Location: Padasjoki
EN: ool min ‿äitiŋkin ‿ol se .
EN: sehäŋ kirjotti kaari seŋ , ku se täytti sata vuotta pitkäŋ ,.
EN: eei mut ‿että sitä on sata vuotta sen tota , ol täyttänyn nyt niin se kaar kirjotti siit semmosen .
EN: ja se ol ruolus .
EN: ne ol vanhat jotk ‿ol ruolus min ‿äitin ‿ol , nuor , mutta kun seŋ kuol isä tonnej järviej ja äiti ol kuollu ˀennemmin sill ‿ei ollum miteän , kuka sit ‿olis hoitannu .
EN: niŋ kunnammiehet otti sitten , maksuo vastaa ne hoitaaksie .
EN: se vel ‿ol ja sitten se min ‿äitin .
EN: se autto sitten se einom poeka jok ‿oŋ kouluja käynny jok ‿on ylioppilas opettaja on nin se autto sit viel siin sitte .
EN: no , tyotä täyty tehlä ja syöläksien sai .
EN: mut ‿ei se kauan ‿ollus se sitteŋ kun se peäs siit vähän ni se men nuorrena sitteŋ koulullep palveluksien toho , kansakoululle .
EN: no ne ol taas ne vanhat ‿ihmiset joill ‿ei miteän , ˀolovaroa misseän ‿ole .
EN: kyl minä koivuniemes muistan ‿yhe .
EN: kun ‿ol , ne ‿oo siel pirtin nurkas vaam , ehän ne mihkeän ‿uskaltannu , me , liikkuop paljo .
EN: ja sinnev vietii sitte sit syomiistäki .
EN: ne o nii , kun nyt ‿oŋ kunnalliskotis .
EN: ne o niit samallaisia vanhoja , mie , miehiäkin ‿enemäksie .
EN: nyt ‿ei eneä semmosia paikkoja okka .
EN: no oolhan ne kuŋ kauhiat nälkävuolet .
EN: eem minä nälkävuotta mutta vestimummi muist .
EN: nälkeä .
EN: sekin ‿ol sillon ‿ihan nuor .
EN: ja se el ni että , se toistasataa ,.
EN: salav vuole vanhaks se mummikin teäl mäjel .
EN: no muisti .
EN: no sitten tul kaunis kesä mutta , s ‿ei ehtiny eneä viljat tulevuntuo .
EN: ja kun ‿yks ‿ol semmoin tapaus kuŋ kauhiet sakit läks hakiev viljaa kartanost ja ,.
EN: elempeä kaukaa .
EN: ja kuŋ kerjäläisiä men pitkin teitä ja yks nainen sitten ‿ol laps sylis nuor nainen ‿iha , nii se pyys sitteŋ ku se , peku tul elelpäi , ja sitten ‿ol mahlotor rivi sittem perässä , nii se lööi sit mällipiiskal vaan , ja se kaatu , eika antanus sillem miteä .
EN: mutta sitten se jok ‿ol viimesenä siel , se mies nin se heitti säkin sihit tiev vierie .
EN: ja peku ei huomannus sit kun se kaukana teäl elel men .
EN: nin se mummi juttel .
EN: mut ‿ei se , ei se ollus sellaist .
EN: sillo ol vähän ‿enemäm mutta kun sillo nälä kävuolet tuli ku jos ‿ei os tulluk ku e viljaa tullu .
EN: ei suŋkaa sit ulukuo tullut tottahan se , sit ‿olis ‿ollu .
EN: pitkihän niit tietysti ˀasu ja kuol .
EN: mut luonto sillor raŋkas .
EN: että kun , se sano se mummi että tuo päijänne ol kesäkuussa viel jeässä .
EN: m .
EN: ja sitte jonsei sit saanu ˀulukuo misteä , jonsei varaa ollu .
EN: kun ‿aaltoska anto olla yotä niilen tuol mäjel nin , ne piiritti aaltoskan nii ja toiset män konttuorist varkaisii .
EN: vaaatteit kauhiisti .
EN: eino hienom mustam puvuŋkin ‿ottivat .
EN: sittem miehet sano että jos tulievat tänne nin saavat nin selekeäsä eikä seŋ kuomin ne ot tullut tänne .
EN: toiset piiritti sen siel huonies ja se , toiset men konttuorii .
EN: kun ‿ei siin ‿ollum muuta kun se yks vanha ihmiin .
EN: kun ‿einokin ‿ol töissä .
EN: no aina niit meilläkiŋ kävi sillon sotavuosina .
EN: aina pyys joka sorttie .
EN: no ooonhan niit kerraŋŋiŋ kun , yks pyys niŋ kauheesti heinie .
EN: että annan nyt piikkuse heiniä no min ‿ev vihtiny lähtie eles antamaan nim minä otan nyv vähän sielt lalost että ei meilläkän ‿op paljo .
EN: nin se otti nim paljo ku se suiŋkij jakso kantaa ja sitteŋ kun sem peräss ‿ol pien poeka nin sekir raahas nim pal mut , mut em minä vihtiny huutaa minä aatteliv vieköön .
EN: ja kum minä sano että otap pikkuse vaa että meilläkän ‿ei oo , että ne on ‿ostoses .
EN: no kun täss ‿ol vaŋkija paljon sillon , sotavuonna .
EN: venäläesiä vaŋkija .
EN: m .
