regionerne Nordjylland og Midtjylland rejser spørgsmål om, hvorvidt der er forskelle med hensyn til, hvilken type vejledere, der er tale om, og hvilken uddannelsesbaggrund, de har. Det viser sig, at der er markante forskelle. Disse forskelle er sammenfattet i tabel 4.3. Det ses, at samtlige vejledere i gruppen af  jordemødre  i  regionerne  Syddanmark,  Sjælland  og  Hovedstaden  er  kliniske  uddannelsesansvarlige, mens dette kun er tilfældet for 13% i regionerne Nordjylland og Midtjylland i gennemsnit. Desuden har 94% af vejlederne i regionerne Syddanmark, Sjælland og Hovedstaden efter-/videreuddannelse og 21% en kandidatuddannelse, mens kun 41% i regionerne Nordjylland og Midtjylland har efter-/videreuddannelse og 6% har en kandidat- eller masteruddannelse (der er ingen betegnet som uddannelseskoordinator og kun en enkelt klinisk underviser blandt jordemødrene).

Tabel 4.3. Karakteristika for vejledere blandt jordemødre i henholdsvis regionerne Nordjylland og Midtjylland og regionerne Syddanmark, Sjælland og Hovedstaden (andele i procent). Angivet som gennemsnit for de to grupper af regioner. N = 89

|                                                  |   Andel af vejledere, med efter-/videre- uddannelse |   Andel af vejledere, med kandidat-eller masteruddannelse |   Andel af kliniske uddannelses-an- svarlige |   Andel af klinisk vej- leder, daglig vejle- der plus praktikvej- leder |
|--------------------------------------------------|-----------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------|----------------------------------------------|-------------------------------------------------------------------------|
| Regionerne Nord- jylland og Midtjyl- land        |                                                  41 |                                                         6 |                                           13 |                                                                      74 |
| Regionerne Syddan- mark, Sjælland og Hovedstaden |                                                  94 |                                                        21 |                                          100 |                                                                       0 |

Sammenfattende svarer professionernes fordeling i forhold til ansættelsessteder i ret høj grad til det forventede og giver dermed støtte til antagelsen om, at respondenterne udgør et repræsentativt udsnit af den samlede population

af kliniske vejledere. I fordelingen af vejledergrupperne på ansættelsesstederne bemærkes det især for sygeplejerskerne, at den største andel af uddannelseskoordinatorerne er ansat i kommunerne, mens uddannelseskoordinatorerne med ansættelse i regionerne er en forholdsvis lille gruppe. Anvendelsen af uddannelseskoordinatorer i hhv. regioner og kommuner vil være interessant at undersøge nærmere.

Hvad angår fordelingen af professionerne i forhold til regionerne er det især bemærkelsesværdigt, at der for jordemødrene er en stor forskel på antallet af respondenter i regionerne Nordjylland og Midtjylland i forhold til de øvrige tre regioner. Forskellen i antal respondenter modsvares tillige af en meget markant forskel i vejlederfunktion og omfang af efter-/videreuddannelse for vejlederne i de to grupper af regioner. Disse forskelle kalder på en mere indgående undersøgelse af den måde vejlederne rekrutteres på og vejledningen er organiseret i regionerne.

Hvad angår fordelingen af vejlederfunktioner på regionerne er der nogle forskelle vedrørende andelen af de forskellige funktionsgrupper på tværs af regionerne, som påkalder sig opmærksomhed. Der er ikke mindst en stor andel af kliniske undervisere i Region Hovedstaden og en stor andel af kliniske uddannelsesansvarlige i region Sjælland. Disse forskelle kan være udtryk for, at de forskellige vejlederfunktioner har forskellige betegnelser i de forskellige regioner, men kan også være udtryk for forskellig organisering af vejledningsopgaverne.

Endelig skal det bemærkes, at der på tidspunktet for undersøgelsen var tre udbud af jordemoderuddannelsen (hhv. i Region Nordjylland, Syddanmark og Hovedstaden), som havde forskellige typer samarbejde med de øvrige regioner om praktik for studerende.

## 5. Fokus på borger/patientforløb og -inddragelse samt på tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde

Respondenterne bliver stillet fire spørgsmål vedrørende, hvad der er i fokus i praktikdelen af uddannelsen og hvordan dette kommer til udtryk i praktik/klinik. Spørgsmålene og de tilhørende svar fremgår af tabel 5.1.

Tabel 5.1. Svar på spørgsmål om i hvilken grad, der er fokus på fire forskellige forhold i praktikdelen af uddannelsen.

|                                                                   | Slet ikke   | I mindre grad   | I nogen grad   | I høj grad   |   Antal svar |
|-------------------------------------------------------------------|-------------|-----------------|----------------|--------------|--------------|
| I hvilken grad er der fokus på sammenhæng i borger/patientforløb? | 1,4         | 10,4            | 36,5           | 51,9         |         2263 |
| I hvilken grad er der fokus på inddragelse af borger/patienter?   | 1,5         | 7,2             | 22,9           | 68,4         |         2245 |
| I hvilken grad er der fokus på tværprofessionelt samarbejde?      | 0,5         | 8,7             | 35,8           | 55,0         |         2231 |
| I hvilken grad er der fokus på tværsektorielt samarbejde?         | 4,1         | 28,0            | 37,8           | 30,1         |         2220 |

I  spørgeskemaet er det ikke defineret, hvordan begreberne i disse fire spørgsmål nærmere skal forstås. Det er overladt til respondenterne at fortolke, hvad der mere præcist menes med 'sammenhæng i borger/patientforløb', 'inddragelse af borger/patienter', 'tværprofessionelt samarbejde' og 'tværsektorielt samarbejde'. Denne åbenhed i begrebsanvendelsen er intenderet for at undgå at lukke for meget af for respondenternes egne erfaringer med disse problematikker, men den indebærer naturligvis, at der vil være en vis bredde med hensyn til respondenternes forståelse af indholdet i spørgsmålene.

På alle fire spørgsmål om fokus i praktikdelen dominerer svarene 'i nogen grad' og 'i høj grad'. På de to første spørgsmål om borger/patientforløb og inddragelse af borger/patienter udgør disse to svar hhv. 87% og 91% af samtlige. I de to spørgsmål om tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde udgør de to svar hhv. 90% og 68% af samtlige. Endvidere svarer 28% 'i mindre grad' på spørgsmålet om tværsektorielt samarbejde, hvor de øvrige svar i denne kategori er på 10% eller mindre. Fokus på tværsektorielt samarbejde står således lidt svagere i billedet end de tre andre spørgsmål, men det angives stadig som et væsentligt fokus af mange af respondenterne.

I tilknytning til hvert af de fire spørgsmål, har de respondenter, der har besvaret det pågældende spørgsmål med 'i høj grad' eller ' i nogen grad', haft mulighed for at angive, hvordan fokus på det nævnte spørgsmål kommer til udtryk i praktik/klinik. Besvarelserne på dette fremgår af tabel 5.2. Respondenterne har haft mulighed for at angive flere måder, hvorpå et givet fokus kommer til udtryk. I gennemsnit er der angivet 3-4 former for udtryk, og det gennemsnitlige antal svar i forhold til hvert af de fire spørgsmål ligger i intervallet mellem 3,1 og 3,6, dvs. antallet af svar i forhold til de enkelte spørgsmål afviger ikke meget fra hinanden. Hvad der er mere interessant, er imidlertid at mønsteret i svarene er nogenlunde ens, selvom der er mindre forskelle i svarfrekvenserne. Det er således de samme fokuspunkter, der scorer højt og lavt på alle fire spørgsmål. Et relativt stort flertal af respondenter angiver således, at alle de fire forhold er fokus i en eller flere opgaver, og at emnet har fokus i den daglige vejledning.

Efterspørgsel fra de studerende eller uddannelsesinstitutioner ligger omvendt betydelig lavere. At emnet indgår i en prøve, eller at der er fokus på det i en eller flere studieaktiviteter ligger omkring midt mellem det høje og det lave niveau. En del af respondenterne markerer, at de selv er optaget af emnet, men heller ikke dette svar har tilslutning fra en stor andel af respondenterne. Man får sammenfattende et indtryk af, at de fire omhandlede forhold indgår i opgaver og vejledning på mange afdelinger (praktik/klinik), uden at der løbende formuleres en eksplicit efterspørgsel efter det.

Tabel 5.2. Svar på spørgsmål om, hvordan fokus på fire forskellige forhold kommer til udtryk i praktik/klinik (procentandel af respondenter, kolonnesummerne er større end 100, da respondenterne har haft mulighed for at give flere svar). Svar fra de respondenter, der har svaret 'i høj grad' eller 'i nogen grad' på spørgsmålene vedrørende fokus på de fire forhold.

|                                             |   Borger/ patient forløb |   Borger/ patient ind- dragelse |   Tværprofes- sionelt samar- bejde |   Tværsekto- rielt samarbejde |
|---------------------------------------------|--------------------------|---------------------------------|------------------------------------|-------------------------------|
| Er fokus i en eller flere opgaver           |                       61 |                              62 |                                 63 |                            62 |
| Indgår i en prøve                           |                       27 |                              34 |                                 31 |                            29 |
| Har fokus i den daglige vejledning          |                       74 |                              85 |                                 76 |                            68 |
| De studerende læser om det                  |                       36 |                              44 |                                 38 |                            36 |
| De studerende efterspørger det              |                       16 |                              21 |                                 22 |                            19 |
| Jeg er optaget af emnet                     |                       25 |                              41 |                                 34 |                            29 |
| Uddannelsesinstitutionen efterspørger det   |                       20 |                              26 |                                 37 |                            34 |
| Er fokus i en eller flere studieaktiviteter |                       48 |                              46 |                                 52 |                            47 |
| Andet                                       |                        6 |                               8 |                                 10 |                            10 |

De tydelige sammenhænge mellem disse fire spørgsmål gør det også interessant at undersøge, hvordan de indbyrdes er relaterede, og dermed i hvor høj grad respondenterne har besvaret dem nogenlunde ens. Det er belyst gennem en analyse af korrelationerne mellem de fire variable. Dette er vist i tabel 5.3.

Det ses af tabellen, at de fire variable alle er positivt korrelerede og at korrelationerne alle er forholdsvis høje, idet den mindste af korrelationerne er 0,350. Der er imidlertid to af korrelationerne, der er særlig høje. Det gælder for det første korrelationen mellem de to variable, hvor der spørges til fokus på hhv. sammenhæng i borger/patientforløb og inddragelse af borger/patienter, hvor korrelationskoefficienten er på 0,586. For det andet gælder det de

to variable vedrørende fokus på tværprofessionelt samarbejde og på tværsektorielt samarbejde, hvor den er 0,637. Anderledes sagt har de respondenter, der angiver at have

Tabel 5.3. Korrelation mellem svar på spørgsmål vedrørende i  hvilken grad, der er fokus på en række forhold i praktikdelen af uddannelsen. Gamma koefficienter.

|                                                                   |   Borger/ patient forløb |   Borger/ patient inddra- gelse |   Tværprofes-si- onelt samar- bejde |   Tværsekto- rielt samarbejde |
|-------------------------------------------------------------------|--------------------------|---------------------------------|-------------------------------------|-------------------------------|
| I hvilken grad er der fokus på sammenhæng i borger/patientforløb? |                        1 |                           0,586 |                               0,350 |                         0,392 |
| I hvilken grad er der fokus på inddragelse af borger/patient?     |                          |                               1 |                               0,431 |                         0,398 |
| I hvilken grad er der fokus på tværprofessionelt samarbejde?      |                          |                                 |                                   1 |                         0,637 |
| I hvilken grad er der fokus på tværsektorielt samarbejde?         |                          |                                 |                                     |                             1 |

p < 0,0005 for alle korrelationerne

særligt fokus på sammenhæng i borger/patient forløb også særlig tilbøjelighed til fokus på inddragelse af borger/patienter, og de vejledere, der har særligt fokus på tværprofessionelt samarbejde har samtidig særlig tilbøjelighed til at fokusere på tværsektorielt samarbejde. Da alle korrelationerne som sagt er forholdsvis høje, er der kun tale om tendenser med lidt forskellig styrke. Men umiddelbart kunne man naturligvis også have forventet, at f.eks. fokus på sammenhæng i borger/patientforløb ville være forbundet med et tilsvarende stærkt fokus på tværsektorielt  samarbejde. Det ser imidlertid ud til, at fokus på borger/patient problematikker respektive på tværgående samarbejder hver især hænger særlig nært sammen for mange af vejlederne.

Et andet interessant spørgsmål er hvordan fokus i vejledningen gør sig gældende inden for de forskellige professionsområder. Dette er belyst i figur 5.1 og 5.2 herunder. Den andel, der svarer 'i høj grad' eller 'i nogen grad' på de fire spørgsmål (jf. tabel 15), er vist for hvert af professionsområderne. Som det fremgår af figur 5.1, er denne andel høj, over 80%, for de fleste af professionsområderne, når det gælder borger/patientproblematikker. To professionsområder ligger dog væsentlig lavere på begge spørgsmålene, nemlig bioanalytiker samt ernæring og sundhed. Radiograferne ligger noget lavere for så vidt angår spørgsmålet om fokus på sammenhæng i borger/patientforløb. For bioanalytikerne kan det hænge sammen med, at de ikke i samme grad som flertallet af de øvrige professioner har umiddelbar kontakt med borgere/patienter i deres arbejde. For radiograferne kan noget tilsvarende gøre sig gældende med hensyn til borger/patientforløb, men andelen er højere i dette tilfælde.

Svarene på spørgsmålene om fokus på tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde fordeler sig mere ujævnt på professionerne for begge spørgsmålenes vedkommende. Særlig tværsektorielt samarbejde har relativt lavere fokus for alle professionerne end det har for de øvrige spørgsmål om fokus i praktikdelen. Kun for sygeplejerskerne er den høj, næsten 80%, mens den for de øvrige professioner er betydeligt lavere. Spørgsmålet om fokus på tværprofessionelt samarbejde ligger højere for næsten alle professionerne, og her er andelen over 80% for dem alle undtagen fysioterapeuterne, hvor den er lidt over 70%. Sammenfattende mener de fleste respondenter altså, at de har et relativt stort fokus på tværprofessionelt samarbejde, men for de fleste af professionernes vedkommende et noget mindre fokus på tværsektorielt samarbejde. Kun sygeplejerskerne ligger højt på sidstnævnte spørgsmål, hvilket kan tænkes at hænge sammen med deres opgaver og ofte koordinerende funktion, og i kraft af deres antal betyder det, at gennemsnittet vedrørende fokus på tværsektorielt samarbejde alligevel ligger tæt på 70%.

Figur 5.1. Svar på spørgsmål om, i hvilken grad der er fokus på sammenhæng i borger/patientforløb og inddragelse af borger/patient i praktikdelen. Andel der svarer 'i høj grad' eller 'i nogen grad'. N = 2263 (borger/patientforløb og N = 2245 (inddragelse af borger/patienter).

<!-- image -->

Figur 5.2. Svar på spørgsmål om, i hvilken grad der er fokus på tværprofessionelt samarbejde og tværsektorielt samarbejde i praktikdelen. Andel der svarer 'i høj grad' eller 'i nogen grad'. N = 2231 (tværprofessionelt samarbejde) og N = 2220 (tværsektorielt samarbejde).

<!-- image -->

Figur 5.3. Svar på spørgsmålet 'hvor stor en andel af din undervisning/vejledning foregår med tilstedeværelse af borger/patient' fordelt på professioner. Andel der svarer 50% eller mere. N = 2452

<!-- image -->

Respondenterne er også blevet bedt om at svare på, hvor stor en del af deres vejledning eller undervisning, der foregår med tilstedeværelse af borger/patient. Der er 57% af respondenterne, der svarer 50% eller mere på dette spørgsmål (summen af svar på kategorierne 'ca. 50%', '50-75%' og '75-100%'). Andelen, der svarer således, varierer i forhold til professionerne som vist i figur 5.3. Det er især bioanalytikere, der ligger meget lavt på dette spørgsmål med kun 14%. Omvendt ligger jordemoder, radiograf og sygeplejerske højt med 60-70.

Sammenfattende fremgår det, at der er et stort fokus på alle de fire forhold, dvs. sammenhæng i borger/patientforløb, inddragelse af borger/patient, tværprofessionelt samarbejde og tværsektorielt samarbejde, hvor de positive svar for de tre førstnævnte ligger på omkring 90%. For tværsektorielt samarbejde er andelen dog noget lavere, idet de positive svar udgør 68%. På spørgsmålene om, hvordan dette kommer til udtryk i praktik/klinik, er der temmelig stor lighed i svarmønstrene i relation til de fire spørgsmål. Klart størst tilslutning er der til udsagnene om, at disse er fokus i opgaver eller i den daglige vejledning. Svarene på de fire spørgsmål er endvidere relativt højt og positivt korrelerede med størst sammenhæng mellem henholdsvis fokus i borger/patientforløb og borger/patientinddragelse og fokus på tværprofessionel og tværsektorielt samarbejde.

Hvad angår fordelingen på professioner er der ret stor overensstemmelse med det generelle mønster, når det gælder fokus på sammenhæng i borger/patientforløb og på inddragelse af borger/patient, dog ligger især bioanalytikere betydeligt lavere end de øvrige. Med hensyn til fokus på tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde er fordelingen af svarene mellem professionerne derimod mere ujævn, og for alle professioner går det igen, at tværsektorielt samarbejde har lavere fokus. Dette er særlig udtalt for bioanalytikerne samt for ernæring og sundhed, hvilket logisk set må afspejle disse professioners kompetenceområder og arbejdsopgaver.

