Location: Rautalampi
JH: mutta , mull ‿on sitte tostappaos sitä passoos koittoon nykyistennii urheilijoihev välistä .
JH: no se velmies sano ei suav veräjätä purkoom mäŋkeempä mite hyvvää .
JH: no se väk , kartuvveto ol sitte semmosta , kyllähän siinääes sae miehet voemasak koetellat tuota ku , puu viskattiin tuohom pihamoalen taekka tuval lattiallej ja sitte otettii semmonen tanakka karttu ja kahem puole istu miehet vastattai siihem puuhum ponnist ‿et , kumpaneŋko mies sen soa nousemaan toesen sieltä ylös , nii siinä tul riskillem miehillev välistä semmoneŋ kova koetos että , kummaŋko , takapuolet ne muasta nousee että sua sem puu ylites sylliisäm mut , viimehä se aina piätty , jos ei muuten nin tasapellii .
JH: min ‿olih hyvih huono kissahännävvetäjä .
JH: nii .
JH: mut käsvoemma ol mulla , heikko .
JH: se voan tavallisesti ol se , aekamiehen niitto nii se , kaheksaŋkymmentä ja se satasyline sarka ruppeemassa että niitä kolome pääevässä män .
JH: velmies ol semmone että se nyt ylitti siitä ni , vielä melekkeem puolella , sen niito .
JH: yksiiv vanha , nesihmine ol teälä , vuajaniemellä kul leikattir ruista ni se , vanha naesihminel leikkas joka päevä kolomesattoo lyhettä .
JH: mut , hyvalla sirpill ‿ol aena hyvä leikata .
JH: että se ol , se ol se työnteko ni , kyllä se ol ,.
JH: nii .
JH: ja sekki ol vanham miehen salaisuus .
JH: niin työtä
JH: ja muussa päevätyöss ‿ei suanna kun sem markaj ja sillä laella päevälle ja talor ruuan ni , siinä kuitenniis siinä ojaŋkevussa haŋkki aina enemmäŋ kum muute .
JH: ja satarätiŋŋillä tuas sitte .
JH: se ol se viiskymmentä pennijä aejassata sitte , josko sitä , eihän sitä syllii laottu milloŋkaa jos niitä tul , se ol voan se aejasluku sitte , se viiskymmentä penniä saalle .
JH: sitte kun nyt märkän ne seipäät sieltä juuresta sittehä se alako sitä vähä lutistuvam mutta , kyllä ne pitkäikäsiä aeto , ja eikähän niitä jos joka vuos ois pitänä kilometrittääl lattoon nitä aetoja ehän ne ois piisanna puut eikä miehet mistää , niiem pit kesteek kaova .
JH: niistä kivistä ko ruvettiin tekemää se uun ja , ja siinä kaks viikkoo nyt ni , muurarilta män ku ol ruukintekijä tuota ku se ol sitte rapattu ja valamis ja , ja sivakka uun ehä siinä mitä .
JH: muan sisästä ku semmosta pehmeetä kivvee , löys , joka ei olt kovvoo ni , siitä sitte tulpesä tehtii .
JH: s ‿ei pysynnä se , uun koussa .
JH: eikä se savu lähtennä samasta reiästä mistä muurar pellollem milloŋkaa er reiästä myö lähettii .
JH: ja ‿k , kyllä ne , kyllä ne pysy ja sitte , sehä se ol kumma ku se ‿ol se savruukki tuota sihem piippuu ja kaikki ja ne piiput kesti , enemmä kun nykyjä ä .
JH: ei ‿m , mut siinää ol vähä semmone , taktiikka niitä tul huonovetosia ja , hyvävetosia mut , mut mulle ei sattuna sitä huonovetosta kum minä sev vanham miehe uunim puri , siinä ol niiŋ kumma taktiikka siinä kun se , pellit or rinnattaan niitä nyt ‿oŋ kolome , tavalisesti , siinä rinnattaan ni , ja sitten näe , peltiiv välliim pannaa niikun nyt tää tultikkulouta semmone , välkannas .
JH: ja sitte toas näetä parrujaek kuv vestettii , metässä ni , neliskanttiseks , vestim minä yhtenäet talavena niitä tuhatkuussattoo metriä , yl puolentoesta kilometri jos , latanna että sit ‿oon tehnä vaekka mitä .
JH: noh , millo ol mitenniik kaks miestähän siinä nyt usseennip pit olla että sae ne hirret seinällej ja , ja sillä laalla yks mies eihä niitä tahon niin sua sitte ku ol , n seinä nous ylemmän nii sitte seinnee vastep pantii , semmoset hiulut ja köysillä veittiiŋ kahem piän sitte se puu seinälle .
JH: tse jeä semmon ‿että tuoss ‿o vähä sanansijjoo mut ,.
JH: täss ‿ol sitte semmonem pukki , sem pukim piässä haka , ja toesessa piässä kiilanaola mihikä pantii se pölökky siihen ‿o , se kun sittek kuluk se höylä siinä tuota , näen nii se voan sitä aena , otti sem pärree ja , se putos silimästä sinne ala ja , pärennoukkija ol sitte sielt joka nitä parrelta noukki kaenaloosa ja vei pinnoon sitte , tse nyt sae ollas semmonem poekanennii elikkä mikäpähä ol , joka niitä pärreitä otti sieltä alta .
JH: sitä ei pölökkyvä höylätty usseiŋkaat tuota että se vaekk ‿os hyväki olluna et see läpi veittii , se välillä kiänettii .
JH: mut se , syvän jos tul siihem pärreeseen ni , s ‿ei katossa kestä .
JH: ja ihav veimpitävä se on .
JH: noo siinä saae ollar rakkoo eihän sitä pantu eikä siihen tehty sitä salavaenta ku , alapuollev voan siihe hirteem mik ‿ol aena alla ei siihen tehty salavaenta olleŋkaa muuta kum peälimäeseen siihe , pykälää sillä laalla ja ne sae ollas sitter rakoja siinä , se ol sem paremp että s ‿ei olt , kiintonaene , se heinälato .