EN: kylpömässäkiŋ kävivät tos saunas ja , kun s ‿ei antannut tuol niiteŋ kylpyör reiv niitten täyty tännet tullak kylypömeäj ja viel puita tuola , itte vielä .
EN: mitäs se muuta olis pölänny .
EN: ei niis miteän seŋ kummemmin ‿ollu , kum muissaka .
EN: pouwwasham mullekki ja se ties sillo .
EN: tapahtu .
EN: tapahtu ja se ol vanha ihmii .
EN: on sit sanonu muutki .
EN: ne kahtuu seŋ kortist .
EN: että jos tulievat nin ne hakkaa ne .
EN: nii , lapsija paljo ja likasie ja , onnettomia .
EN: mut ‿ehän ne eneäŋ suŋŋan niŋ kuljekselekka .
EN: eiks niil paremmin ‿on nyt jo semmoest olimpaikkaa
EN: on niil .
EN: ei ne eneä niŋ kulje .
EN: on ,.
EN: annetaaha niille vissiin avustuksiekiv vähä .
EN: mut mustalain ‿on sellain ‿ei se , se menie silloŋ ku se menie ei se välitä .
EN: kun tässäkin ne koitti että ne nyt os kytkenniet , tot naurist nin ehän ne vihtinny .
EN: oon ‿ei ne tiet töitä .
EN: yokaulet vaaŋ kulukvat , miesteŋ kans .
EN: semmossia ne o .
EN: silhän ne vissiiŋ kai eleäkin y , toiset .
EN: hevostev vaihlo ja semmosel kaupal .
EN: vaihtohan toi reivikin ‿yhle hevose .
EN: niij ja sitteŋ kun ne tek sen sellasseks se hevosen ne ‿k , että se oikee hyppäs että sitte se tul ni että s ‿ei peässy ylöskä vähiin ‿aikoo .
EN: niv vanha hevoi .
EN: ei se tän taloŋ kasvattija ollu .
EN: ne saa hevosen semmoseks ‿että se oikeem menie .
EN: kyllä niil juonet ‿o .
EN: nehän ennen ‿usko ni että ne noitu sil tapaa että , kipiekskin tul .
EN: ni toss ‿on ‿yks karolan talo jok ‿ol siel , kunnalliskotis se talo , kun se kuol siel se isäntä , nin ne sano että se kiros kun ‿ei ne antannu niillem miteän ‿että se , siihit tul semmo maahammeneväi mutta seŋkin ne valehtel .
EN: maahammeneväin semmoo että kaatuu maaha ja , potkii kauhiestij ja , vahtuo suusta käö .
EN: mut ‿ei siin pereä os se on tautina se kulki ei sit mustalain semmoseks voit tehlä .
EN: on .
EN: siin ‿ol siiŋ karolassaki .
EN: niŋ kun se kaatu kerran tuol mainiemen sillallaki nin , sem parrum peälles se meinas männäj järvie ku se siihit takkus ‿oekee sit , peäteä ja , verta tul suustaki sitte .
EN: se kuol siel kunnalliskotis .
EN: ni siin ‿on sitten se karolan talo se ‿ol tuonus sen sielt kotuaa .
EN: siin seinäs se kuva .
EN: nin ne puhu sillä laila että , n ‿ei antannu muka mustalaisi et ne kiros mut milläs ne voe seŋ kirotas sisäe vaivahan se ol .
EN: ei semmosess ‿op pereä olleŋkaa .
EN: jos jotain ulukonaist tekisvätki mut ei ne sisäest vaivaa voit tehlä ihmisil .
EN: se ol sem peässä jokin semmoo vika et se , se niŋkum pyorty .
EN: tieläm minä muitakin sellasie .
EN: ei ne , kenneŋkeä laittamalt tu , ne tulie muute .
EN: ˀennev vanhaan ‿iha .
EN: ei eneän ‿om miteäŋ kulukennu .
EN: kun ‿ei eneäŋ kuljes sellassiakan , jotka nyt noin , selässeäŋ kantovat , ja kauppasvat kaikkia vaatetta valmist vaatetta .
EN: kävi teäl ‿enne vanhaa niitäki .
EN: mut ‿ei eneäŋ käy .
EN: toss ‿ol hietalas sentä viel viime vuotie saakka semmoi , mikä hevosel kävi kaupal .
EN: semmoi mahlotoŋ kotsa siell ‿ol paljo vaatetta , valamist vaatetta .
EN: semmoi mahlotol laatikko ne sano sit kotsaks .
EN: pitkä .
EN: ni sinnem mahtu paljov , tavaraa , valmist vaatettavaraa .
EN: oolhan toisil niitäkiim mut ‿että , se ainakin se , sit sanottiiŋ kormuvilleks nin se , kävi ympär maaliman , taikka ympär pitäjeä ja aina se , tietysti , siithä se el .
EN: ja hevoi sill ‿ol .
EN: tottaha nim pal sae että el sillä .
EN: no , niit ‿ol sellassiekin teäläki jotka kanto selässeä noen nyk ku sitteŋ kum pyorät tul nim pyoreäns peälä .
EN: kyl teäl semmossiekin ‿oŋ käyny .
EN: ˀem minä niit teäl päen ‿on nähny .
EN: en ei ei niit te , ei niit ‿ot teäl nyt ‿o , minä muistelen niŋkun ‿unnäköö että ennen , lapsena minä näe , kotona päe .
EN: mut ‿em , ei mi teäll ‿ok käyny , muuta kun niit kangaskauppioita .