## 6. Forholdet mellem teori og praksis i vejledning og uddannelse

Forholdet mellem teori og praksis er en vigtig problemstilling i relation til praktikdelen af uddannelsen. Vejlederne har  besvaret  en  række  spørgsmål,  der  på  forskellig  vis  skal  belyse  dette  forhold.  I  tabel  6.1  er  vist  svarene  på spørgsmålet om, hvorvidt respondenterne mener, at det er praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis samt om, i hvilken grad de synes, at praktik-/klinikstedet lykkes med at lære de studerende at forbinde teori og praksis. Det fremgår, at der grundlæggende bliver svaret bekræftende på begge spørgsmål. Over 95% svarer 'i høj grad' eller 'i nogen grad' på begge spørgsmål. Forskellen i besvarelserne kommer frem i forhold til, hvor mange der svarer 'i høj grad'. Mens knap 65% mener, at det i høj grad er praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis, er det kun 43%, der mener, at det i høj grad lykkes på deres praktik-/kliniksted rent faktisk at lære de studerende at forbinde teori og praksis.

Der bliver endvidere spurgt om, hvorvidt respondenterne oplever, at der i uddannelsen er en udfordring med at kombinere teori og praksis. Det mener 71% af respondenter, at der er 'i høj grad' eller ' i nogen grad'. Det hænger således godt sammen med, at mindre end halvdelen synes, at det i høj grad lykkes at lære de studerende at forbinde teori og praksis. Denne sammenhæng belyses yderligere nedenfor.

Tabel 6.1. Svar på spørgsmål vedrørende forbindelse mellem teori og praksis i praktik og uddannelse. Andel i procent

|               | I hvilken grad synes du, at det er praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis?   | I hvilken grad synes du, at det er praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis?   | I hvilken grad synes du, at dit praktik-/kliniksted lykkes med at lære de studerende at forbinde teori og praksis?   | I hvilken grad synes du, at dit praktik-/kliniksted lykkes med at lære de studerende at forbinde teori og praksis?   | Oplever du, at der i uddan- nelsen er en udfordring med at kombinere teori og praksis? a   | Oplever du, at der i uddan- nelsen er en udfordring med at kombinere teori og praksis? a   |
|---------------|-------------------------------------------------------------------------------------------------------------|-------------------------------------------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------|--------------------------------------------------------------------------------------------|
|               | Antal                                                                                                       | Andel                                                                                                       | Antal                                                                                                                | Andel                                                                                                                | Antal                                                                                      | Andel                                                                                      |
| Slet ikke     | 3                                                                                                           | 0,1                                                                                                         | 4                                                                                                                    | 0,2                                                                                                                  | 143                                                                                        | 6,5                                                                                        |
| I mindre grad | 70                                                                                                          | 3,2                                                                                                         | 97                                                                                                                   | 4,4                                                                                                                  | 456                                                                                        | 20,7                                                                                       |
| I nogen grad  | 705                                                                                                         | 32,0                                                                                                        | 1147                                                                                                                 | 52,0                                                                                                                 | 1263                                                                                       | 57,4                                                                                       |
| I høj grad    | 1426                                                                                                        | 64,7                                                                                                        | 957                                                                                                                  | 43,4                                                                                                                 | 302                                                                                        | 13,7                                                                                       |
| Samlet        | 2204                                                                                                        | 100                                                                                                         | 2205                                                                                                                 | 100                                                                                                                  | 2164                                                                                       | 98,3                                                                                       |

a) Kategorien 'ved ikke' er udeladt her, derfor er kolonnesummen ikke 100%.

I tabel 6.2 vises svarene på de opfølgende spørgsmål om, hvorvidt respondenterne inddrager teori i arbejdet med de studerende, samt om de giver de studerende skriftlige opgaver, der understøtter brugen af teori i det kliniske arbejde. Det fremgår, at over 85% svarer, at de 'ofte' eller 'altid' inddrager teori i arbejdet med de studerende. Hvad angår skriftlige opgaver er det færre, nemlig 53% og dermed lidt over halvdelen, der svarer at de 'ofte' eller 'altid' giver skriftlige opgaver, der understøtter brugen af teori, mens yderligere 24% svarer, at det sker 'sommetider'. Man må således konkludere, at lidt over 22% kun i meget begrænset omfang eller slet ikke inddrager teori i arbejdet med de studerende ved at give skriftlige opgaver, og at det dermed sker på andre måder for de berørte studerende.

Et yderligere og væsentligt spørgsmål er, hvilke sammenhænge, der er mellem de afgivne svar. Dette er undersøgt gennem en analyse af korrelationerne mellem fire af de fem spørgsmål. Resultatet heraf er vist i tabel 6.3.

Tabel 6.2. Svar på spørgsmål vedrørende brug af teori i arbejdet i klinisk vejledning. Andel i procent.

|             | Inddrager du teori i arbejdet med de studerende?   | Inddrager du teori i arbejdet med de studerende?   | Giver du de studerende skriftlige opgaver, der under- støtter brugen af teori i for- hold til det kliniske arbejde?   | Giver du de studerende skriftlige opgaver, der under- støtter brugen af teori i for- hold til det kliniske arbejde?   |
|-------------|----------------------------------------------------|----------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|
|             | Antal                                              | Andel                                              | Antal                                                                                                                 | Andel                                                                                                                 |
| Aldrig      | 23                                                 | 1,0                                                | 229                                                                                                                   | 10,4                                                                                                                  |
| Sjældent    | 25                                                 | 1,1                                                | 266                                                                                                                   | 12,1                                                                                                                  |
| Somme tider | 206                                                | 9,3                                                | 533                                                                                                                   | 24,2                                                                                                                  |
| Ofte        | 922                                                | 41,8                                               | 588                                                                                                                   | 26,7                                                                                                                  |
| Altid       | 1028                                               | 45,6                                               | 588                                                                                                                   | 26,7                                                                                                                  |
| Samlet      | 2204                                               | 100                                                | 2204                                                                                                                  | 100                                                                                                                   |

Tabel 6.3. Korrelation mellem svar på spørgsmål vedrørende forbindelse mellem teori og praksis i praktik og uddannelse. Gamma koefficienter.

|                                                                                                                 |   I hvilken grad sy- nes du, at det er praktikstedets an- svar at lære de studerende at koble teori og praksis? |   I hvilken grad sy- nes du, at dit praktik-/klinik- sted lykkes med at lære de stude- rende at forbinde teori og praksis? |   Oplever du, at der i uddannelsen er en udfordring med at kombi- nere teori og praksis? | Inddrager du te- ori i arbejdet med de studerende?   |
|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------|
| I hvilken grad synes du, at det er praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis?       |                                                                                                               1 |                                                                                                                      0,638 |                                                                                   -0,184 | 0,396                                                |
| I hvilken grad synes, at dit praktik-/kliniksted lykkes med at lære de studerende at forbinde teori og praksis? |                                                                                                                 |                                                                                                                          1 |                                                                                   -0,357 | 0,417                                                |
| Oplever du, at der i uddannel- sen er en udfordring med at kombinere teori og praksis?                          |                                                                                                                 |                                                                                                                            |                                                                                        1 | 0,050*                                               |
| Inddrager du teori i arbejdet med de studerende?                                                                |                                                                                                                 |                                                                                                                            |                                                                                          | 1                                                    |

p < 0,001 for alle korrelationerne, bortset fra * hvor p = 0,128

Tabellen viser, at der en stærk og positiv korrelation på 0,63 mellem opfattelsen af, at det er praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis og opfattelsen af, at det lykkes for praktik-/klinikstedet at lære dem

at forbinde teori og praksis. Trods den viste forskel i besvarelsen af de to spørgsmål er der altså en klar tendens til at svare positivt på begge spørgsmål.

Omvendt er der en negativ korrelation mellem svarene på spørgsmålet om, hvorvidt der opleves en udfordring med at forbinde teori og praksis, og svarene på de to spørgsmål om praktikstedets ansvar og om det lykkes med at lære de studerende at forbinde teori og praksis. Det vil altså sige at hovedtendensen er, at de, der ser en udfordring i at kombinere teori og praksis, er mindre tilbøjelige  til at se det som praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble dem og synes i mindre grad, at det lykkes at lære de studerende at forbinde dem. I forhold til opfattelsen vedrørende praktikstedets ansvar er denne tendens dog svag, idet korrelationen kun er 0,184. Mange vejledere ser det altså som praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis også selvom de ser en udfordring i  at  kombinere dem. Derimod er der en stærkere negativ korrelation til opfattelsen af, hvorvidt det lykkes for praktik-/klinikstedet at lære de studerende at forbinde teori og praksis. Det bekræfter, som antydet ovenfor, at de der ser en udfordring med at kombinere teori og praksis også er mindre tilbøjelige til at mene, at det lykkes med at lære de studerende dette. Krydstabuleringen mellem de to variable underbygger også meget klart denne sammenhæng.

Svarene på spørgsmålet om, hvorvidt der inddrages teori i arbejdet med de studerende, korrelerer positivt og relativt højt med svarene vedrørende praktikstedets ansvar og om det lykkes med at lære de studerende at forbinde teori og praksis. De vejledere, der svarer positivt på de to spørgsmål inddrager også i stor udstrækning teori i arbejdet med de studerende. Derimod er korrelationen med svarene vedrørende, om der ses en udfordring i kombinationen mellem teori og praksis, meget svag og usignifikant. Tendensen er altså, at der ikke er nogen sammenhæng mellem, om der inddrages teori i arbejdet med de studerende, og om det opfattes som en udfordring at kombinere den med praksis eller ej.

Tabel 6.4. Svar på spørgsmål vedrørende, hvad teori-praksis udfordringen består i (andele i procent, kolonnesummen er større end 100, da respondenterne har haft mulighed for at give flere svar). N = 1565

|                                                                                 |   Andel |
|---------------------------------------------------------------------------------|---------|
| Samarbejdet mellem uddannelsesinstitutionen og praktik/klinik er mangelfuld     |      41 |
| Uddannelsestilrettelæggelsen er ikke optimal                                    |      35 |
| Kravene til, hvad de studerende skal lære i klinik/praksis, er for høje         |      11 |
| Kravene til, hvad de studerende skal lære i klinik/praksis, er for lave         |       8 |
| Forberedelse af de studerende til klinik/praksis er mangelfuld/forkert          |      54 |
| Opfølgning med de studerende efter klinik/praktik er mangelfuld/forkert         |      20 |
| Kvaliteten af den praktiske/kliniske undervisning er for lav                    |       9 |
| Kvaliteten af den undervisning, der foregår på professionshøjskolen, er for lav |      12 |
| De studerende er generelt set ikke dygtige nok, når vi får dem                  |      24 |
| Andet                                                                           |      31 |

I  tabel  6.4  vises  svarene  på  en  række  spørgsmål  vedrørende, hvad teori-praksis udfordringen består i. Svarene omfatter de respondenter, der har besvaret spørgsmålet om, hvorvidt teori-praksis kombinationen udgør en udfordring, med 'i høj grad' eller ' i nogen grad'. Respondenterne har haft mulighed for at afgive flere svar. Det gennemsnitlige antal svar er 2,45.  Det fremgår, at langt størst tilslutning i besvarelserne gives til udsagnene om, at samarbejdet med uddannelsesinstitutionen er mangelfuldt, at uddannelsestilrettelæggelsen ikke er optimal og at forberedelsen af de studerende til klinik/praktik er for lav. Disse udsagn får tilslutning fra 35-54% af respondenterne. Udsagnet om at opfølgning med de studerende efter klinik/praktik er mangelfuld/forkert, som er beslægtet med de tre udsagn, der får størst tilslutning, ligger lidt lavere med 20%. Det eneste af de øvrige svar, der får en vis tilslutning, er udsagnet om, at de studerende generelt ikke er dygtige nok, når de kommer ud i praktik, som får 24%, hvilket dog er relativt lavt, da det således kun er lidt under en fjerdedel, der har dette synspunkt.

Det ser således ud til, at den klare hovedtendens i svarene vedrørende, hvad teori-praksis-udfordringen består i, er, at det handler om samarbejde mellem praktiksted og uddannelsesinstitution, forberedelsen af de studerende til praktikken samt uddannelsestilrettelæggelsen. En faktoranalyse (principale komponenter, varimax rotation), der dog skal tages med klart forbehold, da der er tale om binære variable, synes også at bekræfte, at disse svar sammen med svaret vedrørende opfølgning med de studerende efter praktikken udgør en samlet faktor, dvs. de er statistisk forbundne som svar på, hvad udfordringen består i. Den eneste anden faktor af betydning udgøres af udsagnene om, at de studerende generelt ikke er dygtige nok og at kvaliteten af undervisningen på professionshøjskolen er for lav. Men disse to udsagn får, som tabellen viser, ikke ret høj tilslutning. Vi ved ikke, hvad kategorien 'andet' omfatter, men det vil sandsynligvis være en hel del forskellige forhold, så det påvirker næppe det generelle billede.

Set fra respondenternes synspunkt er det altså sammenhængen mellem praktik og aktiviteterne på uddannelsesinstitutionen, der er hovedspørgsmålet, hvad angår udfordringen med teori-praksis forbindelsen.

Svarenes fordeling på de forskellige professioner udviser også her nogle variationer. Men i forhold til spørgsmålene vedrørende praktikstedets ansvar for at lære de studerende at koble teori og praksis og hvorvidt det lykkes at lære de studerende at forbinde teori og praksis, kommer dette dog ikke til udtryk, hvis vi ser på svarene 'i høj grad' og 'i nogen grad' under et. Her vil næsten alle svar ligge over 95%, og der er således kun en meget beskeden variation mellem professionerne. Ses der kun på fordelingen af svaret 'i høj grad', vil der imidlertid være en mere tydelig variation. Dette er vist i figur 6.1. Her ses det for det første, at den forskel mellem de to variable, hvad angår den andel, som dette svar udgør, der ses for samtlige respondenter, jf. tabel 6.1, også gør sig gældende for de enkelte professioner. Der er dog variation med hensyn til, hvor stor forskellen er. Forskellen er lille for bioanalytikere og fysioterapeuter og lidt støre for sygeplejersker og radiografer. Ikke desto mindre er mønsteret, hvad angår andelen af svaret 'i høj grad' mellem professionerne, kvalitativt det samme for de to variable. Der hvor andelen er høj i forhold til gennemsnittet for den ene variabel, er den det som hovedtendens også for den anden variabel. Kun for bioanalytikere ligger andelen under gennemsnittet på spørgsmålet om praktikstedets ansvar og over gennemsnittet på spørgsmålet om, hvorvidt det lykkes for praktik-/kliniksted at lære de studerende at forbinde teori og praksis.

Figur 6.1. Svar på spørgsmålene om, i hvilken grad det ses som praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis samt i hvilken grad man synes, at det lykkes med at lære de studerende at forbinde teori og praksis fordelt på professioner. Andel der svarer 'i høj grad'. N = 2198.

<!-- image -->

For begge de to spørgsmål er der dog en pæn variation mellem professionerne, hvad angår andelen af svaret 'i høj grad'. For spørgsmålet om praktikstedets ansvar varierer andelen fra 54% for bioanalytikere til 74% for fysioterapeuter. For spørgsmålet om, hvorvidt det lykkes med at lære de studerende at forbinde teori og praksis, varierer andelen fra 39% for sygeplejersker til 62% for jordemødre. Denne variation i svarene må således formodes at afspejle forskellige former for faglig praksis og måske også forskellige opfattelser af, hvad det vil sige at arbejde med teori inden for de forskellige fag.

Figur 6.2 viser fordelingen på professioner af andelen, der svarer 'i høj grad' og 'i nogen grad', på spørgsmålet om, hvovidt det opleves som en udfordring at kombinere teori og praksis. Her ses også en forholdsvis stor variation faggrupperne  imellem,  rækkende  fra  en  andel  på  knap  42%  for  jordemødre  til  75%  for  sygeplejersker. Svarmønsteret i figuren er ikke umiddelbart sammenlignelig med mønsteret i figur 6.1, fordi begge de to højeste svar på skalaen er medtaget (antallet, der svarer 'i høj grad', er for de fleste af professionerne lavt). Der ses dog en tendens til at variationen her går modsat den, der gør sig gældende i figur 6.1.

