Location: Velkua
SP: ni sitä et se juusto saatti , sit simmottoŋ ɢokkomaam ʙaremi ja , sit se panttiŋ kaunim , oikkeŋ ɢaunim puu , st veistetty , simmosse , kehä , ja siihe se kootti ja paino pääl sit ja , ja sit ku se ol valmis ni , hiano suala siihe ja , haarukal tehti reikki et , et se suala men sinnes sisäl ja , siit sit leikatti , ja voi kyl me lapsi o me ollas syätty , pual juusto jokane vissiŋ ɢu me olsi saanu mut niim ʙaljo sitä ei ollu mut , mut kyl stä mont kertta sit tehti vaa simmotto ja ko lehmä poikis sillon ᴅehti oikke ussemma ja .
SP: se simmone se kaljalämmitys koŋ kalja tehti hyvää kom paljo malttai tehti ni , ain ‿ol hyvä kalja , ja joskus , ko oikke hiukan talvel ‿ol maito ni , ni , sil kaljal jatketti maitto kum puuroŋ ɢans syätti simmotto et , että , et ensi kun ‿em mä muist kumppa ensiks kaarettim pöytäkannusse , jos se täyry ensiks kalja panp pohjal taik jos täytys pan maitto , ja sekotetti .
SP: ja ei mää tiär ei kukkaŋ ɢoska mittä moittinu et misä sialiha o muk ko syätti vaa ja ja hy ja juattim ʙiimä pääl .
SP: ja kaik nek kui ne oli nii ymmärtämättömi et ‿e ne olleŋɢa sitä ymmäretty nit , sualatti oikke simmone , kolmeŋɢymmene litra vetone silakkanelikko , vähä suala joukko ja lopum pualelt nep pakkasit tulema , vähä liia sualaseeks .
SP: ja sit tehtiŋ ɢeväl kom paljo ahveni , ol ni tehti simmossi ko vastava hiuka näit , likokaloi , suamustetti ahvena ja , ja hiukam pidetti sualas , ee , tunti pari .
SP: ne olik kyl niim ʙal hyvi ja kyl niist varmaste viäläki joku tykkäsis ko , ko ‿olis simmossi ihmissi et , kerkkesisi niitteŋ ɢans reeramaa .
SP: että , et ja sitt ‿et , usse ei kyl leivottu .
SP: et mää en ‿oikke ol ‿ollu nii erikoine limppumestar .
SP: mnää ole niim ʙal sitä yrittänykki mut mahtak s ‿ei , ku ei ny ene leipootakka limppu ni , mahtak se taito jäär vaa , nii , tulematta .
SP: ja ja sit tehti simmost kalttiaist , sitä kun ‿ei missä enä tehrää .
SP: ja en mä muit ny muist merkillissi sit , se kaljanᴅeko , se ol kans simmost paha tyätä ja , ja vaativaist ja tarkka ja , ja se malttatten ᴅeko se o niim ʙaljom ʙitkävetist mut , hyvi malttai meil koton tuli ain ja , ja mnä ä ole ja niim ʙaljon tääl huushollis tehny hiuka myytäväksiki ja .
SP: niitteŋ ɢans ‿ei tarvinu mittä sit ‿ol sai oikke hyvä vähä simmone säästäväine , suvelakki ni , ni sai oikke hyvä , kaljaki sit ‿ain tehrä vaa ja .
SP: kyl mä nyy joo täsä huushollis ain olem ʙannus siirappi maistanus sitä ja , sit ku se vaa on simmos sopivaist ja jähtyny ni , sitt ‿olem ʙannu uuni , ja hyä siit tullu o .
SP: nii ja ei missä simmossi ko niim ʙiene , nek kei , m olemise ova ni misä simmossi limppumääri piräsis kaikeŋ kaltassi musti limpui ja , ja imeletyi , reikäleippi ja , ja misä simmonem ʙaikka olis ja jos ne jossaŋ ɢuumas komeros pitä ni ei nes siäl pysy .
SP: om meil kaks poikka toine o raumal ja toine somerol ja me , ja niil ‿ovak kans sit simmosep piäne olemisee .