EN: ja olhan ‿ennen tommossie että , peltistäkin tehtii ja ne kauppas niitäkiŋ kaikkia laatikoit ja , ja kaikellaist tavaraa .
EN: tuossa , tuossakin ‿asu hietarannas yks peltiseppä .
EN: mut ‿ei nyt ‿eneän tehlän niit miteä .
EN: nyt ‿om paremmat tavarat jo , käytännös .
EN: ei nit ‿o eneän ‿olemassakan suŋkan niit semmosia läkkipellist tehtyjä .
EN: kyllä saksalas kävi sellassia .
EN: jossa paljo eläviä tapettii no ne otti niit harjaksia .
EN: no eläviist .
EN: niij ja , muistakin ‿elävist .
EN: ja jouhija otettii nooŋ kun , hevoeŋkin tapettii ni jouhia .
EN: hännäst .
EN: ja harjaksist .
EN: mut ‿ei nyt eneäm minä luulen ‿on niitäkä .
EN: no jotai valmistvat .
EN: tekhän ne ennem piklaŋŋaŋkin semmosen ‿että ‿m ei , nykyset osaap piklaŋŋaakan tehlän niiŋkum meiläŋkin tek se .
EN: semmosev valkosel laŋŋakerän ‿ottivat , s ‿oo niikun , vähä niikum pellava , kaupast ja ku ne pan nim mukavastit täst näin näin sej ja sitte kun ne vet sen ni se ol , täös laŋka muuta kum pikijä vetvät peälle .
EN: ni sil neulovat , kaikkija saappaitaa ja , rukkasijaa .
EN: ni .
EN: niit sanottiin satulamaakariks .
EN: ne tek sem piklaŋŋan neki yhtä lail niŋ ku neäkim miehet teäl tekvät ja , ja sil niil ne neulovat niit , ja ol niil konekki .
EN: ja tuolia ne tekvät kaikkia tällässiä resoortuolia oikee .
EN: sillon ‿ennev vanhaa .
EN: ja kävi meitilläki .
EN: myö otettii niit semmossia emäsikoja .
EN: no em minä sit kahtelus sem paremmim mutta kylä se sika huus niŋ kauhiist ja kauan ‿aikaa ol kipii , enneŋkö rupes paranemaa .
EN: no em minä tieläj jotki vehkeet niill ‿ol se ol ku , toe , sanottiiv viel hoinalaŋ kuohariks ja ,.
EN: yks talonisäntä .
EN: ei sit kaikki sitäkän tie .
EN: eei se o hyvin tarkkaa tyotä .
EN: mut ‿ompas vaal luotus sellassiekiŋ koska sekin ‿aena sijat , salavo .
EN: nij ja muitakin ‿elävie .
EN: no hevosetkin salavettii .
EN: no em minä tienny että ,.
EN: eihän se orihevoin se koskaa niv vahva vetämeäŋŋän ‿ok kun tavallii hevoin .
EN: em minä tieläm miteŋkä niil olha niit ‿oriitakin taas sitte .
EN: mut ‿ei ne verostaas sit kestäm mitä tavaliset hevoset kesteä .
EN: ne o huonompie .
EN: oool , olhan tuoki nyt viimeseks toe pastila .
EN: on sekim meilläkiŋ käynys sikaa tappamas .
EN: joka lahtas sijaj ja elä , lehmät .
EN: eeei .
EN: kuŋ kerraŋ kävi sillä laela että myö ei saatul lahtaria meilän teä mies ja sitte yks toenem , mies nin ne , pistvät , viistuon , se näky sitteŋ ku se ol avastu .
EN: m .
EN: minä läksi hyppeämeäm pois sielt kum pit verta sekottaa em mä hirveny ollas siin .
EN: m .
EN: ne on oekeen erittäe ne jotka ,.
EN: lahtmiehetki .
EN: ei sit kaikki tie .
EN: ni ei se saanus , meinannus saala heŋkiä pois siit .
EN: eei se huulak kun noin nätisti ettei se tuota pölästy .
EN: usiestip pannaa noen , ruokaa sen ‿etie .
EN: no ne , löi lekal peähä .
EN: ja sittem pistvät .
EN: no ei no heti siim pisteäs sitteŋ ku lyoleän se pyorryksii .
EN: että veri pois tulie .
EN: mahlottomia sikoja .
EN: mutta nyt ne ampuvaa ne .
EN: se käy pal nätimmästi .
EN: ne ampuaa ohtaan se ‿k , kaatuu heti .
EN: ja sittev vissii vi , ja sitte se pisteteän siihi .
EN: että veri tulie pois .
EN: täst pisteteä .
EN: tästjostae .
EN: no se , se usiesti otetaan ‿astijaa niin täytyy kauhiistis sekottoa ja panna vähän suolaa sii ettei se hyywy ni , täytyy hirrviestis sekottaa että , jos se ku , tota , hyytyy semmosii limppii no se om pois heitettävä .
EN: no ei siihej jeäk kum pien tippa sitten se hyytyy semmosseks , niiŋkum pallukka .
EN: siin ‿om monellaeset konstit .
EN: olim minä aina tos sekottamaski .
EN: sitte ne miehet väliin ‿autto noeŋ kun talavellakiŋ kun se lumiem pan sen astian ni se hyyty , pijaŋ kylymen .
EN: ei se sitten ‿eneä hyylyk ku se kylmenie .
EN: ku se oŋ kuumoa ni se hyytyy .