Figur 6.2. Svar på spørgsmålet om, hvorvidt der i uddannelsen opleves en udfordring med at kombinere teori og praksis, fordelt på professioner. Andel der svarer 'i høj grad' og 'i nogen grad'. N = 2194

<!-- image -->

Figur 6.3. Svar på spørgsmålet om, hvorvidt der inddrages teori i arbejdet med de studerende. Andel der svarer 'altid', fordelt på professioner. N = 2197

<!-- image -->

Svarene på spørgsmålet om, hvorvidt der inddrages teori i arbejdet med de studerende, varierer også på tværs af professionerne. Hvis man ser svarene 'ofte' og 'altid' samlet, jf. tabel 6.2, vil alle de aggregerede svar ligge på knap 85% eller mere og det kan være svært at se variationen. I figur 6.3 er derfor vist andelen af respondenter, der svarer 'altid' inden for de respektive professioner. Her er der til gengæld en forholdsvis stor variation, som imidlertid skal ses i forhold til det overordnede billede, hvor en meget høj andel af respondenterne angiver, at de i stor grad ('ofte' eller 'altid') inddrager teori i arbejdet med de studerende. Med figur 6.3 indfanges de respondenter, der angiver, at de i særlig høj grad ('altid') inddrager teori. Det angiver mere end 40%, at de gør, men tallet varierer fra knap 27% for ernæring og sundhed/klinisk diætist til 68% for bioanalytikere. Også fysioterapeuter og radiografer ligger højt

med omkring 60%, jordemødre og sygeplejersker ligger noget lavere med andele rundt omkring 40%. Den forholdsvis store variation med hensyn til hvor mange, der angiver at de altid inddrager teori, opfordrer til yderligere undersøgelse. Det kan igen både afspejle forskellige former for faglig praksis, men også forskellige opfattelser af, hvad det vil sige at arbejde med teori inden for de forskellige fag (de enkelte vejlederes forståelse af, hvad teori omfatter, kan også variere, men da der er relativt mange respondenter i alle professionerne, der har svaret 'altid', må dette formodes at udlignes, således at det viste mønster først og fremmest afspejler forskelle mellem fagene).

Sammenfattende vedrørende forholdet mellem teori og praksis i vejledning og uddannelse mener et stort flertal af respondenterne, at det er praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis. Ligeledes mener et flertal, at dette lykkes på deres praktik-/kliniksted, men det er dog færre, der mener, at det i høj grad lykkes. Samtidig mener et flertal, at der i en eller anden grad er en udfordring med i uddannelsen at kombinere teori og praksis, i overensstemmelse med, at færre mener, at det lykkes at lære de studerende at forbinde teori og praksis, selvom de i stort tal ser det som praktikstedets ansvar. Et stort flertal giver udtryk for, at de inddrager teori i arbejdet med de studerende. Noget færre siger, at de giver de studerende opgaver, der understøtter dette.

Korrelationsanalyser viser, at der ikke er nogen sammenhæng med, om vejlederne ser en udfordring i at kombinere teori og praksis, og i hvilken grad de rent faktisk inddrager teori i arbejdet med de studerende. Derimod ses en negativ sammenhæng mellem, hvorvidt de ser en sådan udfordring og deres vurdering af, hvorvidt det lykkes med at lære de studerende at forbinde teori og praksis.

En analyse af svarene på, hvad teori-praksis udfordringen består i, peger på, at hovedopfattelsen blandt vejlederne er, at det handler om samarbejdet mellem praktiksted og uddannelsesinstitution samt forberedelsen af de studerende til praktikken og uddannelsestilrettelæggelsen.

Fordelingen af svarene vedrørende teori og praksis på professioner viser, at der også i de enkelte professioner er en forskel på, hvor mange der mener, at det er praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis og i hvor høj grad, man mener at dette lykkes. Der er dog en variation mellem professionerne med hensyn til, hvor mange der svarer 'i høj grad' på disse spørgsmål. Lavest ligger sygeplejerskerne i vurderingen af, i hvor høj grad det lykkes at lære de studerende at forbinde teori og praksis. Der er ligeledes variation mellem professionerne, både når det gælder svar på spørgsmålet om, hvorvidt det opleves som en udfordring med at kombinere teori og praksis og på spørgsmålet om, hvorvidt der inddrages teori i arbejdet med de studerende.

## 7. Tilrettelæggelse af og metoder i vejledningen

Respondenterne har svaret på to spørgsmålsbatterier med spørgsmål, der vedrører tilrettelæggelsen af den kliniske vejledning samt de metoder eller tilgange, der anvendes i den praksis/klinik, de er tilknyttet. Svarene på spørgsmålene angående tilrettelæggelsen af vejledningen er vist i tabel 7.1. Respondenterne har haft mulighed for at give flere svar. Det gennemsnitlige antal svar fra hver respondent er 3,46. Tabellen viser, at der er en række af spørgsmålene, som mange svarer bekræftende på. Det gælder udsagnene om, at de studerende har ugentligt afsat tid til at læse teori og udarbejde opgaver, at de følges med en fast daglig vejleder, at de følges med forskellige daglige vejledere og at de følger patient/borgers forløb.

De fleste af disse svar, der får stor tilslutning, er relativt højt og positivt indbyrdes korrelerede. Særlig høj korrelation er der mellem svarene til udsagnene om, at den studerende følger patient/borgers forløb, at den studerende følger patient/borger på tværs af f.eks. afsnit eller sektorer samt at uddannelsesopgaven er organiseret i tværprofessionelle teams, også selvom de to sidstnævnte udsagn får en lidt lavere tilslutning. Her er korrelationerne over 0,7 (gamma korrelationer). Modsat er der negativ korrelation mellem de to udsagn om, at de studerende følges med en fast daglig vejleder, og at de studerende følges med forskellige daglige vejledere (gamma koefficient på 0,402). Kun 11% af respondenterne har svaret bekræftende på begge disse to udsagn. Udsagnet om, at den studerende har ugentligt afsat tid til at læse teori og udarbejde opgaver, korrelerer derimod højt med næsten alle de øvrige udsagn.

De fleste af respondenterne, lidt over 67%, har svaret bekræftende på 3-6 udsagn, og de udsagn, som mange tilslutter sig, har altså generelt høje indbyrdes korrelationer, hvilket markerer at disse praksisformer i ret stor udstrækning fungerer sideløbende og sikkert ofte i samspil. I den sammenhæng er den eneste markante undtagelse den negative korrelation mellem udsagnene om, at de studerende følges med en fast daglig vejleder versus, at de studerende følges med forskellige daglige vejledere. Her er der tale om to former for praksis, hvor man typisk vælger en af de to måder at tilrettelægge vejledningen på.

Tabel 7.1. Tilrettelæggelse af vejledningen. Svar på spørgsmålet 'hvordan er uddannelsesopgaven organiseret i den praksis/klinik, du er tilknyttet?' (andele i procent, kolonnesummen er større end 100, da respondenterne har haft mulighed for at give flere svar). N = 2185

|                                                                                 |   Andel |
|---------------------------------------------------------------------------------|---------|
| De studerende har ugentligt afsat tid til at læse teori og udarbejde opgaver    |      61 |
| Den studerende følges med en fast daglig vejleder                               |      36 |
| Den studerende følges med forskellige daglige vejledere                         |      69 |
| Studieunits                                                                     |      15 |
| Teamorganisering                                                                |      14 |
| Den studerende følger patient/borgers forløb                                    |      67 |
| Den studerende følger patient/borger på tværs (af f.eks. afsnit eller sektorer) |      20 |
| Tværprofessionelle teams                                                        |      30 |
| Fast peer-to-peer undervisning/vejledning                                       |      20 |
| Andet                                                                           |      15 |

I tabel 7.2 ses svarene vedrørende tilrettelæggelsen af vejledningen fordelt på professioner. Det er de udsagn, der svares bekræftende på af mindst 20% af respondenterne, der er inkluderet i tabellen. Her ses, at udsagnet om, at de studerende ugentligt har afsat tid til at læse teori og udarbejde opgaver, som får stor tilslutning fra samtlige respondenter, også gennemgående har stor tilslutning fra vejlederne inden for de enkelte professioner. En tilsvarende overensstemmelse mellem de samlede svar og svarene inden for de enkelte professioner genfindes imidlertid ikke for de øvrige udsagn. Kun 8% af bioanalytikerne angiver således, at de studerende følges af en fast daglig vejleder, mens dette for gennemsnittet gælder 36%. Jordemødrene angiver for 56% vedkommende, at de studerende følges med en fast daglig vejleder. Omvendt angiver 90% af bioanalytikerne, at de studerende følges med forskellige faste vejledere, hvor gennemsnittet er 69%. Til gengæld er det kun 36% af fysioterapeuter, der angiver, at de studerende følges med forskellige daglige vejledere. Jordemødrene skiller sig ud fra de øvrige på spørgsmålene om en fast versus forskellige daglige vejledere ved at ligge højt i forhold til begge praksisformer. Således angiver 56% af jordemødrene, at de studerende følges med en fast daglig vejleder og 64% angiver, at de studerende følges af forskellige daglige vejledere. Denne forskellighed må antages at afspejle professionernes heterogenitet ift. deres kompetenceområde og opgavevaretagelse, hvor det f.eks. for bioanalytikerne kan afhænge af en afdelings rotation på arbejdspladserne, og det derfor ikke kan organiseres med en fast daglig vejleder.

Tabel 7.2. Tilrettelæggelse af vejledningen. Svar på spørgsmålet 'hvordan er uddannelsesopgaven organiseret i den praksis/klinik, du er tilknyttet?', fordelt på professioner (andele i procent). N = 2178

|                                       |   Ugentlig afsat tid til at læse te- ori og ud- arbejde op- gaver |   Følges med en fast dag- lig vejleder |   Følges med forskellige daglige vej- ledere |   Følger pa- tient/ borgers forløb |   Følger pa- tient/ borger på tværs |   Tværpro- fessionelle teams |
|---------------------------------------|-------------------------------------------------------------------|----------------------------------------|----------------------------------------------|------------------------------------|-------------------------------------|------------------------------|
| Bioanalytiker                         |                                                                70 |                                      8 |                                           90 |                                 12 |                                  14 |                           20 |
| Ergoterapeut                          |                                                                68 |                                     35 |                                           49 |                                 86 |                                  22 |                           60 |
| Jordemoder                            |                                                                47 |                                     56 |                                           64 |                                 32 |                                  10 |                           10 |
| Fysioterapeut                         |                                                                59 |                                     37 |                                           36 |                                 89 |                                  15 |                           33 |
| Radiograf                             |                                                                64 |                                     24 |                                           80 |                                 35 |                                  16 |                           18 |
| Sygeplejerske                         |                                                                61 |                                     38 |                                           74 |                                 70 |                                  22 |                           28 |
| Ernæring og sundhed/kli- nisk diætist |                                                                56 |                                     34 |                                           54 |                                 44 |                                  17 |                           37 |
| Samlet                                |                                                                61 |                                     36 |                                           69 |                                 67 |                                  20 |                           29 |

Hvor 67% af samtlige respondenter angiver, at de studerende følger patient/borgers forløb, gælder det kun for 12% af bioanalytikerne, men til gengæld er der 86% af ergoterapeuterne og 89% af fysioterapeuterne, der svarer bekræftende her. Endelig angiver 60% af respondenterne inden for ergoterapeuterne, at de benytter tværprofessionelle teams mod et gennemsnit på 29%. Også fysioterapeuterne ligger over gennemsnittet her, men kun i mindre grad. Disse forskelle i praksis i forbindelse med tilrettelæggelsen af uddannelsesopgaven med hensyn til, om de

studerende følger patient/borgers forløb, følger patient/borger på tværs af afsnit eller sektorer, eller om der benyttes tværprofessionelle teams, ser ud til at afspejle tilsvarende forskelle i praksis for de respektive professioner.

I tabel 7.3 vises en oversigt over, de svar, der er afgivet på spørgsmålet om hvilke metoder/tilgange, der anvendes hos de forskellige vejledere. Også her har der være mulighed for at give flere svar. Det gennemsnitlige antal svar er 3,63. Hvad angår metoderne er der især to, som benyttes på et stort flertal af praktikstederne. Det gælder anvendelsen af praktikportalen og refleksionsøvelser. Fire andre metoder anvendes også relativt hyppigt, men dog af under halvdelen af praktikstederne, nemlig dagbog/logbog, færdighedstræning/simulation, supervision samt tværprofessionelle aktiviteter. Endelig anvendes patient-panel, journal clubs og involvering af de studerende i forskningsaktiviteter kun i temmelig begrænset omfang, særlig ses det, at patient-panel næsten ikke anvendes (der er 13 vejledere, der har svaret bekræftende her).

Alle de svar, der således finder stor eller relativt stor anvendelse, er positivt korrelerede og for de flestes vedkommende er der også tale om relativt høj korrelation på over 0,5 (gamma korrelationer). Kun dagbog/logbog korrelerer lavere med de øvrige metoder, dog bortset fra refleksionsøvelser, således at dagbog/logbog tilsyneladende oftere anvendes uden sammenhæng med de andre metoder. Særlig høj korrelation er der mellem refleksionsøvelser og de øvrige metoder og den højeste korrelation er mellem refleksionsøvelser og praktikportalen (0,828). Den relative høje grad af samvariation mellem de metoder, der benyttes ofte, kommer også til udtryk ved, at lidt mere end 75% af respondenterne har svaret bekræftende i forhold til 3-6 metoder.

Respondenterne fik her mulighed for at uddybe i forhold til svaret 'andet'. Dette resulterede i 361 svar om supplerende metoder/tilgange eller kommentarer herom. Antallet af uddybende svar vidner om respondenternes engagement i forhold til spørgeskemaets tematikker. En nærmere analyse af disse svar ligger dog uden for rammen for nærværende rapport.

Tabel 7.3. Svar på spørgsmålet 'Hvilke metoder/tilgange anvendes hos jer?' (andele i procent, kolonnesummen er større end 100, da respondenterne har haft mulighed for at give flere svar). N = 2185

|                                                      |   Andel |
|------------------------------------------------------|---------|
| Dagbog/logbog                                        |      34 |
| Praktikportalen                                      |      87 |
| Færdighedstræning/simulation                         |      36 |
| Refleksionsøvelser                                   |      84 |
| Supervision                                          |      50 |
| Patient-panel                                        |       1 |
| Tværprofessionelle aktiviteter                       |      42 |
| Deltagelse i journal clubs                           |       7 |
| Involvering af de studerende i forskningsaktiviteter |       9 |
| Andet                                                |      14 |

Fordelingen af svarene vedrørende de anvendte metoder/tilgange på professioner er vist i tabel 7.4. Det er de seks metoder, der anvendes ofte, som er inkluderet. Det fremgår af tabellen, at der for alle de benyttede metoder er en

eller flere professioner, der afviger markant fra gennemsnittet. For dagbog/logbog ligger fysioterapeuter således klart under gennemsnittet, mens ergoterapeuter ligger lige så klart over. I forhold til anvendelse af praktikportalen, som ellers benyttes af et stort flertal af vejledere, ligger ernæring og sundhed/klinisk diætist med 22% meget markant lavere end gennemsnittet. På færdighedstræning/simulation bemærkes det især, at bioanalytikere og jordemødre ligger klart over gennemsnittet. Anvendelsen af simulation er blevet gjort til genstand for et selvstændigt spørgsmål og vil derfor blive yderligere belyst nedenfor. Anvendelsen af refleksionsøvelser ligger som nævnt ovenfor generelt højt, men også her ligger ernæring og sundhed/klinisk diætist med ´63% lavere end gennemsnittet, dog ikke helt så markant som i tilfældet med anvendelse af praktikportalen. Ernæring og sundhed/klinisk diætist har i det hele taget i gennemsnit angivet færre metoder end de øvrige grupper, hvilket altså også kommer til udtryk gennem, at de ligger lavt på 3 af de 6 metoder, der er spurgt til. Supervision anvendes meget af hele seks af professionerne, men dog knap så meget af sygeplejerskerne, hvilket tydeligvis er årsagen til, at det samlede gennemsnit for anvendelse af supervision kun ligger på halvdelen af respondenterne. Endelig skiller bioanalytikere og især ergoterapeuter sig ud i forhold til tværprofessionelle aktiviteter, hvor de med 58% ligger en del over gennemsnittet.

Også spørgsmålet om involvering af de studerende i forskningsaktiviteter er gjort til genstand for et selvstændigt spørgsmål, som vil blive belyst i det følgende.

Tabel 7.4. Svar på spørgsmålet 'Hvilke metoder/tilgange anvendes hos jer?', fordelt på professioner (andele i procent). N = 2178

|                                       |   Dagbog/ logbog |   Praktik- portalen |   Færdig- hedstræ- ning/ simulation |   Reflek-si- ons- øvelser |   Super- vision |   Tvær- profession- elle aktivi- teter |
|---------------------------------------|------------------|---------------------|-------------------------------------|---------------------------|-----------------|----------------------------------------|
| Bioanalytiker                         |               49 |                  78 |                                  66 |                        74 |              73 |                                     58 |
| Ergoterapeut                          |               67 |                  75 |                                  42 |                        83 |              70 |                                     58 |
| Jordemoder                            |               35 |                  85 |                                  85 |                        99 |              59 |                                     39 |
| Fysioterapeut                         |               18 |                  79 |                                  48 |                        85 |              87 |                                     48 |
| Radiograf                             |               38 |                  86 |                                  32 |                        95 |              73 |                                     46 |
| Sygeplejerske                         |               31 |                  92 |                                  29 |                        85 |              40 |                                     38 |
| Ernæring og sund- hed/klinisk diætist |               42 |                  22 |                                  27 |                        63 |              66 |                                     44 |
| Samlet                                |               34 |                  87 |                                  35 |                        84 |              50 |                                     42 |

Som nævnt er respondenterne også blevet bedt om at besvare et selvstændigt spørgsmål vedrørende, hvorvidt de anvender simulationsundervisning på deres praktiksted. Her besvares spørgsmålet på en mere differentieret skala. Svarene er vist i tabel 7.5.

