Location: Askola
AM: ja sitte , kellä talol nyt ‿oli ku nyt , sihin ‿aikaa täyty käyttää sit tervaa rattaat tervaa reet tervaa että n ‿osti , nyt rikkaamat talot ja semmosset ni , koko tynnyri , ja ku se tuli tyhjäks , ni se tervatynnyri sitte oikee pitkä niiŋko , nykyjää se on toi toi , lipputaŋko semmossen , taŋkom päähä , ja se palammaa .
AM: että taloistakii oli oikee niiŋko , ukaasi , reŋkillej ja piijalle et täyty käyrä kirkos .
AM: ja sitte oli , niiŋko vyätärööst ‿alkaen , sanovat sitte sit särkim , särkiks nii sanovat sip paittaa nii se oli särkki , alimmainen sitte se oli rohtimikaŋkaast .
AM: ja askulaisep pitikii sit ‿oikee , oikee juhlana nii juhannust ‿ettei siin , ei siin noin noin , mitää semmossii ollu , jättänneep pois mitä , nyt se , oli , olis tarvinnu olla siinä kaikki .
AM: taikka niin ‿että nyt , kävivät ja tekivät semmossii mut ,.
AM: jos naapuril ‿oli hyvä hevonej ja ittel ‿oli huanompa , taikka niiŋko , heikompa arvostaas ni , hevoselt taas vähäsej jouhii härjä , harjajouhii tai , hännäs tai , semmos ‿et se , aina niiŋko näköjää aina teki niiŋko hevoist , semmoseks , huanonäkösemmäks , taikka ni et se niiŋko pilasi hevoist .
AM: se oli , viikko , enneŋko , meni toisee taloo .
AM: ja sitte , silloin ‿ei nyv vehnäjauhoi ollu mut ‿että ohrajauhoist leivottu riaska .
AM: ja se oli se mallassaunan ‿aika sitte ku siäl , nuarep pojat ja , flikat ‿aina , kävivät nyt , toinen toisiaas mallassaunas siäl sitte paistettii , siin , uunim päälä , pannukakkui semmossiem , pannujem päälä ja .
AM: ja se oli tavallisestaa , piikalikan tyätä tai sitte jostei talos ‿ollu sellaist , piikalikkaa joka sen non , kyken tekemää ni sitte se , emäntä oli siäl .
AM: mus silloin ‿ei pojat tahtonu päästä sau , mallassaunaa ku emäntä vaan ‿oli .
AM: ja useemmat talot viäl piti sellaist ruistalkoot , että , nyt , mäkitupalaiset tai ittelliset ja , talost toiset talokkii niin ‿aina toinen toisias , menivät taas , yhrel päiväl niittää ruista ja sitte , silloin täyty olla hyvä , hyvät ‿oluet ja , hyvät sapuskap pöyräs .
AM: se , timokii oli silloi ku miä olin ny poikaklo , miäs ni se oli jo vanha miäs semmoneŋ kuuren , seittämäŋkymmene , se oli sem poika .
AM: se keräsi , suviaikan tualt , pitkin , soasta ja , soista niij ja sitte pelloilt ja kaikkii semmossii , erityisii kasvi .
AM: ja , timo sitte oli , ottanu sit , niit lääkkeitääs ja , rupenu keittää vettä vaa , suurem paran tellänny kraakkuuj ja tuanu ison , tiinun , semmossen , tupaa ja .
AM: vaik sihin ‿aikaa mailmas ‿oli vähä sil tapaa ja että vanhemmat naitti , naitti lapset ‿että se oli melekee vähä niiŋko vanhempien , komennon ‿alla ja se naiminen ‿ettei sit saannu vaa niin , mennä niiŋko nykyjääs , ottaa kuka , kuiŋka t , haluvaa .
AM: juu kihlasormus täyty olla enstee .
AM: ja aina jos ryyppii meni ottamaa , ni silloi taas ‿anto sitte sen , sem mitä nym meinas siit ‿anttaa .
AM: että korkeintaan kaks tai kolome ryyppii sai , joku miäs ‿ottaa nii joka , nyt , otti sej ja .
AM: ja siit tuli sitte sit niiŋko , huusollin , alku että pääsivät nyp perustamaa ittellees .
AM: ko , tryykärit , porvooss ‿ainoastaas ‿olkii semmossii ne , tryykäs ja , tärkkäs millä ne sai ne , semmosek kaulukset niiŋ kovaks ja ,.
AM: ja , niihin nym meni ainakii , siin , neljä viiskymment heŋkkee monta kerttaa , sihiŋ pöytää mahtu .
AM: aina sit mukkaa ko oli , mus se että se morssiaj ja , jos pappi oli ni , pappi istu sulhasev viäres ja , papir rouva jos papil rouva oli ja häissä ni , se istu morssiaimev viäres sil tapaa oli sit se , ruakailu , järjestetty ja ne oli sitte pääpaikka .
AM: ni , se oli sitte ensimäin ‿ottamas .
AM: sitte tuli , hyvin ‿ussein ‿oli jotain , sanovap perunasopaks sit se oli sitte noin , keitetty , lihaa ja perunoi nii ja , jotai höysteit tellätty mausteit mitä nyt ‿oli pippurit ja , sualat ja , sen sellasset , lääkkeet sinne ja .
AM: ja useiŋ kävi niin ‿et sil tapaa ne meni .
AM: sitte se oli , valamis ja .
AM: ni sitte non , jos ne , jos se oli sitte , i , pojan , talon , isännän , isä tai sit sen ‿emännän , isä ni , nin hautajaiset sittek , kaikki sukulaiset , sitte käviväp pyyttämäs ja .
AM: ja se oli , ennen nii vähä sellais ‿että sit , mikä sii nym mahto olla se et se oli , vanhast , perintötauti vissii taik tap , tapa että sik kualetta ihmis pelättii .
AM: fallismanni puhu , sille , mäntsäläm provastille .
AM: mut ‿että toiset , sihin ‿aikaa oli kyl melekeeŋ kaikil se , usko että heŋkimailma täytyy olla .
AM: ja se oli vastannu että kyl se on , ja hevonen , hevonen ‿ei päässy mihkää .
AM: ja sitte se oli , aikaas ‿ol sit se oli päässy ja sit sano että hän ‿ei enää , ikinä , meh huutamaa sil tapaa .
AM: erityisempää mut se nyt ‿oli kyl vähä ja toises mainees , se kallioŋ käänne .
AM: mus siäl taas , nalakkilas , siälhää on se kirveskallioks , sithää ne puhu että siinn ‿oli joku , joŋku kirves putonnu kalliost ‿alas ja menny rikki , risaks jotta siit tuli , muka nimittivät sik kirveskallioks ‿aina .
AM: myäh , myähempää illalkii niin ‿aina ja , päivän ‿aikahhaan nym menivät senttää vapaammi .
AM: muk kylhää ne niit sano aina isäukkokii nii jutt että kyl niip piti olee .
AM: ja siim meni vähät ‿aika ja .
AM: se a , nin noin , se oli ruumis siäl riihes sitte ettei se ollu arkus nin ne pelekäs ‿ettei ne , rotat ‿eikä mikkää hiiret ja semmossep pääs , ko , kolhimaa .