EN: otettii myö paestettiim palttuwa aena tuol pannus hyveä pantiir rasvaa paljo sinne .
EN: ja verlettujaki .
EN: paistetaahan sieläkim palttua ja verlettuja
EN: ne om parempia kum puotis , omat paestamat .
EN: ei ne noit puolin , lettuja syo ei ne hyvijä o .
EN: minä tieläm mikä niiss ‿ookeen ‿on .
EN: ei .
EN: kun ne välii nooŋ kuolie tuollaki ne mielelleän ‿ottas mutta ei ne uskalla , myyläkkän ‿ei .
EN: se täytyy veri tullap poes .
EN: ku väliim punatautiiŋ kuolie mehtässäki .
EN: no veri tulie , pois ‿eläväst tykkäneän se on yhles käppyräs aena ja laskie sit .
EN: no takapuolest .
EN: mutta nyt ‿ol lääkärit ni että kun heti , ens , vuorokaulel ottaa sen ‿avun n ‿että se antaa ser ruiskeen sitte ei ne kuole .
EN: mut ku ennev vanhaan ‿ei ollus sellaest .
EN: no ehän se , ku kaulaŋ katkasie tukim peälä poikki .
EN: ja ku lehmäkiŋ ku se täytyy , nylkiep pois se nahka siit tota ja , avasta ja ne su , suolet vielä ni ennev vanhaa ne tek niist suolistakin ne survo ne ja niist tehtii makkaraa .
EN: puhlistettii survomalt ja sitten ne piettii mon , monet vuorokaulet veles .
EN: aina puhlas ves muutettii .
EN: ni .
EN: mut sijan ‿on ni haurait .
EN: em minä lampait kun ‿ei teälä ollum min ‿en ‿o ookee nähnys sit .
EN: ne myi lampaatkiŋ kokonaisina kylhän teäl ‿on ‿ollu lampaet .
EN: mutta ‿s lehmänsuolist ne , tek paljo makkaraa enne , ja palttua .
EN: ja hakkuja hakattiin niist sisälmyksist semmossia pieniä tommosia .
EN: suuria pytyllisiä .
EN: oo hirmuse hyvie .
EN: ne pantiin suolaa ja talvella aena keitettiin niist semmost kastiketta .
EN: syksyl .
EN: monta eläveä lahlattii sillon ‿ennev vanhaaŋ kun ‿ei ne myyny ni nuugi niŋku neä .
EN: lehmä pyttyy ja sitten sikoja ol ‿ett ‿ol monta pytylliist ‿ol lihaa suurta tiinua .
EN: ne kevääl paistettiin ‿aena ne lehmällihat siit vasta hyvä kastiket tul to , isos pesäs tuol , pakaris suuris pannus .
EN: ja kastikep pantiim pyttyi .
EN: ja lihat ‿ol siel korkiel hyllyl , kuivana .
EN: siit leikattiiŋ kuivaa lihaa .
EN: ku sit ‿ol niv vilijalt .
EN: no pa e , no niin sillo .
EN: ku ne suolattiin syksylhää ne suolattii heti .
EN: ja sit ne otettiin suolavest , ylös ja paestettiin tuol , pakarim pesäs , kevääl , kuivat lihat ja kastikkeet kaalettiim pyttyin se ol hirmuse hyvä kastike .
EN: kyllä niil ‿ol ‿enner ruokaa .
EN: ku hapant leipeä tekiivät .
EN: nin toisen , ajaŋ kuusta se paaisuu kauhiast se leipä .
EN: et se ookeen silmis näkyy kun leipuu .
EN: kum myö ennen suuria laualisia leipie leivottii .
EN: m .
EN: kerrav viikos mahloton taikina .
EN: ja siin ‿on tekemiist siin taikinassaki .
EN: ku se ensin tehtiin se juur ja sekotettiiŋ kauheest et se tul semmoest köyhkiät .
EN: ja sittel leivo , ja sitteŋ ku se nous siit ‿ylös taas se taikina nim myö vielä noin siunat , pantiir risti sihis sen taikinam peälle .
EN: myö tehtiin toenen toesemmem peräs .
EN: kun saksala hyvät jauhot ‿ol semmoset riihkuivat .
EN: m .
EN: mut kyl se vaan näky , että kuŋka ne kohos .
EN: mut ‿on silläkin ‿eruo vähä että jos sattu suoviljaa olemaan ni s ‿ei kohuo .
EN: kun taas toŋ kovam maa vilja .
EN: mut se o hyveä .
EN: no sanuohan ne laulussaki että leipä paisuu leviä .
EN: juu se oŋ kyl sem minä olen seŋ kokennu .
EN: no neiti linti taas nin s ‿ei antanus saippuaakaŋ keitteäk kun , justiin se sama linti , muuta kun ‿alakukuusta se , onnistu hyvi ja paisu .
EN: mut se laskehtii ja joko , jollakil laila se , ei ollus sev veärttiä kun ‿alkukuusta .
EN: no ku pernakim pitäs sil hyväl ajal kylveä mut ku em mä muistas sitäkän ‿eneä .
EN: nin sitte se ei tul ni roskaista se onnistuu paremmi .
EN: m .
EN: kaikiss ‿oj jotae .
EN: no kyl siij jotaiv vaan ‿on .
EN: ko syksyl ne rentut pantii jo , suolaan sinne , rännii , taekka sii ol sellaeŋ konttuor .