Af tallene fremgår, at det kun er ret få, der anvender simulationsundervisning meget ofte eller altid. Imidlertid anvender knap 32% simulationsundervisning enten sommetider eller oftere. Det harmonerer nogenlunde med, at

36% svarer, at de anvender færdighedstræning/simulation som metode/tilgang, jf. tabel 7.3. En krydstabulering mellem de to variable vedrørende simulation viser endvidere, at 69% af dem, der svarer bekræftende på spørgsmålet om anvendelse af færdighedstræning/simulation som metode/tilgang, svarer at de anvender simulationsundervisning sommetider eller oftere. Dette gælder kun for 20% af dem, der svarer sjældent, meget sjældent eller aldrig.

Tabel 7.5. Svar på spørgsmålet 'anvender du simulationsundervisning på dit praktiksted?'. Andele i procent

|       | Aldrig   | Meget sjældent   | Sjældent   | Somme- tider   | Ofte   | Meget ofte   | Altid   |   Samlet |
|-------|----------|------------------|------------|----------------|--------|--------------|---------|----------|
| Andel | 43,8     | 14,4             | 10,3       | 17,8           | 6,9    | 3,8          | 3,0     |      100 |
| Antal | 957      | 315              | 225        | 390            | 150    | 82           | 66      |     2185 |

I figur 7.1 er vist, hvordan dem, der anvender simulationsundervisning sommetider eller oftere, fordeler sig på professioner. Det ses, at der er temmelig stor forskel på, hvor ofte der anvendes simulationsundervisning inden for de forskellige professioner. Jordemødre anvender meget ofte simulationsundervisning, idet lidt over 71% svarer sommetider eller oftere. Også bioanalytikere ligger højt med knap 62%. Omvendt anvender ernæring og sundhed/klinisk diætist kun simulationsundervisning ganske sjældent, kun 12% svarer sommetider eller oftere. De øvrige professioner ligger noget tættere på gennemsnittet.

Figur 7.1. Svar på spørgsmålet 'anvender du simulationsundervisning på dit praktiksted?' fordelt på professioner. Andel der svarer sommetider, ofte, meget ofte eller altid .

<!-- image -->

Spørgsmålet om involvering af de studerende i forskningsaktiviteter er vist i tabel 7.6. Mens det kun er ganske få, der involverer de studerende i forskningsaktiviteter dagligt og heller ikke mange, der gør det på ugebasis, viser tallene, at knap 30% gør det mindst 2-4 gange årligt. Det er en hel del flere, end de 9% af vejlederne, der angiver

at de benytter involvering af de studerende i forskningsaktiviteter som metode/tilgang, jf. tabel 24. Noget tyder på, at de fleste af respondenterne ikke opfatter involvering af de studerende i forskningsaktiviteter som en egentlig metode. Således er det kun omkring 32% af dem, der svarer, at de involverer de studerende i forskningsaktiviteter dagligt eller på ugebasis, der også angiver, at de anvender involvering af de studerende i forskningsaktiviteter som metode/tilgang. Derudover bemærkes, at over halvdelen af respondenter angiver, at de ikke deltager i forskningsaktiviteter. Blandt disse er der imidlertid 13 svarende til omkring 0,5%, der angiver, at de involverer de studerende i forskningsaktiviteter som tilgang/metode.

Tabel 7.6. Svar på spørgsmålet 'hvor ofte involverer du de studerende i forskningsaktiviteter?'. Andele i procent.

|       | Jeg delta- ger ikke i forsk- nings-ak- tiviteter i min an- sættelse   | Aldrig   | 1 gang om året   | 2-4 gange om året   | Månedligt   | På ugeba- sis   | Dagligt   |   Samlet |
|-------|-----------------------------------------------------------------------|----------|------------------|---------------------|-------------|-----------------|-----------|----------|
| Andel | 53,1                                                                  | 12,0     | 5,2              | 16,0                | 7,9         | 5,1             | 0,7       |      100 |
| Antal | 1261                                                                  | 286      | 124              | 380                 | 187         | 121             | 16        |     2375 |

I figur 7.2 er vist, hvordan de der svarer, at de involverer de studerende mindst 2-4 gange om året, fordeler sig på professioner. Figuren viser, at der er stor forskel på, hvor ofte de studerende  involveres i forskningsaktiviteter inden  for  de  forskellige  professioner.  Det  er  således  47%  af  bioanalytikerne,  der  angiver,  at  de  involverer  de studerende  i  forskningsaktiviteter  mindst  2-4  gange  årligt,  mens  dette  kun  er  tilfældet  for  omkring  15%  af ergoterapeuter og ernæring og sundhed/klinisk diætist. De øvrige grupper ligger noget tættere på gennemsnittet.

Respondenterne er endelig også blevet spurgt om, hvor mange timer ugentlig deres studerende bruger i gennemsnit på læsestof og på skriftlige opgaver til klinik/praktikophold. Svarene fremgår af tabel 7.7. Tabellen viser, at der er en ganske stor spredning i svarene. Procentdelen af svar ligger rundt omkring 20% for alle timetal fra 1-2 timer ugentlig og op til 7-8 timer. Det tyder på en meget varierende praksis med hensyn til, hvor stort omfang af læsestof og tid til skriftlige opgaver, respondenterne på de forskellige praktiksteder finder passende, om end der utvivlsomt er en betydelig usikkerhed knyttet til respondenternes vurdering af de studerendes faktisk tidsforbrug.

Figur  7.2.  Svar  på  spørgsmålet  'Hvor  ofte  involverer  du  de  studerende  i  forskningsaktiviteter?'  fordelt  på professioner. Andele der svarer mindst 2-4 gange om året eller oftere.

<!-- image -->

Tabel 7.7. Svar på spørgsmålet 'Hvor mange timer om ugen bruger den studerende i gennemsnit på læsestof og på skriftlige opgaver til klinikophold?'. Andele i procent.

|       | Under 1 time   | 1-2 timer   | 3-4 timer   | 5-6 timer   | 7-8 timer   | 9-10 ti- mer   | Mere end 10 timer   |   Samlet |
|-------|----------------|-------------|-------------|-------------|-------------|----------------|---------------------|----------|
| Andel | 3,3            | 20,1        | 26,0        | 18,5        | 20,2        | 8,3            | 3,6                 |      100 |
| Antal | 74             | 448         | 579         | 412         | 449         | 184            | 81                  |     2227 |

Ses der på hvordan fordelingen af det ugentlige timetal er på professioner gør spredningen sig også gældende her, men den ligger ikke helt ens for de forskellige professioner. I tabel 7.8 er vist, hvor stor en andel af de studerende inden for de forskellige professioner, der angives at bruge henholdsvis 2 timer eller mindre eller 7 timer eller mere. Det fremgår, at der for ernæring og sundhed/klinisk diætist angives at være 36%, der bruger 2 timer eller mindre, mens dette kun gælder for 12% af fysioterapeuterne og 14% af jordemødrene. I den anden ende af spektret er der tre professioner, jordemoder, fysioterapeut, og radiograf, hvor andelen der anvender mere end 7 timer om ugen ligger på omkring 40%, mens denne andel for ernæring og sundhed/klinisk diætist kun ligger på 17%. De forskellige forventninger til og opfattelser af de studerendes tidsforbrug til læsestof og skriftlige opgaver gør sig således også gældende mellem professionerne.

Sammenfattende i relation til tilrettelæggelse af og metoder i undervisningen er der stillet spørgsmål herom i to spørgsmålsbatterier. Det første omhandler tilrettelæggelse af vejledningen. Resultaterne viser,

Tabel 7.8. Svar på spørgsmålet 'hvor mange timer om ugen bruger den studerende i gennemsnit på læsestof og på skriftlige opgaver til klinikophold?' fordelt på professioner. Respondenter der svarer 2 timer eller mindre henholdsvis 7 timer eller mere.

|                                     | 2 timer eller mindre   | 7 timer eller mere   |
|-------------------------------------|------------------------|----------------------|
| Bioanalytiker                       | 26,2                   | 29,1                 |
| Ergoterapeut                        | 22,1                   | 22,1                 |
| Jordemoder                          | 14,0                   | 39,3                 |
| Fysioterapeut                       | 12,0                   | 41,4                 |
| Radiograf                           | 18,2                   | 44,2                 |
| Sygeplejerske                       | 24,5                   | 32,1                 |
| Ernæring og sundhed/klinisk diætist | 36,2                   | 17,0                 |
| Gennemsnit                          | 23,4                   | 32,1                 |

at der er særlig mange, der svarer bekræftende på de udsagn, der drejer sig om, at de studerende har ugentligt afsat tid til at læse teori og udarbejde opgaver, at de følges med en fast daglig vejleder, at de følges med forskellige daglige vejledere og at de følger patient/borgers forløb. De udsagn, som mange tilslutter sig, repræsenterer praksisformer, som følges sideløbende, og sikkert ofte i samspil. Dog viser analysen, at hovedtendensen er, at de studerende enten følges med en fast daglig vejleder eller med forskellige daglige vejledere. Ses der på fordelingen mellem professionerne er der en række forskelle mellem mønsteret for de enkelte professioner, og det der gælder for alle respondenterne. Meget få bioanalytikere følges således med en fast daglig vejleder, mens over gennemsnitligt mange følges med forskellige daglige vejledere. Der er også meget få bioanalytikere, der følger patient/borgers forløb, hvilket utvivlsomt reflekterer deres arbejdsområde.

Svarene på spørgsmålene om hvilke metoder/tilgange, der anvendes hos respondenterne, viser, at anvendelse af praktikportalen samt refleksionsøvelser begge finder sted hos omkring 85% af respondenterne. En række andre metoder praktiseres også i ret høj grad, herunder supervision og tværprofessionelle aktiviteter, men de ligger alle under 50%. Der er relativt stor grad af samvariation mellem anvendelsen af metoderne. For alle spørgsmålene vedrørende metoder/tilgange viser fordelingen på professioner, at der er en eller flere professioner, der afviger markant fra gennemsnittet, og der er således en ret betydelig variation i svarene mellem professioner.

Simulationsundervisning anvendes af 36% af respondenterne som metode i undervisningen, og svarene på et separat spørgsmål herom viser, at knap 32% anvender simulationsundervisning sommetider eller oftere. Simulationsundervisning anvendes særlig ofte blandt jordemødre og bioanalytikere og meget lidt hos ernæring og sundhed/klinisk diætist.

Involvering af de studerende i forskningsaktiviteter anvendes som metode kun af 9%, men et separat spørgsmål om dette viser, at knap 30% gør det mindst 2-4 gange årligt, hvilket rejser spørgsmål om, hvorvidt det opfattes som en egentlig metode af respondenterne. Særlig ofte involveres de studerende i forskningsaktiviteter hos bioanalytikerne.

Der er stor spredning på, hvor mange timer ugentligt respondenterne mener, at de studerende bruger på læsestof og skriftlige opgaver. Vurderinger rækkende fra 1-2 timer til 7-8 timer ugentlig rangerer alle med tilslutning fra omkring 20% af respondenterne. Der er også forskel på disse vurderinger professionerne imellem. Jordemødre, fysioterapeuter og radiografer har således mange, der angiver, at der bruges over 7 timer ugentligt, mens ernæring og sundhed/kliniske diætister omvendt har mange, der angiver, at der bruges under 2 timer.

## 8. Hvor mange studerende har den enkelte respondent og dennes afsnit/ afdeling?

Respondenterne er blevet spurgt om, hvor mange studerende de selv samt deres afdeling eller afsnit har ansvaret for i løbet af et semester. De er både blevet spurgt om, hvor mange studerende, de har ansvaret for i det aktuelle semester (forår 2022), og hvor mange studerende de typisk har ansvaret for i et semester. Svarene på de to spørgsmål afviger ikke væsentligt fra hinanden, og vi gengiver derfor i det følgende kun svarene på, hvor mange studerende, den enkelte respondent har ansvaret for i det aktuelle semester. I tabel 8.1 vises hvor mange studerende, hver respondent angiver at have ansvaret for i det aktuelle semester, og hvor mange studerende de angiver, at deres afdeling eller afsnit modtager per semester, fordelt på professioner og samlet. Tabellen viser dels, hvor mange studerende hver respondent eller afsnit/afdeling angiver at have i gennemsnit, og dels andelen af respondenter og afsnit/afdelinger, der har henholdsvis 0-4 studerende og 0-6 studerende per semester.

Det skal bemærkes, at tallene kun viser, hvor mange studerende hver vejleder eller afsnit/afdeling modtager per semester. Vi ved ikke, om de har haft alle disse studerende samtidig, eller om de har været fordelt på mindre hold, som har været der i forskellige perioder i løbet af semesteret. Det sidste kan ikke udelukkes, da praktikperioderne er kortere end et helt semester og kan være på f.eks. 6 eller 12 uger.

Tabel 8.1. Antal studerende, som hver respondent angiver at have ansvaret for i det aktuelle semester, samt antal studerende, som deres afdeling eller afsnit angives at modtage per semester. Fordeling på professioner. Angivet som gennemsnit pr. respondent eller afsnit/afdeling samt andel af respondenter og afsnit/afdelinger, der har henholdsvis 0-4 studerende og 0-6 studerende.

|                        | Hvor mange studerende har du ansva- ret for i dette semester?   |   Andel af re- spondenter der har 0-4 stude- rende. Procent |   Antal | Hvor mange studerende modtager dit afsnit/afde- ling normalt pr. semester?   |   Andel af af- snit/ afdeling, der har 0-6 stude- rende. Procent |   Antal |
|------------------------|-----------------------------------------------------------------|-------------------------------------------------------------|---------|------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------|---------|
| Bioanalytiker          | 7,27                                                            |                                                          43 |     108 | 11,48                                                                        |                                                               32 |     108 |
| Ergoterapeut           | 3,03                                                            |                                                          82 |     165 | 3,93                                                                         |                                                               84 |     165 |
| Jordemoder             | 4,79                                                            |                                                          68 |      85 | 14,59                                                                        |                                                               27 |      85 |
| Fysioterapeut          | 4,27                                                            |                                                          72 |     186 | 7,02                                                                         |                                                               66 |     186 |
| Radiograf              | 6,71                                                            |                                                          53 |      78 | 10,62                                                                        |                                                               39 |      78 |
| Psykomotorisk terapeut | 3,70                                                            |                                                          80 |      10 | 8,67                                                                         |                                                               78 |       9 |
| Sygeplejerske          | 4,20                                                            |                                                          75 |    1627 | 6,96                                                                         |                                                               74 |    1626 |
| Ernæring og sundhed*   | 1,80                                                            |                                                          95 |      40 | 3,07                                                                         |                                                               95 |      40 |
| Klinisk diætist*       | 3,33                                                            |                                                          83 |      12 | 3,58                                                                         |                                                               83 |      12 |
| Total                  | 4,34                                                            |                                                          73 |    2348 | 7,33                                                                         |                                                               70 |    2346 |

Det ses, at hver respondent i gennemsnit har 4,34 studerende og at hvert afsnit/afdeling i gennemsnit modtager 7,33 studerende per semester. Som det fremgår af tabellen, er der ganske store forskelle mellem nogle af professionerne i antallet af studerende, den enkelte respondent har ansvaret for. Flest studerende har bioanalytikerne og radiograferne, der begge ligger omkring 7 studerende per vejleder. Klart færrest har respondenterne inden for ernæring og sundhed, der kun har 1,80 studerende i gennemsnit. De øvrige professioner ligger imellem disse yderpunkter med gennemsnit på 3-4 (de høje og det lave gennemsnit afviger signifikant fra værdierne i mellemgruppen).

Det gennemsnitlige antal af studerende, der modtages i hvert afsnit/afdeling, følger imidlertid ikke det samme mønster. Her modtages klart flest studerende hos jordemødrene med over 14 studerende per afsnit/afdeling, mens disse ellers ligger tæt på gennemsnittet, hvad angår antallet af studerende, den enkelte respondent har ansvaret for. Gennemsnittet for bioanalytikere og radiografer ligger dog også her over det samlede gennemsnit, men en del lavere end jordemødrene.

Det er dog vigtigt at bemærke, at der er temmelig stor spredning i besvarelserne på disse spørgsmål, hvilket også fremgår af standardafvigelserne på de viste gennemsnit. I tabellen vises derfor også, hvor stor en andel af respondenterne og afsnit/afdelinger, der har henholdsvis 0-4 og 0-6 studerende. Det giver et naturligvis forenklet, men alligevel indikativt billede af den faktiske fordeling. Det fremgår således, at andelen er højest, der hvor det gennemsnitlige antal studerende per respondent eller afsnit afdeling er lavt, og der således er få respondenter eller afsnit/afdelinger, der har mange studerende. Denne tydelige sammenhæng peger på, at tallene vedrørende det gennemsnitlige antal studerende per respondent henholdsvis afsnit/afdeling også giver mening som indikator for fordelingen af studerende. Fordelingen af svarene på forskelligt antal studerende, såvel per respondent som per afsnit/afdeling er vist i figur 8.1 og 8.2 for respondenterne som helhed (dette modificeres ganske vist lidt af det forhold, at antal studerende over 20 per respondent og over 50 per afsnit/afdeling er slået sammen som svarkategorier, men det ændrer dog næppe meget på det samlede billede).

