Location: Noormarkku
JS: ei , mun ‿on tuala , tästä kilometri sivulla päi .
JS: se oli taksvärkki mut ‿et s ‿oli kakskymentä markkaa rahhaa , rahavero .
JS: ei , puale vuatta kesti sillai , oli peltoja niiv vähä .
JS: ja sittes suvella , uitois ja , ihmisilä , töis sitte .
JS: juu .
JS: se on toisena vuana , parrii kolmee viikkoo enneŋ ko toisena vuosina .
JS: juu siinä , uitos maa olen ollukki melkein , jokakikines suvi , vähän aikaa mutta em mä os sitt ‿ennääŋ ko ne on tässä sivutte menny ni em mää sitt ‿ennään ‿o , tuala erempänä oikeen olim mää ahlasis sentääj jokusena vuatena ja kävi .
JS: ja eikä niis ‿o ikeen saanu niis sai oikeen sillai , tavalinem miäs ni sai hyväm palkaŋki .
JS: kosket ov viety poijes .
JS: se on nys suwanto .
JS: juu jos putos vettee , ni oli pakko .
JS: taikka vaikka tykkityän aikanaki mutta ko ne on ollu itt ‿etteij ‿o mittään seis ‿ollun ni om menny itte , seilailee ja siä , pulpahtanu .
JS: mää ku mä olim maalla .
JS: ei niit ‿ollu yhtääm muuk kun nek kaks miestä jokka ittes kasteli sitte .
JS: eŋkä mä ollus sitä paattikaa , hointamas sillä varpilla .
JS: mää oliv vaa muuto .
JS: kyla nev välliim pantiin sillai , aŋkkurin terr , nokkaaki hivvooŋ kivellä teräväks ‿ett ‿oikeim mutta ei se m , mittäär rasittanus sitte , se oli kuivalla maalla ni , ensikertalaiste , konn ‿ei ne ittet tiätäny .
JS: jos se otti sattu ottaan yhteeŋ kivestä ruvetak kokkoomaar ruhkaa ni , ni tua noin , se , se tua noin , oli sillai että melkein , noukittava , ruvetap päältä hajottaan site , yksitellee , semmosta , mutta ko oli sillai että jos , sattu mennä , ollan niim pitkä puu että meni tollai poikittain niiko koskes ja et se , siehen sitter ruhkas ni sit lyätii se , jollei pois saatu sitä poikki ni se pantiiŋ kirveelä poikki .
JS: maalta .
JS: ei siähen ‿aikaa käytetty sitä , pellii laiŋkaa .
JS: sillai ja vähennettiin sitte .
JS: juu niis ‿oli et semmottia ja niit ‿oli oikeem muita soutupaatteja niit ‿oli molempia .
JS: juu sitä sanottiiŋ kelapaatiks , jota , väännettii .
JS: että , täytyy , tuntimäärällä voihrella , silmiäni .
JS: että nee täytyy aina käyttä ä .
JS: sano että jos kaffeeta kovim mieli tekkee nii saatte juaram mutta vaal laihaa ja ai , aina puhtaasee vetteeŋ keittää ettei miŋkkää sakkoja saa käyttä ä ja mää olen , tehny nii ko käsketty o .
JS: piänen ‿ai , piänem , matkaa .
JS: kyä mää lukenu ole .
JS: artturus kais se oli , sen nimi .
JS: samallaila niiŋku tääläki en juur vallav , aina ollum mut tua noin , se mulla pääasia oli , tavalisesti tua , halkotyä .
JS: ja sillä välillä .
JS: siä m , niiŋko siäl mettäkämpillä .
JS: sev verraj juur mää osasim puhhuu , ettei mun tarvinut tulkkii käyttää ko maa jottai , lähriŋ kulkeen taikka jottaim menin ‿ostaan nii että mää , siä itte omim , taitoni pärjäsiŋ kiälikirjassa rupesi , kattelin sitte ja opettelin siitä sev verran niitä .
JS: mutta , mää olij jo vähäl liijav vanha ei tahtonuk kiäli ennääŋ käyrä .
JS: ei ollu asumusta , täyty menät tianamaa että saa asumukse .
JS: ei täs ‿ollu , täsä o , ei si , jokust ‿aarii vailek kaks hehtaarii täs kappalees ‿o .
JS: syksyllä m , mikä se oli jo marraskuun aikana kais se oli .
JS: kirjoista .
JS: se sai vähäsavon nime .
JS: ne , paalutt ‿itteles , ne jokka tännet tuli esti nep paalutt ‿ittelles niiŋ ko , nyp paalutettaa , noita , metallimaita .
JS: kylä se oŋ kylä , ikävää kyllä aijjaat tukkeja siältä poies ja muuta puutavaraa .
JS: tämä on semmosta vaam muutoŋ kivistä ettei muttei täm ‿os semmosta , läpiholjuu , läpiholjus siä , kyllä tekkee mitä vaa .
JS: tämä joka täs juur klasin alla on ni .
JS: mää sannoi , mää pirin niistä vähäv vaarii ni mää sano että ei niis tul omenia konn ‿eijj ‿om mehiläisiä .