EN: ja sitteŋ , kaikki mitä talvel kerty ni sitten ne pantiiŋ kaikki yhtii ja sitteŋ kevääl ne kaikki tota , keitettii .
EN: no si , lehmän sisuksia ja sikoje .
EN: m .
EN: no kaikki ne .
EN: ja ne täyty ne suoletkim mitä ei survottu ne täytyy avastaj ja huhtuu , ettei ne likasia ollu .
EN: ja niihip pantii vähän suolaa semmossii nelikoihi .
EN: ja joka kevät sitteŋ kei ain ‿ol kauhiastis saippuviakin siel kassassaki .
EN: niist tul niist rentust .
EN: no ol ja se makkara ol hyveä .
EN: ni s ‿ol hyveä se ma ja ne tek ryynmakkaroitaki , jouluks .
EN: siihip pantiir rusinoit ja ryyniä sinnes siseä .
EN: m .
EN: joka sorttia hyveä .
EN: kyl siell ‿ol hirmusesti ruokaa .
EN: ool ja ka , sitt ‿ol saframileipeäki otteks työ koskaa sit nähny
EN: se or ruskiet , ai kuŋka se on sentä hyveä .
EN: ne ol tämmöset semmoset mukavat ku , ruukut missä se aena tehtii nin tota , siin ‿ol rusinoit ja sit saframie se tekie seŋ keltaseks .
EN: ja sitte ne aena lämmitettii ku ne ol siel , kaapiss ‿aena siel koritoonis ne lämmitettiin ‿aina , uuniss ‿että se ol niŋkun justii leivottu .
EN: mut ‿ei sit tehtym monaastis se kesti niŋ kaua .
EN: sit ‿ei annettu meitillekkäm muuta kun ne loput sitte .
EN: siell ‿ol hirmuse hyvät vehnäset .
EN: em minä sitä muista .
EN: ei kun ne ol nim pal sellasia hianoja ei ne ,.
EN: een , en kun ‿ei mull ‿ollu , mu ol koto semmoin ‿että kun ‿ei siel ‿ollum miteä muuta kun se mitä ne ra , tyostä saevat .
EN: se ol semmoin maa , ne ol vissii ihav vanhanaikasia jotka maata viljelvät vissii semmoset .
EN: ei teäl ku ne o ni hianoja ihmisiä semmossia että , että ne ei tota , sit kae ruukannu .
EN: no joulukuussa jo alussa .
EN: ni .
EN: sahlit tehtiij ja sitteŋ kaikki , kaikkia hyveä .
EN: no , viikom peästä ja sillä laella viikkua enne .
EN: ni se oŋ kovempaa joŋka enemmän ‿aekaa se seisuu .
EN: m .
EN: nii no se ,.
EN: em minä muista olisko täs saksalas mut kylhän noi , piänemmät , paikat nin , pit tuomaam päiveä mutta neä saksala teä lind täm ‿oo hiano .
EN: min ‿en ‿ookee muistas sitäkän ‿eneä .
EN: mut ‿eikhän sillon ‿aena valamistettu jotae .
EN: mut neä o hienoja paikkoja neä suuret paekat jotka aatelis , perhehän teä ol .
EN: nij jouluks
EN: toi ne .
EN: ja ni , kuiŋka ne voi nin ‿ettei ne palannu .
EN: kun ne koko pyhät siim pehtaroihtvat ja makasvat , ja nauttivat elämästeä .
EN: nii .
EN: nihän ne tek ‿enne .
EN: että mikä sen ‿esti oikee ku , kun nyt ‿aina väliin tulie tulpaloo ihan noiten sähköje ja kaikkien täkiä .
EN: no ool .
EN: oonham meilläkim pärettäkim poltettu , sillon sotavuonna .
EN: kaheksantoist .
EN: tos pilettiin tos muurin siin , tos eles se hellillet tippu aina sitte .
EN: ni ei ollu yhteä valakeet .
EN: tänne laitettiin sitten ‿yheksäntoest vasta sähkövalot .
EN: joka sorttie sitte on tarvinnuk kokie .
EN: no menihäm minä ja mä toil lehmäŋkin tohol lasin ‿allekkin syksysitteŋ ku mä töissäkin ‿om min ‿en nähnys sit lypseä , kun ‿ei mul valakiat ‿ollu .
EN: mutta kun teält vähä vähäŋ , kuumotti valakia et mä tost lypsin seŋ kontillan sem pienel lehmän tos , lasin ‿alla .
EN: aijjae kun ne ol niŋ kauhias puuttees sillon sotavuosina .
EN: miteän ‿ei ollu .
EN: ei kahveit ‿ei miteä .
EN: kyl se ol sentä , onnetonta .
EN: no eei .
EN: minä pilij joŋkin ‿astijan sisäs sen siin .
EN: ei mullek koskaam miteäv valakia , valkian täkiä olet tullu .
EN: m ei .
EN: ˀe .
EN: ˀem minä se on ‿ihav vieras mulle .
EN: em minä tielä , sihim miteä .
EN: mutta , kyllähän niill ‿ol sellassie tapoja monellaisia .
EN: m .
EN: kyllä ne enne vanhaan ihmiset ne ol hyvie .
EN: mut toisest vierest niill ‿ol taas se semmoi , epäluulo .
EN: eiks ollukki
EN: m .
EN: ne aina luul toisest , jotaim pahaa .
EN: ei nyt luulta , sil tapaa .