For antallet af studerende, som den enkelte respondent har ansvaret for, fremgår det af figur 8.1, at det største antal respondenter angiver 1 eller 2 studerende. En del, omend færre, angiver også 3 eller 4 studerende. Samlet peger 62% på et antal studerende i intervallet 1-4 studerende. Lidt over 10% har slet ikke nogen studerende i det aktuelle semester. Lidt over en fjerdedel har mere end 4 studerende og fordelingen af disse spreder sig over et bredt interval helt op til over 20 studerende. Der er således lidt over 5% svarende til 126 af respondenterne, der angiver at have ansvaret for mere end 20 studerende. Dette spørgsmål vil blive nærmere belyst i det følgende.

Det er måske ikke overraskende, at omkring 10% af respondenterne ikke har nogen studerende i det aktuelle semester. Det er imidlertid interessant, at der også er 2,5%, der siger, at de typisk ikke har nogen studerende i et semester. Da der er tale om personer, der har valgt at besvare spørgeskemaet, må det nok fortolkes sådan, at det er respondenter, der kun sjældent, og altså ikke typisk, har studerende i et semester.

Ser man på fordelingen af antal studerende, som det enkelte afsnit eller afdeling modtager, og som fremgår af figur 8.2, ligner den i hovedsagen den tilsvarende fordeling på de enkelte vejledere. Fordelingen topper også omkring nogle få studerende per afsnit/afdeling og knap 70% har op til 6 studerende. Der er dog knap 30%, der har flere og disse fordeler sig over et interval, der rækker helt op til over 50 studerende for nogle få afsnit/afdelingers vedkommende. Der er således 2,2%, svarende til 51, af respondenterne, der svarer, at deres afsnit/afdeling modtager over 50 studerende per semester, hvilket vi også vender tilbage til i det følgende.

Procent

Procent

25

20

15

10

5

0

25

20

10

5

Figur 8.1. Antal studerende per vejleder i det aktuelle semester. Samlet fordeling for alle respondenter. N=2348

<!-- image -->

Figur 8.2. Antal studerende per afsnit/afdeling i et semester. Samlet fordeling for alle respondenter.

<!-- image -->

Der er endvidere også 1,8%, der svarer, at deres afsnit/afdeling ikke normalt modtager nogen studerende i et semester. Igen må det formodes at være afsnit eller afdelinger, der kun sjældent modtager studerende til klinisk praktik.

50

40

20

10

For de enkelte professioners vedkommende er der variationer i forhold til den her beskrevne generelle fordeling på enkelte vejledere og afsnit/afdeling. For de flestes vedkommende er der dog tale om mindre forskelle i forhold til  det generelle billede. Samtidig er der tale om små tal for de fleste gruppers vedkommende, og det er derfor vanskeligt at vurdere om de mindre variationer i fordelingerne beror på andet end usikkerhed. Gruppen af sygeplejerske er stor nok til, at en vurdering af fordelingen giver mening, men denne gruppe har i kraft af sin størrelse stor indflydelse på det samlede billede, og fordelingen både for de enkelte vejledere og på afsnit/afdeling er for sygeplejerskernes vedkommende tæt på de generelle fordelinger.

For en enkelt gruppes vedkommende ser der dog ud til at være en forskel, der er stor nok til at have reel betydning. Det drejer sig om jordemødrene. Fordelingerne for denne professionsgruppe er vist i figur 8.3 og 8.4.

Her angiver 45% af respondenterne, at de kun har ansvar for en enkelt studerende, mens de øvrige fordeler sig forholdsvist jævnt over et interval helt op til 20, som det fremgår af figur 8.3. Modsætningsvist ses af figur 8.4, at der kun er en enkelt top i antal modtagne studerende per afsnit eller afdeling blandt afsnit eller afdelinger, der modtager under 10 studerende per semester. Til gengæld modtager næsten halvdelen af alle afdelinger 10 studerende eller flere og her er der toppe på næsten 10% af samtlige studerende helt op til et antal på 20 studerende. Det tegner et billede, hvor den enkelte jordemoder i mange tilfælde kun har ansvar for en enkelt studerende, men hvor måske især de store hospitalsafsnit eller -afdelinger i en række tilfælde har mange jordemoderstuderende. Tallene skal dog stadig tages med forhold for, at de absolutte tal er små.

Figur 8.3. Antal studerende per vejleder i det aktuelle semester. Jordemødre. N=85

<!-- image -->

Procent

Figur 8.4. Antal studerende per afsnit/afdeling i et semester. Jordemødre. N=85

<!-- image -->

Fordelingen af respondenter på de forskellige funktioner bringer yderligere nogle mønstre for dagen. Denne fordeling fremgår af tabel 8.2.

Forskellene mellem, hvor mange studerende den enkelte angiver at have ansvaret for, er her ganske markant. Uddannelseskoordinatorerne ligger højest og angiver at have ansvaret for lidt over 12 studerende, klinisk uddannelsesansvarlig knap 10 og klinisk underviser 6,7. Klinisk vejleder, daglig vejleder og praktikvejleder ligger lavest og har ansvar for 1-3 studerende med daglig vejleder som den laveste. Disse tal giver indtryk af, at de forskellige funktionsgrupper varetager forskellige opgaver. For de kliniske underviseres vedkommende, hvor vi tidligere har vist, at gruppen er dominerende i forhold til nogle af professionsområderne, er der dog noget der tyder på, at de måske også har ansvar for flere studerende end de kliniske vejledere, fordi de udgør en meget stor gruppe i Region Hovedstaden, hvor antallet af studerende per vejleder er højere end i de andre regioner, jf. det følgende.

Antallet af studerende, som det enkelte afsnit/afdeling modtager per semester, varierer efter samme mønster, som for de enkelte respondenter, kun med højere gennemsnit. Det sidste må hænge sammen med, at der i gennemsnit er mere end en vejleder i hvert afsnit/afdeling. Derimod er det ikke indlysende, hvorfor de forskellige funktionsgrupper angiver forskelligt antal studerende per afsnit/afdeling. Det kan skyldes, at de faktisk refererer til forskellige enheder, f.eks. fordi kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer har ansvaret for de kliniske studerende i større enheder end dem, de kliniske vejledere umiddelbart indgår i. Det afspejler i så fald forskellig opgavevaretagelse, hvilket for kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer nok er det mest sandsynlige. For de kliniske undervisere kan det også skyldes deres fordeling på regionerne, som allerede nævnt ovenfor.

Tabel 8.2. Antal studerende, som hver respondent angiver at have ansvaret for i det aktuelle semester, samt antal studerende, som deres afdeling eller afsnit angives at modtage per semester. Fordeling på vejlederfunktioner. Angivet som gennemsnit pr. respondent samt andel af respondenter lavest og afsnit/afdeling, der har henholdsvis 0-4 studerende og 0-6 studerende.

|                                | Hvor mange studerende har du ansva- ret for i dette semester?   |   Andel af vejledere, der har 0-4 studerende. Procent |   Antal | Hvor mange studerende modtager dit afsnit/afdeling normalt pr. se- mester?   |   Andel af af- snit/ afdeling, der har 0-6 stu- derende. Procent |   Antal |
|--------------------------------|-----------------------------------------------------------------|-------------------------------------------------------|---------|------------------------------------------------------------------------------|------------------------------------------------------------------|---------|
| Klinisk vejleder               | 2,76                                                            |                                                    84 |    1329 | 4,82                                                                         |                                                               80 |    1329 |
| Klinisk underviser             | 6,70                                                            |                                                    54 |     406 | 10,38                                                                        |                                                               55 |     405 |
| Klinisk uddannelses- ansvarlig | 9,77                                                            |                                                    36 |     242 | 15,28                                                                        |                                                               43 |     242 |
| Daglig vejleder                | 1,11                                                            |                                                    97 |     115 | 4,95                                                                         |                                                               78 |     115 |
| Praktikvejleder                | 2,22                                                            |                                                    89 |      82 | 4,16                                                                         |                                                               86 |      81 |
| Uddannelses-koordi- nator      | 12,17                                                           |                                                    31 |      64 | 18,36                                                                        |                                                               34 |      64 |
| Total                          | 4,34                                                            |                                                    73 |    2348 | 7,33                                                                         |                                                               70 |    2346 |

Antallet af studerende per vejleder og per afsnit/afdeling i et semester set i forhold til de forskellige regioner er vist i tabel 8.3. Her vises dels de gennemsnitlige antal i hver region for samtlige respondenter og dels gennemsnitligt antal for hhv. kliniske undervisere og jordemødre. De kliniske undervisere er medtaget, fordi de udgør en stor gruppe i Region Hovedstaden i forhold til de øvrige regioner, og jordemødrenes antal er som tidligere nævnt meget forskelligt i de fem regioner.

Tallene i tabellen belyser for det første i forhold til samtlige respondenter det højere antal af studerende, hver vejleder har ansvaret for i Region Hovedstaden og det større antal studerende, der modtages per semester i det enkelte afsnit/afdeling. For det andet ses for de kliniske vejledere ligeledes det klart højere gennemsnit af studerende både i forhold til respondenterne og i forhold til afsnit/afdeling i Region Hovedstaden end i de øvrige regioner, som er med til at forklare, at der ikke er flere respondenter i denne region end i regionerne Midtjylland og Syddanmark.

Jordemødrene er som nævnt medtaget i tabel 8.3, fordi deres antal er meget forskelligt i de fem regioner. Der ses et højt gennemsnit af studerende både per vejleder og ikke mindst per afsnit/afdeling for jordemødre i Region Hovedstaden. Det store antal vejledere i regionerne Nordjylland og Midtjylland, som udgør mere end 75% af samtlige vejledere i de fem regioner, har få studerende per vejleder. Det forklarer, hvorfor fordelingen af studerende per respondent for jordemødre har det karakteristiske forløb som vist oven for i figur 8.3, hvor 45% af alle respondenter kun har ansvar for en studerende. Samtidig er det høje antal af studerende per respondent i de tre øvrige regioner, hvor der alt i alt kun er ret få respondenter, årsag til, at halvdelen af de studerende fordeler sig over et stort interval med respondenter, der hver har ansvaret for mere end 10 studerende. Alle disse sammenhænge er signifikante, for så vidt angår forskellene mellem de nævnte gennemsnit af studerende per respondent og studerende per afsnit/afdeling (bekræftet ved t-test).

Tabel 8.3. Gennemsnitligt antal studerende, som hver respondent angiver at have ansvaret for i det aktuelle semester, samt det gennemsnitlige antal studerende, som deres afdeling eller afsnit angives at modtage per semester. Fordeling på regioner for hhv. samtlige respondenter, kliniske undervisere og jordemødre.

|                    | Samtlige respondenter                                           | Samtlige respondenter                                                         | Kliniske undervisere                                            | Kliniske undervisere                                                          | Jordemødre                                                      | Jordemødre                                                                    |
|--------------------|-----------------------------------------------------------------|-------------------------------------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------|-------------------------------------------------------------------------------|-----------------------------------------------------------------|-------------------------------------------------------------------------------|
|                    | Hvor mange studerende har du an- svaret for i dette seme- ster? | Hvor mange studerende modtager dit afsnit/ afdeling nor- malt pr. se- mester? | Hvor mange studerende har du an- svaret for i dette seme- ster? | Hvor mange studerende modtager dit afsnit/ afdeling nor- malt pr. se- mester? | Hvor mange studerende har du an- svaret for i dette seme- ster? | Hvor mange studerende modtager dit afsnit/ afdeling nor- malt pr. se- mester? |
| Region Nordjylland | 3,18                                                            | 6,34                                                                          | 5,17                                                            | 9,15                                                                          | 3,90                                                            | 9,35                                                                          |
| Region Midtjylland | 4,34                                                            | 7,91                                                                          | 4,70                                                            | 8,54                                                                          | 2,22                                                            | 13,52                                                                         |
| Region Syddanmark  | 3,13                                                            | 5,39                                                                          | 3,95                                                            | 5,87                                                                          | 11,56                                                           | 14,44                                                                         |
| Region Sjælland    | 4,38                                                            | 6,69                                                                          | 5,20                                                            | 7,22                                                                          | 8,20                                                            | 13,20                                                                         |
| Region Hovedstad.  | 6,15                                                            | 9,67                                                                          | 10,31                                                           | 15,30                                                                         | 16,40                                                           | 47,00                                                                         |
| Samlet             | 4,34                                                            | 7,33                                                                          | 6,70                                                            | 10,38                                                                         | 4,79                                                            | 14,59                                                                         |
| I alt, antal       | 2348                                                            | 2346                                                                          | 406                                                             | 405                                                                           | 85                                                              | 85                                                                            |

Det høje gennemsnit af studerende per respondent i Region Hovedstaden kommer også til udtryk ved, at en stor andel på 46%, af de respondenter, der har over 20 studerende, er tilknyttet Region Hovedstaden. Endvidere er en stor andel på 45% af de afsnit/afdelinger, der har over 50 studerende, placeret i Region Hovedstaden.

Respondenterne har også svaret på et spørgsmål om, hvor stor en del af deres arbejdstid , der går til uddannelsesfunktionen. I gennemsnit angiver de, at 44,9% af deres arbejdstid går til uddannelsesfunktionen. Også her er der imidlertid forskelle på, hvor meget tid, der anvendes på tværs af både professioner og vejlederfunktioner. Dette fremgår af tabel 8.4.

Blandt professionerne er det bioanalytikere og fysioterapeuter, der anvender størst andel af deres tid på uddannelsesfunktionen med over 60%. Ergoterapeuter, jordemødre, radiografer og sygeplejersker ligger i et mellemniveau omkring 45% og psykomotoriske terapeuter, ernæring og sundhed samt kliniske diætister ligger på det lave niveau med under 25% af tiden. Der er signifikante forskelle mellem professioner, der ligger på forskellige af disse tre niveauer (høj/mellem/lav), men ikke inden for et af niveauerne (bekræftet ved t-test).

Tabel 8.4. Andel af respondenternes arbejdstid, der går til uddannelsesfunktionen.

|                                  | Hvor stor en del af din arbejdstid går til uddan- nelsesfunk- tionen? (procent)   |   Antal |
|----------------------------------|-----------------------------------------------------------------------------------|---------|
| Bioanalytiker                    | 66,7                                                                              |     108 |
| Ergoterapeut                     | 46,8                                                                              |     165 |
| Jordemoder                       | 44,5                                                                              |      85 |
| Fysioterapeut                    | 61,9                                                                              |     186 |
| Radiograf                        | 45,5                                                                              |      78 |
| Psykomotorisk terapeut           | 11,3                                                                              |       8 |
| Sygeplejerske                    | 42,2                                                                              |    1621 |
| Ernæring og sundhed*             | 20,5                                                                              |      39 |
| Klinisk diætist*                 | 24,2                                                                              |      12 |
| Klinisk vejleder                 | 38,4                                                                              |    1326 |
| Klinisk underviser               | 68,8                                                                              |     405 |
| Klinisk uddannelsesansvarlig     | 62,3                                                                              |     241 |
| Daglig vejleder                  | 23,0                                                                              |     114 |
| Praktikvejleder                  | 23,6                                                                              |      80 |
| Uddannelseskoordinator           | 63,9                                                                              |      64 |
| Gennemsnit for alle respondenter | 44,9                                                                              |    2339 |

Vejlederfunktionerne deler sig igen i tre niveauer. Kliniske undervisere, kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer angiver i gennemsnit at bruge over 60% af tiden. Mellemniveauet er repræsenteret ved kliniske vejledere, der i gennemsnit angiver at bruge 38% af deres tid på uddannelsesfunktionen. Det lave niveau omfatter daglig vejleder og praktikvejleder, hvor det gennemsnitlige tidsforbrug er 23%. Også her er der signifikant forskel mellem gennemsnit på tværs af niveauerne, men ikke inden for niveauerne (hvor mellemniveauet dog som angivet kun omfatter en gruppe) (igen bekræftet ved t-test).

Igen er der imidlertid en spredning inden for grupperne, som standardafvigelserne indikerer. Hovedtendensen er, at grupper, hvis andel af arbejdstid, der går til uddannelsesfunktionen, ligger på mellemniveau eller lavt niveau, jf. ovenfor, topper på 10-30% af arbejdstiden i fordelingen af arbejdstidsforbruget. Derimod topper de grupper, der ligger på højt niveau, hvad angår arbejdstid til uddannelsesfunktionen, i intervallet over 50% af arbejdstiden.

Figur 8.5. Andel af vejlederne inden for de respektive professioner, der angiver at bruge 80% eller mere af deres arbejdstid på uddannelsesfunktionen.

<!-- image -->

Disse forskelle peger på, at nogle grupper af respondenter anvender næsten al deres arbejdstid på uddannelsesfunktionen. For at belyse dette nærmere er der i figur 8.5 og 8.6 vist, hvor stor en andel af respondenterne inden for hhv. professioner og vejlederfunktionsgrupper, der anvender 80% eller mere af arbejdstiden på uddannelsesfunktionen.

I gennemsnit for alle vejledere angiver 21,9% at anvende mere end 80% af arbejdstiden på uddannelsesfunktionen. Men i nogle få af professionerne er andelen væsentligt større. Det gælder bioanalytikere og fysioterapeuter, som også i gennemsnit angiver at bruge mest arbejdstid. I disse to grupper ligger andelen af respondenter, der bruger 80% eller mere af arbejdstiden, på over 40%, højest for bioanalytikerne med 47%, altså næsten halvdelen.

