Location: Liperi
AR: kala , kalattiij jossa piettiin tuom nuim pitkä puuallas ol semmone .
AR: minuŋ kotona ol kaitin josta kuavettiim piimä jokkaisele , lasi , lassiisa aina .
AR: ne söivät voa omala tavallaa .
AR: sama on .
AR: täöttyy ollam muassa muan tavalla .
AR: liekkö ruotsalainen nimi vai mikä olt se mutta frikuks ne sano sitä .
AR: jah , naeset tek sittä kiirestiv vuaŋ kästöittää .
AR: sitä piti suahaj joukoles sitä vuatetta ku ‿ol suur , joukko .
AR: niin ne puhuvat niitä kaskuja .
AR: kyllä .
AR: no , tuosta kaotta salom poekki ja siitä sitte mänttiil liperiŋ kirkole seläm poekki kaheksaŋ kilometrii tuota sele , järvimatkoo ni , kyllä ne ‿oŋ käv monta kerttoo talavella .
AR: semmonel laetur .
AR: ja sinä yhessä vual leikittiij ja sitä olttiin niiŋ kun , luonollapset vuan .
AR: jah , liekkö , minä en tiijän ‿nyt sitä ohan ne voint sielä lähi , tuolta puole selän hevosillahan ne ‿on tietysti ajana ja kärrilä .
AR: tuon salom poekki nuin ‿ikkään tuosta tuota mehtämuata .
AR: kuka ol rikkaampi sill ‿ol sittä hukkaturkki jo .
AR: jotta sillä tavala om pyyvetty .
AR: hyvin se ‿ol semmosta niiŋ kun , lapsista aenakki tuntu hyvij juhlalliselta .
AR: lakilamppu palo kyllä laissa mut , sittä , kynttelit valettiij ja panttiiv vala , ikkunoehev valo , ne vielä , jotta s ‿ol vähä niiŋ kuj ‿juhlan näköstä .
AR: nehäl läks teälttäj jo siinä , neljän seutuna ajammaan .
AR: ihmiset väsyvät niitä pitkii suarnoja kuunnellessa .
AR: ihaj joka talossa .
AR: ja , kaikkee ruokkoo valamistettiin niiŋ kuj juhllaan , tehtiim piiroot pullat , makkarat paistettiin , sihen ‿aekkaam makkarat koissa laitettiin .
AR: ei niitä ostettu niiŋ kun nykysi .
AR: jäniksenä köksittiij ja millompaham mittääl leikkii ol .
AR: ne hyvim pyhitti sen , ensimmäesej joulupäevä .
AR: nii .
AR: van ‿ei sielä vanhemppii olluna .
AR: s ‿ol laskiinen .
AR: nii se ,.
AR: n ‿ol tiälä liperiŋ kirkkoom mänivä t vam muuta minä e siitä muistam mittä .
AR: muutaha sitä ei ollut tiälä muaolossa .
AR: jah nuoret ol ohjelmassa siellä .
AR: jos ‿ei vanhat mänes sinnen nin , nuoriso keskennääm , polttaat jossaa , ahola , ahola tulta tahik kallijolla .
AR: va sehi on nyt vähentynyt kun on tiälä nämä , viinjärvelä ne , lavat ja kaekki nin ne männööt usseinnis sinnet tanssimmaan .
AR: vähä sinne aekkaisii tulloo .
AR: sillon ‿ol , palavelusväillä se ‿ol heil ‿ol , millä ol viittes , riivikkoaejaks sanovat sitä vielä .
AR: meilttäk käv yhtä tyttöö , hyvin topakka tyttö ol tekemmään töetä ni , tuo raottiise isäntä vanha isäntä käv pesttoomassa ni , se miäräs markka seihtemeŋkymmentäviis pennii kuuwwele , putta kuukkaovelem palakkoo ni , se isäntä sano em minä huolin nuiŋ kallispalakkasta .
AR: mänpä se vuan tuonne , ehä sitä nyt karjala viivytty mut , kuutteej ja seihtemem men , tunnilem män karjaŋ kansa iltasilla ja .
AR: muuta ku se piti tehäk kotona kaekki .
AR: sitä , lattiinmatot ja kaekki ne kuŋ kuvottiin ni sitä piti vuam pannas sitä puhe , puhteen aekkoo iltapuhetta ‿tta sit ‿o sitä , jotta ei päevvee tärve ‿ttä päevä jiäp muillen töele .
AR: no ne piät tehtiin tällä tavala niiŋ kun tässä nyt , näen .
AR: jotta se tul tuommoneŋ kolokka .
AR: tekivät kattoja .
AR: vastattiin ne taettovat , kuka vuam mistä sae koevuŋ kuavettuu ja m ja hakattuu olpa hiäŋ kennem muata hyvvään ne niistä kukkaav virkkana mittää ne ‿ol kaekki yhtteissii .
AR: ei .
AR: ja talavellaap panttiin , iltaruuwwaks söevät sillä keinon nitä , puolukoeta ‿tta , se hillon sekkaam panttii sokerjaohhoo ja maettoo ja , ja lusikalla pistelivät ne suihesa .
AR: no em minä muistan niistä mittääp puhuttavan ‿tta oisi olluna .
AR: nii ku kylypivät ussein ja paljo ol joukkoo .
AR: jokkaine aina viskas sev vanhav vastam poes ja , ne kuŋ kuivivat nin , ne kannetti usseni aina , lamppailej ja ne lehet mielellää söe lamppaat ja varvut jäe alle .
AR: sanovat jotta ne ‿oh hyvin terveellissii lamppailen nin , s s sillov vanhat , ihmiset taettovat niitä .
AR: ja paljohan nuo vielä näkkyy nyttiin niitä käöttävä .
AR: mut ensimältä eihä sit ‿olt sitäkkää .
AR: miŋkä tähe s ‿ei kylymänä
AR: sitä jo kertyy siks paljo sitä pyykki ‿tta s ‿ol kahev viikom pyykki aina .
AR: miehillähän niitä olliih hyvim , paljo niillä ol monet ja monet paijat ja , housut alushousuja ja ,.
AR: van eihän ne olt niiŋ hienoja kun nykyaijam paijat on .
AR: sitte kun ne siinä ol h , aekasa , ja kuivana olivat sittä kannettil läjjäj ja , ei ku saonnaaj ja saona lämppimmäj ja saonassa kuivattiin .
AR: ja ne vanhat ihmiset osasivatti oikkeeŋ kaonniita niv vaikk ‿eij ‿olt kouluja käynt mittään ne , osasivat hyviŋ kaoniita kaŋkkaita kuttoo .
AR: ja sitten kerilem panttiij jotta ne viru siinä ‿tta niiss ‿eij ‿olt mittääs sykkyröitä ja , sitte ei kuŋ kutommaan .