EN: ool , kovast ne ennen tappel väliin teälläki .
EN: ni .
EN: ja sitten ookeen noem pohjammaaj juŋkkarit .
EN: no nehän ‿ol kauheit tappelemaan ne pohjammaa häijyt .
EN: ohan , näyteteän ‿aena telkkaris tos .
EN: ˀei ihan sellassia o , olluk kun ‿ei teäll ‿op paljo pohjalaesia ollu .
EN: taappel nehäŋ kerran tappokin tuol vesjakaal yhlem miehe , hyllisej jussi .
EN: se on tos liekolammäes makaa ku ne tek lauluŋki siit sitte .
EN: m .
EN: häät ‿ol ja ne siinä , äity niŋ kauheest tappelemaa .
EN: ne tappel ‿aina siel silloŋ kun , ne , sammutti valakiet ja , rupesvat tappelee .
EN: ja sitten ne tappo sej jussiv vihlo ja viime .
EN: ku se aina tappel joka paekas .
EN: m .
EN: no vesjakaalaisetha ne justiin ‿olki ja auttolaiset .
EN: m .
EN: no muuten ‿olvat nin , sen , tyylisie .
EN: ei niil seŋ kummempaa ollu .
EN: muuten ‿äityvät tappelemaa .
EN: ja nihän ne pohjammaallakin tekvät .
EN: no ei paljo täs .
EN: kyllä ne tuol kullasvuores pelas kauhiesti yhtä välie .
EN: siel missä ne on ne tanssipaikkaki .
EN: no siel ‿oj justii siel kullasvuoressaki , yks ja sitten teällä , teälläkin ‿ennev vanhaan ‿ol vähäm mut ‿ei teäl nim paljo ollut tuol mäjel kun teäll ‿on teäl kullasvuores siinhän ‿on ookeen tulipaekkaki .
EN: no helatorstaena ja juhannuksena ja helluntaena .
EN: kun ‿ei ennen ‿ollum muuta .
EN: ehän nyt , nythän ne menie saariim polttamaa .
EN: mut ‿ei nyt , nyt ‿eneän nim poltetak kun enneŋ kun ‿ei muuta tanssija ollu .
EN: ai ne tanssit
EN: sehän ‿on tuo , ootteks työ käynyt tuol korgial mäjel tuol kullasvuores
EN: se oŋ korgial se mäki .
EN: siel ne aena ennem poltti , kum minäkin ‿ihan nuorena kotona oli .
EN: ja kyl ne siiv vaan tanssasvatki .
EN: no em minä aenakam muista .
EN: että siel nyt ‿olis ni .
EN: se on siel pohjosis päe .
EN: n ‿ool ni hirveit tappelemaa .
EN: mut ‿ei ne täl paekal niŋ kauhiisti tapellu .
EN: niill ‿ol nim mahotov vimma siihik korttiin ‿että se tota , se lahtiska juttus joka nyt oŋ kuollu että hänem poekaansakkim män ‿aina lauantaiiltana ja tul pyhänä eigä yhtä penniä ollu eneär rahaa .
EN: sit se istu jumpitti koko viiko , eikä puhunum miteä .
EN: m .
EN: muistaŋ .
EN: aijai kum minä väliin , ku on tota , kauheet ‿ukonilmat .
EN: ku se alkaa tält suunnalt näej ja ku se teält näe ni silloŋ ku se päijännielt peäsie tännen ni sillon se oŋ kova .
EN: nii se aaina alkaa uulestaa ja uulestaan ‿aina niŋkun , heinäkuussakin ‿yolläki .
EN: kun ‿ilma oekeeŋ kuumenie .
EN: kyl minä muistaj julmia ilmoja .
EN: sit minä aena ihmetteli sit rattaampyöreä ku se ol tol suunnal ni tuliin ‿iha .
EN: pitkäem poutaim pereän ‿ov välii nij julm , julumia .
EN: ja sitteŋ ku se oekeen tov vuorem peältä jyryveä .
EN: ja sitten taas tuol päe .
EN: tuuuntie tottahan tekin sen tunnette
EN: voij jesta kyl sen tuntie sit ‿on nin , väsynne ja mahlottomam painostava ilma .
EN: kyl sen tun olhan nykki vähäm mut se ol ni he , teä ov vie nyn ni heikkuu .
EN: onhan se , vähän ‿aena tehny .
EN: no kerrahan tuli moom mahoton tuulispeä .
EN: joka kaato mehteäki vallaŋ kauhiesti .
EN: ol juurie mahlottomia puita rep .
EN: mi silloŋkiŋ kävil lypsämäs nin sillon ‿aamul s ‿ol täynä puita se ko kaikki ne tietki .
EN: ja juur , syvät juuret ja sielt se kiskasie maasta sen ‿irk .
EN: sill ‿om mahlotov voima .
EN: no , sit pölkeä kun teä huonekkin ‿on niiŋ kun tulena .
EN: kuj joka lasist ‿ookeen näkyy ja sitteŋ ku se tuolt ookeej jyryveä .
EN: ja kun toss ‿o nim mahotoŋ kivikin ‿et jos se kerrav vierähteä tosta ales .
EN: nii .
EN: kyl se oj julmaa .
EN: ei noi pojat sit pölö keä .
EN: nii ja kuŋ kerraŋkiŋ kävi nin ihan syksy nin , jossain se tek , silloŋki vahiŋko et tappo lehmät .
EN: että vaekka ol ‿iha niŋ kylymeä .