De psykomotoriske terapeuter er ikke medtaget på figuren. Af de kun 8 af disse, der har svaret, angiver ingen, at de bruger 80% eller mere af deres arbejdstid på uddannelsesfunktionen. Alle 8 angiver tværtimod andele på 0-20%. Det kan indikere, at det sandsynligvis er meget få af de psykomotoriske terapeuter, der bruger 80% eller mere af arbejdstiden.

For vejlederfunktionernes vedkommende er forskellene meget markante. De tre grupper, der lå højest med hensyn til gennemsnit for andelen af arbejdstid til uddannelsesfunktionen, ligger også højt hvad angår andelen, der angiver at bruge over 80% af deres arbejdstid på uddannelsesfunktionen. 43-51% af alle Respondenter i disse grupper bruger over 80% af arbejdstiden. Højest ligger de kliniske undervisere med 51%. Omvendt er det kun 10% eller mindre i de tre øvrige vejledergrupper, der angiver at benytte 80% eller mere af arbejdstiden på uddannelsesfunktionen.

Figur 8.6. Andel af respondenterne inden for de respektive vejlederfunktioner, der angiver at bruge 80% eller mere af deres arbejdstid på uddannelsesfunktionen.

<!-- image -->

De kliniske undervisere påkalder sig også her ekstra opmærksomhed. Det viser sig, at der er klar forskel på, hvor stor  en andel af arbejdstiden, de kliniske undervisere i gennemsnit angiver at bruge på uddannelsesfunktionen regionerne imellem. I fire af regionerne ligger gennemsnittet på 62-63% af arbejdstiden, altså lidt under det samlede gennemsnit for kliniske undervisere på 68%. I Region Hovedstaden, hvortil 36% af alle de kliniske undervisere er knyttet, er andelen derimod tæt på 80% i gennemsnit for gruppen. Det skal formodentlig ses i sammenhæng med, at kliniske undervisere i Region Hovedstaden hver har ansvaret for et stort antal studerende, jf. tabel 8.3 ovenfor.

De kliniske undervisere fordeler sig i al væsentlighed på fire professioner (bioanalytikere, ergoterapeuter, fysioterapeuter og sygeplejersker), som det fremgår af tabel 2.4. For disse professioner angiver de kliniske undervisere inden for de tre af dem, bioanalytikere, fysioterapeuter og sygeplejersker, at den tid, der går til uddannelsesfunktionen, andrager mellem 70% og 80% af deres samlede arbejdstid. For ergoterapeuter er tallet 57%, altså lidt lavere og lavere end gennemsnittet for kliniske undervisere.

Endelig har det også interesse at undersøge hvilken sammenhæng, der er mellem det antal studerende respondenterne har ansvaret for i et semester, og den andel af arbejdstiden, der bruges på uddannelsesfunktionen. Denne sammenhæng er vist på figur 8.7.

Det fremgår af figuren, at antallet af studerende per respondent stiger markant, når en stigende andel af arbejdstiden bruges på uddannelsesfunktionen. Stigningen bliver især kraftig, når mere end 80% af arbejdstiden bruges på uddannelsesfunktionen. Mens den procentdel, der går til uddannelsesfunktionen typisk er under 60% når respondenten har op til 4 studerende, stiger den til 90-100% for de respondenter, der har mange studerende. De respondenter, der bruger 90-100% af arbejdstiden, tilhører for lidt mere end 70% vedkommende grupperne klinisk underviser, klinisk uddannelsesansvarlig og uddannelseskoordinator. For disse tre grupper er andelen af respondenter, der bruger 90-100% af arbejdstiden omkring 35% for hver af grupperne, mens det for de tre øvrige grupper, klinisk vejleder, daglig vejleder og praktikvejleder, kun er 1-5%, der bruger så meget tid på uddannelsesfunktionen.

Figur 8.7. Sammenhængen mellem det antal studerende, respondenterne har ansvar for i et semester, og den andel af arbejdstiden, der bruges på uddannelsesfunktionen. N = 2339

<!-- image -->

Sammenfattende har hver respondent i gennemsnit 4,34 studerende og hvert afsnit har i gennemsnit 7,33 studerende i semesteret. Bioanalytikerne og radiograferne ligger højest med omkring 7 studerende per respondent, mens ernæring og sundhed ligger klart lavere end gennemsnittet. For afsnit/afdelinger afviger mønsteret set i forhold til det, der gælder for den enkelte vejleder, idet jordemødrene her ligger væsentlig højere end de øvrige professioner med et gennemsnit på over 14 studerende per semester.

Der er imidlertid stor spredning med hensyn til hvor mange studerende såvel den enkelte respondent som afsnit/afdelinger har per semester. Det typiske er, at en respondent har 1-2 studerende og et afsnit/afdeling har 1-4 studerende i et semester. Lidt over en fjerdedel af respondenterne har dog mere end 4 studerende per semester og antallet spreder sig helt op til 20 studerende per semester. For afsnit/afdelinger er der knap 30%, der har mere end 6 studerende per semester og disse fordeler sig på et interval, der går helt op til over 50 studerende. For jordemødrene gør sig et særligt mønster gældende med hensyn til spredningen, idet en meget stor andel af de enkelte respondenter kun har en enkelt studerende, mens næsten halvdelen af alle afsnit/afdelinger, der har jordemoderstuderende i praktik, modtager mere end 10 studerende per semester, hvilket tydeligvis er årsagen til det høje gennemsnit af studerende per afsnit/afdeling, hvilket dog også hænger sammen med at jordemoderuddannelsen har halvdelen af den samlede tid som praktik.

Fordelingen i forhold til vejlederfunktioner viser, at klinisk underviser, klinisk uddannelsesansvarlig og uddannelseskoordinatorer ligger højest, hvad angår antal studerende, hvilket må hænge sammen med forskellig type af opgavevaretagelse i forhold til klinisk vejleder, daglig vejleder og praktikvejleder, der omvendt ligger klart under gennemsnittet.

For kliniske undervisere hænger det højere antal studerende per respondent dog også sammen med, at der er mange kliniske undervisere i Region Hovedstaden, hvor tallene viser, at det gennemsnitlige antal studerende både per respondent og for hvert afsnit/afdeling er højere end i de øvrige regioner. Jordemødrenes gennemsnitlige antal studerende er meget forskelligt i de fem regioner og er særligt højt i Region Hovedstaden, hvor hvert afsnit/afdeling i gennemsnit har 47 studerende per semester.

Endvidere anvender respondenterne i gennemsnit 45% af deres arbejdstid på uddannelsesfunktionen, men tallet varierer meget både mellem professioner og vejlederfunktioner. Særlig bioanalytikere og fysioterapeuter anvender en stor andel af arbejdstiden, over 60%, på uddannelsesfunktionen. Kliniske undervisere, kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer anvender endvidere også over 60% af arbejdstiden. I Region Hovedstaden er denne andel tæt på 80% for de kliniske undervisere. I gennemsnit er der endvidere knap 22% af respondenterne, der angiver at bruge 80% eller mere af arbejdstiden på uddannelsesfunktionen, dog gælder dette for over 40% af bioanalytikere og fysioterapeuter. Det samme er tilfældet for kliniske undervisere, kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer.

Endelig er der ikke overraskende en klar sammenhæng mellem antallet af studerende, respondenterne har ansvaret for, og den andel af arbejdstiden, der bruges på uddannelsesfunktionen. Især stiger antallet af studerende kraftigt for de respondenter, der bruger en meget stor del af arbejdstiden på uddannelsesfunktionen. Denne gruppe respondenter består især af kliniske undervisere, kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer.

## 9. Vejlednings- og organisatoriske aktiviteter samt samarbejdet med professionshøjskolen

Respondenterne har svaret på en række spørgsmål om deres aktiviteter i forhold til de studerende og deres organisatoriske aktiviteter i forhold til undervisningen. Svarene på spørgsmålene vedrørende aktiviteter i forhold til de studerende og deres fordeling på henholdsvis professioner og vejlederfunktioner fremgår af tabel 9.1. De viste andele omfatter dem, der har svaret 2-4 gange årligt eller oftere.

Tabel 9.1. Aktiviteter i forhold til de studerende, fordelt på professioner og vejlederfunktioner. Andel der svarer mindst 2-4 gange årligt. Procent. a

|                                | Vejledning af studerende ifm. det dag- lige arbejde   | Opfølgning på studie- plan/ læringsmål   | Vejledning og tilbage-mel- ding til stude- rende   | Deltagelse i klinisk/ praktisk prøve   | Deltagelse i te- oretiske prøver på udd.institu- tion   |
|--------------------------------|-------------------------------------------------------|------------------------------------------|----------------------------------------------------|----------------------------------------|---------------------------------------------------------|
| Bioanalytiker                  | 60,2                                                  | 97,3                                     | 96,3                                               | 81,5                                   | 49,1                                                    |
| Ergoterapeut                   | 95,2                                                  | 94,6                                     | 92,7                                               | 59,9                                   | 30,9                                                    |
| Jordemoder                     | 93,3                                                  | 95,3                                     | 82,5                                               | 37,2                                   | 10,5                                                    |
| Fysioterapeut                  | 98,9                                                  | 96,8                                     | 95,2                                               | 84,9                                   | 10,7                                                    |
| Radiograf                      | 89,9                                                  | 96,2                                     | 94,9                                               | 87,3                                   | 10,1                                                    |
| Psykomotorisk terapeut         | 90                                                    | 60                                       | 70                                                 | 10                                     | 0                                                       |
| Sygeplejerske                  | 93,8                                                  | 93,2                                     | 88,7                                               | 70,2                                   | 15,4                                                    |
| Ernæring og sundhed*           | 67,5                                                  | 82,5                                     | 72,5                                               | 30                                     | 10                                                      |
| Klinisk diætist*               | 69,3                                                  | 61,6                                     | 61,6                                               | 15,4                                   | 7,7                                                     |
| Klinisk vejleder               | 99                                                    | 98,6                                     | 96,6                                               | 76,7                                   | 16,1                                                    |
| Klinisk underviser             | 89,9                                                  | 99,6                                     | 98,3                                               | 83,4                                   | 30,2                                                    |
| Klinisk uddannelsesan- svarlig | 79,7                                                  | 90,2                                     | 86,1                                               | 69,0                                   | 16,0                                                    |
| Daglig vejleder                | 99,2                                                  | 80,2                                     | 54,5                                               | 18,2                                   | 5,6                                                     |
| Praktikvejleder                | 89,9                                                  | 88,8                                     | 80,9                                               | 31,5                                   | 3,3                                                     |
| Uddannelseskoordinator         | 44,8                                                  | 70,1                                     | 56,7                                               | 40,1                                   | 12,0                                                    |
| Andel, gennemsnit              | 91,8                                                  | 92,8                                     | 89,3                                               | 68,9                                   | 17,3                                                    |
| Antal                          | 2396                                                  | 2394                                     | 2393                                               | 2393                                   | 2393                                                    |

Svarprocenterne ligger generelt meget højt, omkring 90%, på de tre spørgsmål vedrørende vejledning af de studerende i forbindelse med det daglige arbejde med borger/patient, opfølgning på de studerendes studieplan/læringsmål samt vejledning og tilbagemelding på fastlagte studieaktiviteter. Det skal uden tvivl ses i forhold til, at der her er tale om aktiviteter, der er centrale i forhold til den almindelige vejledningsfunktion. Især uddannelseskoordinator ligger klart lavere end gennemsnittet på disse spørgsmål,  hvilket må afspejle, at deres funktioner i højere grad omfatter planlæggende og koordinerende opgaver. Blandt professionerne ligger ernæring og sundhed/klinisk diætist noget lavere, hvilket må hænge sammen med en anden organisering af vejledningsopgaverne (psykomotorisk terapeut omfatter kun 10 svar, hvilket er for lidt til at drage holdbare konklusioner).

Hvad angår de to sidste spørgsmål i tabel 9.1, ligger svarene klart lavere. Det gælder i særdeleshed

Tabel 9.2 Aktiviteter på organisatorisk niveau, fordelt på professioner og vejlederfunktioner. Andel der svarer 2-4 gange årligt eller oftere. Procent. a

|                                | Deltagelse i møder m. pro- fessions-høj- skolen   | Deltagelse i møder m. kli- niske samar- bejds-partnere   | Koordine- rende opgaver   |
|--------------------------------|---------------------------------------------------|----------------------------------------------------------|---------------------------|
| Bioanalytiker                  | 73,1                                              | 86,1                                                     | 80,5                      |
| Ergoterapeut                   | 84,2                                              | 81,8                                                     | 71,5                      |
| Jordemoder                     | 34,9                                              | 66,7                                                     | 45,4                      |
| Fysioterapeut                  | 81,1                                              | 78,5                                                     | 65,3                      |
| Radiograf                      | 50                                                | 65,4                                                     | 71,8                      |
| Psykomotorisk terapeut         | 10                                                | 20                                                       | 50                        |
| Sygeplejerske                  | 39,3                                              | 81,3                                                     | 71,5                      |
| Ernæring og sundhed*           | 20                                                | 17,5                                                     | 37,5                      |
| Klinisk diætist*               | 69,2                                              | 53,9                                                     | 61,6                      |
| Klinisk vejleder               | 36,5                                              | 80,4                                                     | 66,4                      |
| Klinisk underviser             | 83,3                                              | 90,4                                                     | 80,9                      |
| Klinisk uddannelses- ansvarlig | 74,5                                              | 93,9                                                     | 94,3                      |
| Daglig vejleder                | 5,0                                               | 36,6                                                     | 29,7                      |
| Praktikvejleder                | 23,3                                              | 33,7                                                     | 48,8                      |
| Uddannelseskoordinator         | 87,9                                              | 98,5                                                     | 100,0                     |
| Andel, gennemsnit              | 47,4                                              | 78,5                                                     | 69,9                      |
| Antal                          | 2381                                              | 2382                                                     | 2383                      |

a) Der er svaret på en skala gående fra 'dagligt', 'på ugebasis', 'månedligt', '2-4 gange årligt', '1 gang om året' til 'aldrig'

spørgsmålet om deltagelse i teoretiske prøver på uddannelsesinstitutionen. Især deltagelse i teoretiske prøver på uddannelsesinstitutionen er ikke noget, som ret mange af respondenterne er involveret i. Langt hovedparten af dem, der har svaret bekræftende på dette spørgsmål angiver også, at det sker 2-4 gange årligt, ikke oftere. Blandt professionerne udgør bioanalytikere og ergoterapeuter her en undtagelse, idet henholdsvis 40% og 30% angiver, at de deltager i teoretiske prøver på uddannelsesinstitutionen 2-4 gange årligt, men også for disse to professioners vedkommende sker det stort set ikke oftere end 2-4 gange årligt. Blandt vejlederfunktionerne ligger kliniske undervisere med 30% klart over gennemsnittet. I relation til spørgsmålet om deltagelse i klinisk/praktisk prøve ligger jordemoder samt ernæring og sundhed/klinisk diætist tydeligt lavere ned gennemsnittet. Det samme gælder daglig vejleder, praktikvejleder samt uddannelseskoordinator, dog er årsagerne hertil for disse tre gruppers vedkommende utvivlsomt forskellige.

I tabel 9.2 ses svarene på spørgsmålene vedrørende aktiviteter på organisatorisk niveau. Der ses her en tydelig forskel på, hvor ofte, de forskellige respondentgrupper deltager i møder med professionshøjskolen. Blandt professionerne sker det meget oftere blandt bioanalytikere, ergoterapeuter og fysioterapeuter end blandt de øvrige grupper. Hvad angår vejlederfunktionerne, er det især kliniske undervisere, kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer, der angiver ofte at deltage i møder med professionshøjskolen, hvilket afspejler de forskellige opgaveprofiler for de respektive funktioner. Både her og i relation til flere af de øvrige spørgsmål ses det således, at de kliniske undervisere som helhed har en opgaveprofil, der er anderledes end de kliniske vejlederes.

Langt flere deltager i møder med kliniske samarbejdspartnere. Her ligger de fleste af professionerne højt, bortset fra ernæring og sundhed/klinisk diætist. Blandt vejlederfunktionerne er det igen kliniske undervisere, kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer, men i dette tilfælde også kliniske vejledere, der ligger højt. Dette mønster går igen, når det gælder koordinerende opgaver. Her er der også forskelle for professionernes vedkommende, hvor især jordemødre og ernæring og sundhed/klinisk diætist ligger lavere end gennemsnittet.

Samarbejdet mellem praktikstedet og professionshøjskolen belyses gennem svarene på en række spørgsmål, hvor svarene på de to første fremgår af tabel 9.3. Det ene vedrører spørgsmålet om, hvorvidt de studerende får besøg fra professionshøjskolen under praktikken. Det ses, at kun 16% svarer 'sommetider' eller oftere. Jordemødrene ligger her over gennemsnittet med 26%. Også psykomotoriske terapeuter ligger højt her, og selvom det kræver det sædvanlige forbehold for et ringe antal svar, er det ikke utænkeligt, at det afspejler, at praktikbesøg fra professionshøjskolen prioriteres højt på denne uddannelse, hvor de studerende ofte er i praktik på steder, der ikke er monoprofessionelle. Omvendt ligger bioanalytiker, ergoterapeut, radiograf og klinisk diætist under gennemsnittet med svarfrekvenser på under 10%. Svarene fra de forskellige grupper af vejlederfunktioner ligger alle relativt tæt på gennemsnittet. Samlet set får de studerende imidlertid ikke besøg fra professionshøjskolen ret ofte under praktikken.