SP: no hänn ‿ol jaa simmoneŋ kalastaja siäl mä sitä jata , kalastustaki sit harjoti siäl ko , niit jaroi laskitti ja , ja sitt ‿ol talvinuatta sillo ja , ja , ja se ol sit vaa simmost , sitt ‿ette , rikkaruahoi noukitti ja , marjoi noukitti ja , ja , ku ei muut ‿oles sit ko yks asumus ni , ain täytys sit paatiŋ ɢans mennä , ei miŋɢälaist moottori sillo ollu , tiados ei näkyvis ei kuuluvis ja jos turkkuŋɢi meinas mennä ni , ni kirkoll ‿ol seittemäŋ ɢilometri soudettava matka ja siält meniväs sit simmose laevak ko , menivä uudestkaupuŋɢis turkku ni , ni sit pääsi niihi , ja sit meni jolla välil simmone vesternimine laiva , ni , kol , em mä muista meniks se kaks , kertta viikos ku meni siit ranna edest sit , siit kettumaa ranna erest ja siihen ᴅäytys sit paatiŋ ɢans soutta liki ni , ni siihe sit pääsi , ja ja sit seuraval päiväl pääsi takasi , mut meilt käytti sit simmose , luupiŋ ɢans ni , ni mont mont kertta turus , yhten ja saman kesän ku , ku viätti uussi peruni ja , ja ja marjoiki vähä koitetti noukki ja , jaa .
SP: joskus vietti , sualattu säynästäkkiŋ ɢo suvel saatti säynäi kans nuatal ja sualatti nee ja , niitäki myyttin turu rannas puntariŋ ɢas punnitti simmost , hiuka sualattu säynäst ja , ja väliste ol joku kala , simmone ikä suamuskala , kans ja , joskus ol pässi , ku ‿ol , siin , koton jossa s syätetti , ja sit se teurastetti , ja seeki viätti , sit kans , turun toril myytäväk sit sillo aamul aikasi sitä , sinnet täytys viärk ku se liha , myymise aika oli .
SP: erelisem päivän mentti kolme päivä siin ‿ain meni reissum matka yks päivä mentti ja yks ‿olttin durus ja , yks tulttin ᴅakasi meil ‿oli kyl simmone , hyvä seilama se luuppi ja se ol simmone varava s , sinne , ruffim mahtus hyviŋ kaks heŋkki nukkuma ja , siäl vois pittä vähä reisuvaattet ja , jos tahtos turus ‿olla hiuka , fiinemp ni si sit simmonen toine hameki , sitä vartej ja .
SP: ja mitä ostetti ni , pantti sinne ja siin ol pikkune esilukku ni ‿et sen sai lukko ja .
SP: se om muuteŋ kaunis ja se , luuppi , et voi ko simmone olis viäläki ja hyvä seilama .
SP: em mää tiär oŋk , tämmössi viäl sit , os , ostetak .
SP: kaik kaŋkkaa , ei mittä ol ‿ostettu trikovaattei eij ‿ol ‿ollukka ja , ja .
SP: ni , sarsist ja , sit ‿ostetti simmost kamerlaŋkka ja teolisuslaŋkka vahetetti villatteŋ ɢans vanuliikkes ja , saatti simmost kudet ja , loemi ostetti , ʙumpuli loint nii , ni oikken duruŋ ɢaupas sit ja , kyl hänel ain sit joku pruuvitilkku oi joskus hän , ɢoetti otta , josta ostetust kaŋkkastakki jotta simmost pruuvi ku ei mittä simmossi kurssei sillo ollu mut , hänn ‿ol piänest saakka kutonu ja , ja häŋ ɢutos sit vähä niiŋ ɢauvaŋ ko hän terve oli ni , ni e et .
SP: ko , ku se talven oŋ ɢouluus , ni se o nii valmiist .
SP: no se , ko elukka teurastetti ni se viätti sinne nahkuril , misäs simmossi paikoi tu , turus ol simmossi koŋ karvareik sanottiie .
SP: sit simmone eemel lilja sit taas siihe aevos ko mää käveŋ kansakoulu ni , ni , ensiks meni se , eemele .
SP: ja ja see pualestas , ketus ol simmonem ʙalvelija nimi aksa , ja neek kaverasi hiuka sillo jo , ja seoraval , suvel ni , nii se eemel lähetti sil aksal sit taas , ni lipu siält amerikast ni sit men seeki sinne .