EN: ett ‿ol vaan tullaksien seki , siihikkim paikkaa .
EN: kyl se käö .
EN: kyllä .
EN: kyl se iskee .
EN: m .
EN: oohan tuol rannas .
EN: kylhän teä tota , kyl minä tielä ei se nyt tähäv viel ‿aenakan ‿o , osunnu .
EN: kyllä se väliiŋ käy kovasti .
EN: pölkeätteks te sitä
EN: ni , kyl se on aena näiteŋ kuumien ‿ilimojem peällek kova .
EN: nihän ne sano .
EN: tuoltakim päen se väliin tulii niŋ kovasti .
EN: mut tota minä ihmettelen ‿aina sit ‿että mikä se semmoin tulpyorä oekeen ‿on .
EN: mut ‿ei se mihkeäŋ kai laskenuk koskei siit miteäm puhuttu .
EN: tol suunnal se ol , kauhian suur niŋku mahottoman suur pyorä .
EN: silloŋ kävi kovasti ukkoi .
EN: ku meiläm poika sano että hyö hyppäs viel sit tietä myolen nin sano ‿ttä niŋkun , kun ‿ois polttanu ookeem peätäkin se ol niŋ kovastis sit särkeny .
EN: ja sittem poltti siit sen saunan sen , roopen saunam mut ei se roopem poika kuollu vaikka se sisäss ‿ol se peäs pois sielt .
EN: ˀo .
EN: se on niiŋkun naula kun se putuu .
EN: mutta se pyorä ol niiŋkum punertava .
EN: ja kuŋ kerran ‿ol niŋ kauhie ilma kul lehmät ‿ol kaikki saksalal lehmät marlahles tuol .
EN: ja kum pojat ‿ol hakemas niit nin lehmät tul niŋ kauhiet kyytiä että n ‿ei meinannup peästäm miteän , e niitem peräs .
EN: lehmä pölkeä ‿s , ukkoist .
EN: se pölö keä kovast .
EN: ja kun sato oikee ja jyris nil lehmät tul vallaŋ kauhiestis sielt kaukaa sielt ihaj järver rannast .
EN: m .
EN: ja puistaha ne laskie noin , elä , onhan tuol rannassaki noin tappanu , teltassaki lapsieki .
EN: joissaim paikos .
EN: on sekij julmaa eiks ‿o .
EN: oool eikä marjas tohli juur ollakkan ‿ihan ‿ukonilmal vaekka ehä sit suojaa misseän ‿om muk kuiteŋki .
EN: jokamies ‿aena lähtie .
EN: se tul ovest vaa ja , poltti koko talo .
EN: vesjakaal .
EN: m .
EN: on sittej jo vuosia .
EN: maan tasalles se poltti se .
EN: voi kauhie sentä .
EN: sit ‿om monellaist olemas .
EN: mut jos se nooŋ kuivana oikee , lyo ni , mut ne sanuu et se helpottaa vähän sitteŋ ku se saa satie .
EN: kyllä ne halkee ja sitten teä päijänne halakasie , ni et s ‿ei monasti ,.
EN: ja sitten tuossa oŋ kirkol semmoe joka , pitäs vähän ‿esteäs sit , ettei se niŋ kovastit tulis toho .
EN: jos ne pölkeä niit rakennuksijaaŋ kun nyt ‿on uusia joka nurkka täynä .
EN: no olen täl suunnalhan neki on täs .
EN: mikähän sekin ‿ookeen ‿oŋ ku se menii nim mahlottomastiv vastakkain se om mukava kahtellan niitä .
EN: no punertavat .
EN: vähän saman ta , näköiset kun satieŋkaari .
EN: saman näköisethän se vähän ‿o .
EN: näkie .
EN: ne sanuu että sillom pohjammer , lainehtii .
EN: kyllähän niill ‿ol kaikkija semmoe mutt ‿em minä oekeen ‿on niist selvil .
EN: niin ne tieteä seŋki .
EN: no em minä sem paremmin tielä .
EN: tottahan ne , paremmin ne vanhat ties kaikki .
EN: kyllähän ne kahtel , kaikkia .
EN: ku ne paremmil luonnost tieteä .
EN: se vestimummikin ties kaikki luonnost .
EN: kyv , niiŋ kun se ‿oj jo , salam peäl .
EN: vanha ihmii panie merkillet tost luonnost .
EN: kylhän ne talavej jälkien sanuo kesästäki .
EN: ja kesäst taas sanuo tal , että talvi tulie muk kun ne nyt ennust ‿et tulie huono kesä kun se ol nin , muka ni hyvä se talavi , ja sato vähä .
EN: kyä se nykkin taas sataa .
EN: miŋkälain nyt ‿olles se heinaika .
EN: ja kyllähän nyk kaikki kasvaa kauhiestik kun noin tuorretta o .
EN: mutta miŋkälain nyt ‿olle heinaika sitte
EN: kun teäläkin ‿o semmoset vehkeet että niit ‿ei pannak keppii .
EN: ne täytyy olla ihar riima kuivia jotka , paalataan semmossiin suuriin tämmössiin .
EN: narujeŋ kans .
EN: nin siiŋ koniess ‿on semmoe joka , nyörreä ne .
EN: ja jos ne om pikkuseŋkin tota , tuoretta niin , ne perskahtaa semmosiks .
EN: tielätteks työ mitä perskahtaminen ‿o
EN: no semmoseks , että niŋku hometta tulie .