Derimod afholdes i ret stor udstrækning prøver på praktik-/klinikstedet i samarbejde med professionshøjskolen. Her svares samlet set bekræftende fra 65%. Her er der dog temmelig stor forskel på, hvor ofte det angives at ske inden for professionerne. Sygeplejerskerne ligger tæt på gennemsnittet, hvorimod fysioterapeuter og radiografer ligger langt over. Ergoterapeuter og jordemødre samt ikke mindst ernæring og sundhed/klinisk diætist ligger lige så klart under gennemsnittet. Blandt vejlederfunktionerne angiver især daglig vejleder og praktikvejleder, at de ikke så ofte gennemfører prøver på praktik-/klinikstedet i samarbejde med professionshøjskolen, mens de øvrige grupper her ligger enten lidt over gennemsnittet eller for uddannelseskoordinatorernes vedkommende lige under.

En del af respondenterne indgår i uddannelsesaktiviteter på professionshøjskolen, f.eks. klinikforberedelse, i alt 21,1% svarer 'sommetider' eller oftere på dette spørgsmål. Her er der imidlertid stor forskel på, hvor ofte dette sker blandt professionerne, hvilket fremgår af figur 9.1. Ergoterapeuterne topper her med 52%, og fysioterapeuter og jordemødre følger efter med henholdsvis 45% og 35%. De øvrige grupper ligger under gennemsnittet. Det er således kun blandt en mindre andel af professionerne, at der bidrages i noget væsentligt omfang til klinikforberedelsen eller andre uddannelsesaktiviteter på professionshøjskolen.

Tabel 9.3. Samarbejde med professionshøjskolen, fordelt på professioner og vejlederfunktioner. Andel der svarer sommetider eller oftere. Procent. a

|                                | Får de studerende besøg fra professions-høj- skolen under prak- tikken?   | Gennemfører du prøver på praktik- /klinik-stedet i samarbejde med professions-høj- skolen?   |
|--------------------------------|---------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------------------------|
| Bioanalytiker                  | 8,7                                                                       | 74,6                                                                                         |
| Ergoterapeut                   | 6,3                                                                       | 36,5                                                                                         |
| Jordemoder                     | 26,6                                                                      | 49,4                                                                                         |
| Fysioterapeut                  | 18,6                                                                      | 84,7                                                                                         |
| Radiograf                      | 8                                                                         | 93,3                                                                                         |
| Psykomotorisk terapeut         | 57,2                                                                      | 0                                                                                            |
| Sygeplejerske                  | 17                                                                        | 69,4                                                                                         |
| Ernæring og sundhed            | 15,6                                                                      | 0                                                                                            |
| Klinisk diætist                | 9,1                                                                       | 18,2                                                                                         |
| Klinisk vejleder               | 15,4                                                                      | 71,6                                                                                         |
| Klinisk underviser             | 16,1                                                                      | 72,6                                                                                         |
| Klinisk uddannelsesan- svarlig | 19                                                                        | 76                                                                                           |
| Daglig vejleder                | 12,1                                                                      | 27,2                                                                                         |
| Praktikvejleder                | 19,2                                                                      | 13,7                                                                                         |
| Uddannelseskoordinator         | 19,5                                                                      | 58,2                                                                                         |
| Andel, gennemsnit              | 16,1                                                                      | 65,7                                                                                         |
| Antal                          | 2222                                                                      | 2222                                                                                         |

a) Der er svaret på en skala gående fra 'altid', 'ofte', 'sommetider', 'sjældent' til 'aldrig'.

Blandt vejlederfunktionerne er det først og fremmest de kliniske undervisere med næsten 44%, og i lidt mindre grad uddannelseskoordinatorerne med 30%, der bidrager i noget væsentligt omfang til denne type aktiviteter, som det fremgår af figur 9.2. Daglige vejledere og praktikvejledere er temmelig lidt involveret her.

Det sidste spørgsmål i relation til samarbejdet med professionshøjskolen drejer sig om, hvorvidt respondenterne underviser på professionshøjskolen. Næsten 90% svarer, at de aldrig gør det, og 6% svarer, at de gør det 2-4 gange om året. Næsten ingen svarer, at de underviser mere end 2-4 gange årligt på professionshøjskolen. Bioanalytikere udgør en undtagelse, idet 23% svarer, at de underviser på professionshøjskolen 2-4 gange årligt. Kliniske diætister ligger endnu højere, men her er antallet af svar for

Figur 9.1. Svar på spørgsmålet 'indgår du i uddannelsesaktiviteter på professionshøjskolen (f.eks. klinikforberedelse)', fordelt på professioner. Andel, der svarer 'sommetider' eller oftere. N =2215

<!-- image -->

Figur 9.2. Svar på spørgsmålet 'indgår du i uddannelsesaktiviteter på professionshøjskolen (f.eks. klinikforberedelse)', fordelt på vejlederfunktioner. Andel, der svarer 'sommetider' eller oftere. N = 2215

<!-- image -->

lavt til at det er muligt at vurdere, om det er reelt. Blandt vejlederfunktionerne svarer omkring 10% af kliniske undervisere, kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer og dermed noget over gennemsnittet bekræftende på, at de underviser 2-4 gange årligt på professionshøjskolen, men også dette tal er stadig lavt. De øvrige

vejledergrupper ligger under gennemsnittet på de 6%. Alt i alt er det altså ganske lidt, de kliniske vejledere underviser på professionshøjskolen, når der ses bort fra bioanalytikerne.

Sammenfattende ligger svarfrekvenserne for næsten alle grupper, såvel professioner som vejlederfunktioner, meget højt, omkring 90%, på de tre spørgsmål vedrørende vejledning af de studerende i forbindelse med det daglige arbejde med borger/patient, opfølgning på de studerendes studieplan/læringsmål samt vejledning og tilbagemelding på fastlagte studieaktiviteter. Det skal uden tvivl ses i forhold til, at der her er tale om aktiviteter, der er centrale i forhold til den almindelige vejledningsfunktion. På spørgsmålene om deltagelse i kliniske/praktiske prøver samt, og især, om deltagelse i teoretiske prøver på uddannelsesinstitutionen ligger de væsentligt lavere. Kliniske undervisere ligger højest på begge disse spørgsmål, mens daglig vejleder og praktikvejleder ligger klart lavest. Blandt professionerne ligger ernæring og sundhed samt kliniske diætister væsentligt lavere end de øvrige på disse to spørgsmål.

Aktiviteterne på organisatorisk niveau omfatter deltagelse i møder med professionshøjskolen og med kliniske samarbejdspartnere samt koordinerende opgaver. Her er der også stor variation i svarene både blandt professioner og vejlederfunktioner. For vejlederfunktionerne afspejler forskellene tydeligvis forskellige opgaveprofiler for de forskellige funktioner.

Ikke mange studerende får besøg fra professionshøjskolen under praktikken. For jordemødre og fysioterapeuter sker det dog en del oftere end for gennemsnittet. Derimod gennemfører mange, i gennemsnit 65%, prøver på praktikstedet i samarbejde med professionshøjskolen. Det sker dog noget sjældnere for ernæring og sundhed og klinisk diætist samt for ergoterapeuter end for de øvrige. Blandt vejlederfunktionerne deltager daglig vejleder og praktikvejleder kun i begrænset omfang i den type prøver.

En del af respondenterne indgår i uddannelsesaktiviteter på professionshøjskolen, f.eks. klinikforberedelse, i alt 21,1% svarer 'sommetider' eller oftere på dette spørgsmål. Der er imidlertid stor forskel blandt professionerne med hensyn til, hvor ofte det sker. Bioanalytikere samt ergoterapeuter og fysioterapeuter gør det ofte, hvorimod det for de øvrige professioner er en ret begrænset aktivitet. Blandt vejlederfunktionerne er det især kliniske undervisere, der varetager denne type opgaver.

Endelig er det meget få respondenter, der underviser på professionshøjskolen, knap 90% angiver, at de aldrig gør det. Kun bioanalytikerne gør det noget oftere end de øvrige, idet 23% angiver at de gør det 2-4 gange årligt.

## 10. Deltagelse i udvikling af nye uddannelsestiltag.

Det afsluttende spørgsmål i spørgeskemaet drejer sig om, hvorvidt respondenterne har været med til at iværksætte nye uddannelsestiltag inden for de seneste 5 år. I alt 39% svarer ja til dette spørgsmål, 47% svarer nej og 14% svarer ved ikke. Begrebet nye uddannelsestiltag er ikke nærmere defineret i spørgeskemaet, så svarene er baseret på respondenternes egen fortolkning af begrebet. Det kan naturligvis også være årsagen til, at 14% er usikre på, hvad der ligger i det, og svarer ved ikke. Ikke desto mindre er det temmelig mange, der angiver, at de har været med til at iværksætte nye uddannelsestiltag, hvilket bekræfter den erfaring, der dannede grundlag for spørgsmålet, nemlig at der foregår en hel del uddannelsesudvikling lokalt, som det er af interesse at få kendskab til.

I tabel 10.1 vises, hvordan de respondenter, der svarer ja til spørgsmålet, fordeler sig på professioner og vejlederfunktioner. Der er en tydelig forskel på, hvor mange der svarer ja, inden for de forskellige professioner. Højest ligger  bioanalytikerne med 68%, mens især ergoterapeuterne ligger lavt med kun 19%. De øvrige professioner ligger tættere på gennemsnittet, dog med nogen variation.

Hvad angår vejlederfunktionerne svarer kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer ja i væsentligt højere grad end de øvrige professioner. Særlig uddannelseskoordinatorerne med 82% angiver

Tabel 10.1. Svar på spørgsmålet 'har du været med til at iværksætte nye uddannelsestiltag inden for de sidste 5 år?', fordelt på professioner og vejlederfunktioner. Andel der svarer ja. Procent.

Andel

68,3

19,7

33,3

27,1

51,4

40,5

31,7

Bioanalytiker

Ergoterapeut

Jordemoder

Fysioterapeut

Radiograf

Sygeplejerske

Ernæring og sundhed/

klinisk diætist

| Klinisk vejleder               | 31,9   |
|--------------------------------|--------|
| Klinisk underviser             | 46,5   |
| Klinisk uddannelses- ansvarlig | 69,6   |
| Daglig vejleder                | 17,5   |
| Praktikvejleder                | 25,0   |
| Uddannelseskoordinator         | 82,1   |
| Andel, gennemsnit              | 39,3   |
| Antal                          | 2190   |

således for langt de flestes vedkommende at have været med til at iværksætte nye uddannelsestiltag. Omvendt ligger daglig vejleder og praktikvejleder lavt med henholdsvis 17% og 25%. Med lidt forsigtighed kan man således konkludere, at initiativet til nye uddannelsestiltag i ret stor udstrækning kommer 'oppefra' i gruppen af vejledere. Det siger muligvis ikke noget om, hvor ideerne til tiltagene kommer fra.

De respondenter, der har svaret ja, bliver herefter spurgt om de væsentligste grunde til, at de har været med til at iværksætte nye uddannelsestiltag. Respondenterne er blevet præsenteret for 15 forskellige mulige grunde, og de har haft mulighed for at give flere svar. Det gennemsnitlige antal svar er 3,2 og tæt på 90% angiver højst 5 svar. Det fremgår, at to af de 15 mulige grunde får langt større tilslutning end de øvrige, nemlig udsagnene 'vi havde lyst til at prøve noget nyt' og ' det giver den bedste læring hos de studerende', som henholdsvis 51% og 83% har svaret bekræftende på. Ikke mindst sidstnævnte udsagn om den bedste læring for de studerende indgår således i svarene fra langt de fleste vejledere. Det kan forstås sådan, at langt de fleste uddannelsestiltag ses af vejlederne som læringsmæssigt begrundet snarere end formelt eller forvaltningsmæssigt, f.eks. som følge af studieordningsbestemmelser, ledelsesmæssige beslutninger eller ressourcemæssige besparelser. Udsagnene af sidstnævnte karakter får således lav tilslutning med svarfrekvenser fra 6% til 13%. Også udsagnet om, at man havde lyst til at prøve noget nyt, får som nævnt høj tilslutning, hvilket også peger på, at der har været tale om lokale initiativer, som respondenterne selv fandt indholdsmæssigt interessante. Også hensyn til muligheden for at involvere kolleger/personaler får

Tabel 10.2. Svar på spørgsmålet 'hvad er de væsentligste grunde til, at du har været med til at iværksætte tiltag?'. (Andele i procent, kolonnesummen er større end 100, da respondenterne har haft mulighed for at give flere svar). N = 860.

|                                                                                         |   Andel |
|-----------------------------------------------------------------------------------------|---------|
| Vi havde lyst til at prøve noget nyt                                                    |      51 |
| Det giver den bedste læring hos de studerende                                           |      83 |
| Det fungerer godt for patienterne/borgerne                                              |      18 |
| De studerende foretrækker dette                                                         |      18 |
| En eller flere kolleger er eksperter ift. netop dette                                   |      14 |
| På den måde kan vi involvere mange kolleger i uddannelsesopgaven                        |      29 |
| Hørt godt om det fra kolleger, der har erfaringer med noget tilsvarende                 |      15 |
| På den måde kan vi holde uddannelsesopgaven hos de personaler, der gerne vil involveres |      23 |
| Forskningen anbefaler det                                                               |      14 |
| På opfordring fra uddannelsesinstitutionen                                              |      10 |
| Det står i studieordningen                                                              |      10 |
| Besluttet af ledelsen                                                                   |       9 |
| Det var en skal-opgave                                                                  |       6 |
| Det sparer tid/ressourcer                                                               |      13 |
| Andet                                                                                   |      12 |

relativt stor tilslutning med henholdsvis 29% og 23%. Her er der ligeledes tale om begrundelser, der er relateret til forhold i det lokale miljø.

En række korrelationsanalyser (gamma koefficienter) vedrørende sammenhængen mellem de forskellige svar bekræfter et billede af, at de mere formelle, forvaltningsmæssige svar har ingen eller meget lille sammenhæng med svar, der er mere indholdsmæssigt begrundet, f.eks. at et tiltag fungerer godt for patienterne/borgerne, eller handler om involvering af kollegerne. Men heller ikke hensynet til involvering af kollegerne og det indholdsmæssige svar om, at et tiltag fungerer godt for patienter/borgere, har særlig høje korrelationer (under 0,2). Tendensen er således, at når vi ser bort fra de to spørgsmål, som mange har svaret bekræftende på, er der en tendens til at svarene samler sig tematisk om bestemte problematikker, altså enten hensyn til kolleger eller det indholdsmæssige svar om, hvad der fungerer godt for borgerne, eller de formelle og forvaltningsmæssige begrundelser. Også svaret vedrørende besparelsesmæssige hensyn korrelerer meget lidt med de øvrige svar.

Respondenterne fik mulighed for at beskrive de udviklingstiltag, de har været med til at iværksætte. Det gjorde 560 respondenter ud af de 860, der svarede ja på spørgsmålet om hvorvidt, de har været med til at iværksætte nye uddannelsestiltag. Muligheden er således blevet benyttet af 65% af disse respondenter. Analyse af disse mange kvalitative svar ligger dog uden for rammen for nærværende rapport.

I tabel 10.3 er vist fordelingen på professioner af en række af begrundelserne for at iværksætte nye uddannelsestiltag. Der er vist fordelingerne for de seks begrundelser, der får højest tilslutning. For de øvriges vedkommende er tallene så lave, at fordelingerne bliver usignifikante. Mangel på signifikans ses også for to af de her inkluderede be-

Tabel 10.3. Svar på spørgsmålet 'hvad er de væsentligste grunde til, at du har været med til at iværksætte tiltag?', fordelt på professioner. N = 857

|                                       | Vi havde lyst til at prøve no- get nyt   | Det giver den bed- ste læring hos de stude- rende*   | Det fungerer godt for pati- enterne/ borgerne   | De stude- rende fore- trækker dette**   | På den måde kan vi invol- vere mange kolleger i ud- dannelses-op- gaven   | Vi (kan) holde uddan- nelses-opga- ven hos dem, der gerne vil involveres   |
|---------------------------------------|------------------------------------------|------------------------------------------------------|-------------------------------------------------|-----------------------------------------|---------------------------------------------------------------------------|----------------------------------------------------------------------------|
| Bioanalytiker                         | 70,4                                     | 83,1                                                 | 4,2                                             | 11,3                                    | 15,5                                                                      | 9,9                                                                        |
| Ergoterapeut                          | 54,8                                     | 90,3                                                 | 45,2                                            | 19,4                                    | 29,0                                                                      | 16,1                                                                       |
| Jordemoder                            | 65,4                                     | 69,2                                                 | 30,8                                            | 34,6                                    | 23,1                                                                      | 23,1                                                                       |
| Fysioterapeut                         | 42.9                                     | 81,6                                                 | 36,7                                            | 16,3                                    | 34,7                                                                      | 20,4                                                                       |
| Radiograf                             | 65,8                                     | 81,6                                                 | 7,9                                             | 13,2                                    | 13,2                                                                      | 21,1                                                                       |
| Sygeplejerske                         | 48,8                                     | 83,8                                                 | 17,1                                            | 18,8                                    | 31,6                                                                      | 25,4                                                                       |
| Ernæring og sund- hed/klinisk diætist | 23,1                                     | 76,9                                                 | 7,7                                             | 23,1                                    | 30,8                                                                      | 7,7                                                                        |
| Samlet                                | 51,0                                     | 82,8                                                 | 18,1                                            | 18,2                                    | 29,2                                                                      | 22,6                                                                       |

* Usignifikant, p = 0,182.  ** Usignifikant, p = 0,293

grundelser. For den begrundelse, der som nævnt ovenfor får størst tilslutning, nemlig den der vedrører den bedste læring for de studerende, kan vi således kun konkludere, at der er stor tilslutning blandt alle professioner, hvilket tallene dog også peger på. Hvad angår udsagnet om, at de studerende foretrækker dette uddannelsestiltag, hvor der kunne se ud til at være en ikke ubetydelig forskel blandt professionerne, kan vi heller ikke udtale os om, hvorvidt forskellene er reelle.

I relation til begrundelsen, at man havde lyst til at prøve noget nyt, kan vi se, at lysten hertil ser ud til at være særlig stor blandt bioanalytikere, jordemødre og radiografer, mens den er lille hos ernæring og sundhed/kliniske diætister.

Også udsagnet om, at det fungerer godt for patienterne/borgerne, finder ringe tilslutning hos ernæring og sundhed/kliniske diætister, men også hos bioanalytikere og radiografer. Omvendt angives dette som begrundelse blandt en stor gruppe af både ergoterapeuter, jordemødre og fysioterapeuter.

Hensynet til involvering af mange kolleger får lav tilslutning fra bioanalytikere og radiografer, mens de øvrige grupper ligger tæt på gennemsnittet. I relation til udsagnet om at holde uddannelsesopgaven hos de personaler, der gerne vil  involveres,  ligger  bioanalytikerne  igen  under  gennemsnittet,  og  det  gør  det  her  også  for  ernæring  og sundhed/kliniske diætister. For de fleste af professionerne er der god overensstemmelse i svarene på disse to spørgsmål vedrørende involvering af kolleger/personaler, som korrelerer forholdsvis højt sammen (gammakoefficient 0,478). Det er dog ikke tilfældet for fysioterapeuter og især ernæring og sundhed/kliniske diætister.

Sammenfattende vedrørende respondenternes deltagelse i at iværksætte nye uddannelsestiltag angiver 39% at have været med til dette. Respondenterne peger først og fremmest på lysten til at prøve noget nyt, samt at de nye uddannelsestiltag har givet den bedste læring for studerende som årsager til iværksættelse af tiltagene. Det fremgår af analysen af de angivne begrundelser for initiativerne, at disse i højere grad ser ud til være motiveret af hensyn til det læringsmæssige eller indholdsmæssige eller til involvering af kollegerne end til formelle eller forvaltningsmæssige årsager.

Fordelingen på professioner viser ikke variation af væsentlig betydning for så vidt angår det svar, der får størst tilslutning, nemlig at det nye uddannelsestiltag giver den bedste læring for de studerende. Denne begrundelse rangerer højt blandt alle professioner. For en række af de øvrige begrundelser, der får højest tilslutning, er der dog en betydelig variation i svarene og især ernæring og sundhed ligger lavt på flere af begrundelserne. Bioanalytikere ligger især meget lavt på begrundelsen om, at de nye uddannelsestiltag fungerer godt for patienterne/borgerne, hvilket reflekterer deres arbejdsopgaver, som primært er i laboratoriet.

## 11. Konklusion

Undersøgelsen bekræfter vores forudgående antagelse om, at der er en stor variation i feltets terminologi og hvilke betegnelser, der knytter sig til hvilke opgaver og funktioner. Den mest udbredte betegnelse er 'klinisk vejleder', som især er dominerende i radiograf- og sygeplejerskeuddannelserne. Kliniske undervisere er som betegnelse dominerende i bioanalytiker-, fysioterapeut- og ergoterapeutuddannelserne.  Samlet ser det ud til, at betegnelserne klinisk vejleder, daglig vejleder og praktikvejleder primært bliver brugt for vejledere tæt på den daglige kliniske praksis, mens klinisk uddannelsesansvarlig og uddannelseskoordinator i overensstemmelse med deres funktionsbetegnelse i højere grad varetager de mere planlæggende og koordinerende opgaver. Vi kan derfor ikke klart bestemme eller afgrænse funktionerne for alle uddannelser. Vi har ikke data på, hvilke implikationer disse opdelinger har for kvaliteten i opgavevaretagelsen, hvorfor vi ikke kan konkludere på, om særlige opdelinger og fordelinger af ansvar kan være befordrende for opgavevaretagelsen ift. praktikuddannelse. En fordel for denne heterogenitet i betegnelser og organiseringer kan være, at de fungerer godt lokalt, mens en ulempe imidlertid kan være, at det kan være vanskeligere at stille krav til organiseringer og dermed også til løn- og arbejdsforhold set fra de professionelles side.  I  forbindelse  med  formidling  af  denne  undersøgelse  kan  de  mange  betegnelser  dog  forstyrre  overblikket noget, men vi har vurderet, at det var nødvendigt at have dem med for at alle uddannelser og aktører ser sig inkluderet.

I  forhold  til  formålet  om  at  skabe  viden  om,  hvordan  studieordningsændringer  fra  2016  er  blevet  udmøntet  i praksisdelen af uddannelsen, peger undersøgelsen på:

- At studieordningernes øgede fokus på hhv. sammenhængende borger-/patientforløb, borger/patientinddragelse samt tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde ifølge respondenterne har fået opmærksomhed i den praktiske del af uddannelserne. Svarkategorierne 'i høj grad' og 'i nogen grad' er således de dominerende. Undtagelsen er det tværsektorielle samarbejde, hvor svaret ligger noget lavere. Dette peger på, at dette har været den vanskeligste fordring at leve op til, og det kan derfor være et område for udvikling og for afklaring ift. professionskontekst.
- At det primært er i den daglige vejledning og i skriftlige opgaver, at fokusområderne træder frem.  Vi ser dog også gennem de åbne svarkategorier, at især temaet omkring tværprofessionelt samarbejde er genstand for mangfoldige uddannelsesaktiviteter, f.eks. i form af temadage eller skræddersyede undervisningsforløb. Dette kunne være et område at følge op på og med kobling af f.eks. data fra studenterevalueringer eller fra UDSiKTs inspirationskatalog ift. uddannelsesudvikling.
- At spørgsmålet om at skabe bedre sammenhæng mellem teori og praksis besvares af et flertal således, at der i en eller anden grad i uddannelsen er en udfordring med at kombinere teori og praksis.  Analysen peger på, at hovedopfattelsen blandt vejlederne er, at teori-praksis udfordringen især handler om samarbejdet mellem praktiksted og uddannelsesinstitution, samt om forberedelsen af de studerende til praktikken og om uddannelsestilrettelæggelsen. Dette kan være et opmærksomhedspunkt, som adresseres i det fremtidige samarbejde mellem uddannelsesinstitution og praktiksteder.
- At et stort flertal af respondenterne mener, at det er praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis. Ligeledes mener et flertal af respondenterne, at de lykkes med denne ambition på deres praktik-/kliniksted.  Korrelationsanalyser viser, at der ikke er nogen sammenhæng mellem om vejlederne

ser en udfordring i at kombinere teori og praksis, og i hvilken grad de inddrager teori i arbejdet med de studerende.

- At der også imellem de enkelte professioner er en forskel på, hvor mange der mener, at det er praktikstedets ansvar at lære de studerende at koble teori og praksis og i hvor høj grad, man mener at dette lykkes. Lavest ligger sygeplejerskerne i vurderingen af, i hvor høj grad det lykkes at lære de studerende at forbinde teori og praksis. Der er ligeledes variation mellem uddannelserne, både når det gælder spørgsmålet om, hvorvidt det opleves som en udfordring med at kombinere teori og praksis og i spørgsmålet om, hvorvidt der inddrages teori i arbejdet med de studerende. Dette er formentlig et område for fortsat opmærksomhed i den fælles uddannelsesbestræbelse.

## Pædagogiske tilgange og metoder i uddannelsesudviklingen

Undersøgelsen viser, at refleksion er vidt udbredt som metode til at skabe læring hos de studerende, hvilket også stemmer med projektets indledende review af litteratur på området (Bukhave et al., forthcoming). En række andre metoder praktiseres også i ret høj grad, herunder supervision.

Simulationsundervisning, der som noget nyt er indskrevet i 2016-bekendtgørelserne, anvendes af 36% af respondenterne som metode i undervisningen, og svarene på et separat spørgsmål herom viser, at knap 32% anvender simulationsundervisning 'sommetider' eller 'oftere'. Simulationsundervisning anvendes særligt ofte blandt jordemødre og bioanalytikere og meget lidt hos ernæring og sundhed/klinisk diætist.

På organisatorisk niveau omfatter uddannelsesudviklingen deltagelse i møder med professionshøjskolen og med kliniske samarbejdspartnere samt koordinerende opgaver. Her er der også stor variation i svarene både blandt professioner og vejlederfunktioner; det er således langt fra alle med uddannelsesansvar og funktioner, der oplever et tæt samarbejde med uddannelsesinstitutionen. Forskellene afspejler tydeligvis forskellige opgaveprofiler for de forskellige funktioner i klinisk uddannelsespraksis. Spørgsmålet om hvordan og med inddragelse af hvilke funktioner samarbejdet mellem uddannelsesinstitutionen og det praktiske felt foregår, er således fortsat relevant.

Det er ikke en udbredt praksis med praktikbesøg fra professionshøjskolen. For jordemødre og fysioterapeuter sker det dog en del oftere end for gennemsnittet, og især ser det ud til at være udbredt for psykomotoriske terapeuter, hvor den studerende ofte er ene om at repræsentere professionen på praktikstedet. Derimod gennemfører mange, i gennemsnit 65%, prøver på praktikstedet i samarbejde med professionshøjskolen. Formentlig spiller økonomiske prioriteringer en rolle for denne form for samarbejde, da geografiske afstande og tidsforbrug er en faktor.

En del af respondenterne indgår i uddannelsesaktiviteter på professionshøjskolen, f.eks. klinikforberedelse, hvilket i alt 21,1% svarer 'sommetider' eller 'oftere' til. Derimod er det meget få respondenter, der underviser på professionshøjskolen, og knapt 90% angiver, at de aldrig gør det. Dette kunne være et opmærksomhedspunkt at se på mere samarbejde og uligheden for større grad af gensidig udveksling.

## Motivation for uddannelsesudvikling

Vedrørende deltagelse i at iværksætte nye uddannelsestiltag angiver 39% af respondenterne at have været med til dette. Respondenterne peger først og fremmest på lysten til at prøve noget nyt, samt at de nye uddannelsestiltag har givet den bedste læring for studerende som årsager til iværksættelses af tiltagene. Derved tillægges studieordningsændringer tilsyneladende ikke stor betydning i praksis. Det fremgår af analysen af de angivne begrundelser for initiativerne, at de involverede i højere grad ser ud til være motiveret af hensyn til det læringsmæssige eller indholdsmæssige eller til involvering af kollegerne end til formelle eller forvaltningsmæssige årsager. Dette gælder på tværs af uddannelserne.

## Vilkårene for uddannelse og uddannelsesudvikling i praksis

Over 20% af respondenterne har ingen efter-/videreuddannelse ud over grunduddannelsen. Vi har i undersøgelsen ikke skelnet mellem pædagogisk eller anden efter-/videreuddannelse og klinisk efter-/videreuddannelse, hvilket peger på, at andelen af uddannelsesbeskæftigede, der har en pædagogisk efter-/videreuddannelse er lav. Langt de fleste, der har efter-/videreuddannelse har diplomuddannelse eller diplommoduler eller klinisk efter-/videreuddannelse. Kun kliniske undervisere, kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer har master- eller kandidatuddannelse i noget betydende omfang.  Analysen peger således i retning af det forhold, at efter-/videreuddannelsesopgaven i feltet er stor, såfremt man lægger til grund, at uddannelses- og vejledningsopgaverne kræver andre eller flere kompetencer, end de der følger med grunduddannelsen.

Hver respondent har i gennemsnit 4,34 studerende og hvert afsnit har i gennemsnit 7,33 studerende i semesteret. Bioanalytiker- og radiograf-uddannelserne ligger højest med omkring 7 studerende per respondent, mens uddannelsen i ernæring og sundhed ligger klart lavere end gennemsnittet. For afsnit/afdelinger afviger mønsteret set i forhold til det, der gælder for den enkelte vejleder, idet jordemødrene her ligger væsentligt højere end de øvrige professioner med et gennemsnit på over 14 studerende per semester, men der kan være forhold vedr. vejlederfunktioner, som gør sig gældende - f.eks. at respondenter primært har funktion som uddannelsesansvarlige.

For afsnit/afdelinger er der knap 30%, der har mere end 6 studerende per semester og disse fordeler sig på et interval, der går helt op til over 50 studerende. For jordemødrene gør sig et særligt mønster gældende med hensyn til spredningen, idet en meget stor andel af de enkelte respondenter kun har en enkelt studerende, mens næsten halvdelen af alle afsnit/afdelinger, der har jordemoderstuderende i praktik, modtager mere end 10 studerende per semester, hvilket tydeligvis er årsagen til det høje gennemsnit af studerende per afsnit/afdeling.  Jordemødrenes gennemsnitlige antal studerende er meget forskelligt i de fem regioner og er særligt højt i Region Hovedstaden, hvor hvert afsnit/afdeling i gennemsnit har 47 studerende per semester.

Respondenterne anvender i gennemsnit 45% af deres arbejdstid på uddannelsesfunktionen, men tallet varierer meget både mellem de enkelte uddannelser og funktion/titel. Kliniske undervisere, kliniske uddannelsesansvarlige og uddannelseskoordinatorer anvender over 60% af arbejdstiden. I Region Hovedstaden er denne andel tæt på 80% for de kliniske undervisere. I gennemsnit er der knap 22% af respondenterne, der angiver at bruge 80% eller mere af arbejdstiden på uddannelsesfunktionen.

Endelig er der en klar sammenhæng mellem antallet af studerende, respondenterne har ansvaret for, og den andel af arbejdstiden, der bruges på uddannelsesfunktionen, hvilket peger i retning af en velreguleret uddannelsespraksis, hvor arbejdstiden følger opgaven. På den anden side kender vi ikke forholdet mellem oplevelsen af arbejdsbyrden/mængden og den afsatte tid.

## Afsluttende bemærkninger

Forskningsteamet bag denne undersøgelse vil gerne takke de mange vejledere, undervisere mm der har deltaget i undersøgelse, der som indledningsvist nævnt, er den første og største af sin art. Uden jeres deltagelse havde denne undersøgelse ikke været mulig. Vi har fået indsigt i en praksis befolket af engagerede uddannelsesaktører. De mange åbne besvarelser (og opfølgende mails) vidner om at praktisk uddannelse indenfor sundhedsområdet varetages af mennesker med stor dedikation og interesse, hvilket nok er den allervigtigste forklaring på, hvorfor der er så meget uddannelse, der lykkes i et sundhedsvæsen under pres. Det er vores håb at denne afrapportering kan give anledning og input til fortsatte drøftelser om hvordan sundhedsuddannelserne skal udvikles i både praksis og teori. I den forbindelse vil vi også gerne takke de uddannelsesledere, der har læst og givet værdifulde input med i processen. Det er tydeligt at mærke at der også fra professionshøjskolernes side er et kæmpe engagement i at styrke sammenhængen mellem teori og praksis, hvad enten

det forstås som samarbejdet mellem aktører i klinisk praksis og aktører på professionshøjskoler, som forskellige uddannelseselementer, eller som logikker i hver deres ret.

Rapporten tegner med store penselstrøg hen over et meget stort og mangfoldigt uddannelseslandskab omtrent på størrelse med sundhedsvæsenet. Alligevel er det vores håb, at læserne kan finde nogle væsentlige opmærksomhedspunkter, som vækker genkendelse og kalder på yderligere drøftelser og initiativer lokalt - det er nemlig tydeligt at det er i det lokale, at uddannelsesudviklingen får liv og giver mening.

## Bilag A

Oversigt over studenterbestand for de otte undersøgte uddannelser i perioden 2016-2021. (Kilde: UFM Datavarehus).

PB - Professionsbachelor.

| Uddannelse (PB)          |   2016 |   2017 |   2018 |   2019 |   2020 |   2021 |
|--------------------------|--------|--------|--------|--------|--------|--------|
| Bioanalytiker            |  1.283 |  1.258 |  1.262 |  1.272 |  1.322 |  1.329 |
| Ergoterapeut             |  1.963 |  1.988 |  2.009 |  2.009 |  1.997 |  1.937 |
| Ernæ- ring/sund- hed     |  2.054 |  1.915 |  1.851 |  1.672 |  1.531 |  1.433 |
| Fysiotera- peut          |  3.511 |  3.518 |  3.443 |  3.429 |  3.436 |  3.442 |
| Jordemoder               |    670 |    691 |    710 |    747 |    790 |    830 |
| Psykomoto- risk terapeut |    420 |    390 |    394 |    383 |    391 |    401 |
| Radiograf                |    630 |    602 |    605 |    596 |    602 |    624 |
| Sygeplejer- ske          | 10.855 | 11.075 | 11.283 | 11.647 | 12.116 | 12.360 |
| TOTAL                    | 21.386 | 21.437 | 21.557 | 21.755 | 22.185 | 22.356 |

RUK

Roskilde University

DANSKE

PROFESSIONS-

HØJSKOLER

<!-- image -->