EN: no ei sit ‿elävä vois syolä .
EN: se kuolie jos se pal sellaist syö .
EN: se täytyy niŋ kuivata .
EN: yks vainio kerraŋkim män ‿iha hukkaa .
EN: kun ‿ei , kun , ei lakannus satamast ‿ett ‿olis kuivannu .
EN: siinäkin ne sentä on tehnyk kauhiast vahiŋkoo ihtellie .
EN: ennev vanhaan ‿oŋ kepit niv vaekka nyt ‿on , huonompkiŋ kesä kun ne pannaaŋ kep , hyveäŋ keppiin ni ei ne mätäne .
EN: mutta neä hukkas kepitkin tykkäneä ja otti niŋ kauhiaŋ kalliit , vehkiet , mihkä ne , paalaa ne heinät .
EN: ne niput vieleän sitten sinne , navetam parvelle ja sitten siel ‿on semmoem mukava , vehem missä ne ruukataa .
EN: no ee ihaŋ kuiva o ja siteŋ ku ne murtuu , näist murtuu osa se paras hetelmä , murtuu poes .
EN: kun ne köyhiteän ni monieŋ kertaan niil , koneil , enneŋkö ne ‿s , saa sihip paalii .
EN: kyllä ne sittem mut kun s ‿ei ol lypsykarjaa ni s ‿ei on niv vaaralliist siin ‿ei op pal kuv vana väliij jäljel .
EN: mut lypsykarja jos ‿olis ehä se lypsäs kun ‿ei se saes siit hetelmeäkän ‿olleŋkan .
EN: sinnehä se peltuoj jeä .
EN: ne om pöllöttännyn näetä neä tekie aena niitej jälil .
EN: min ‿em muistas sit ‿oekeeŋ kyllä minä sit kuullu on , mitä se on oekee .
EN: niiŋ kyllähän ne jostaen niistäkim puhuu .
EN: mut ehän nyt ‿eneä lumtalvii om moniev vuotien ‿ollu oekeeŋ kovaa .
EN: kun ne ennust nyt muka huonuo keseä .
EN: että muka sataa .
EN: mut ei nyt vielä .
EN: mut ‿onhan se nyt nin ‿ahkeraa satanu .
EN: kun nykkin sataa .
EN: niiŋ kum pohjatuul ‿on nin sillohan se tieteä kum pohjolast päin tulie ni se oŋ kylymeä .
EN: itätuulhan ‿o lämmint .
EN: sillon ‿aena kun ‿iläst puhutaan ni sillon ‿ol lämmi .
EN: kum minä siel kunnalliskotiss ‿olin ne aena puhu siit ‿itätuulest mut sitte se kiekkaski sen tuulem pohjosie .
EN: ja kun ne sano että kum marjaŋkuu syntyy , pohjatuulel ni sillon ‿on , sanok se neljä viis viikkuo sik kylymeä .
EN: ja , nyt se kae ol , kaikeŋ kevättä .
EN: kum marjam päivä on , se kuu syntyy , pohjatuulel .
EN: m .
EN: m .
EN: no eik se iläst tu
EN: joka pohja , pohjolast tulie .
EN: tuolt päe .
EN: kyllä itä aena lämmin ‿o .
EN: ja etelä .
EN: kyl pohjoeŋ kaekki kylmemp ‿o .
EN: ääei se o ne o ukompilvi joka tuo äkkiä ja sitten , se nousie tota kyllähän sen näkie koska se nousie .
EN: no musta .
EN: kun tält suunnalt ‿on nykkin noussun ni , si , ku ne ukom , nyt näenä pyhinäkin ni oŋ kauhiam mustana toi , ukompilivet .
EN: m .
EN: oonhan niit semmosiakim pilviä , taas poutapilivet .
EN: noen silii , taivas silii niŋ kyl ne ei sala .
EN: kylhän sen tieteä .
EN: näkiihän sem pilvist ja sitteŋ kaikim puolin se rasittaa , ihmiist .
EN: kylhän sem pilivist näkii .
EN: näettehän sen nykkiŋ kuŋka se vet harmaaks koko maalima .
EN: m .
EN: taas ‿ukompilvet ni ne om mustia julumia .
EN: mu nyt ‿ei puhunu ukkosest mu nythän tieteä ton ‿ukkoseŋki nehäm puhuu sen tos ratijos .
EN: että ukkoist joka puolel .
EN: ennen , juhannustakim puhuttiin ‿ukkosest , nyt ‿ei puhuttum miteän siit .
EN: nyt ‿ei o ukkoist täl kertaa aenakan teäl .
EN: kyylhän se ku se menie maata myöle .
EN: ja haisie niin sillon se tieteä saletta .
EN: ja semmooŋkin ‿oŋ , että kul lehmä tulie , mehtästä sill ‿on täs näi heinä , se tieteä saletta .
EN: ku se mehtäst tulie .
EN: ja toi , amalia sano että kun sammakko leikkaa , hammastaam purie ni sillon tulie ,.
EN: ja kun sammakko om musta nin sillon niŋ kauan ‿aina sataa .
EN: muk ku se vaalenie ni sitten ‿ei sala .
EN: ni .
EN: sammakost minä usiestik kahton noi että koska tota , poutaa piisaa .
EN: meniehän niit tonnel lähtiesieŋki .
EN: nehäv velem puhlistaa .
EN: sammakko .
EN: no , se joteŋkin sen , myrkym pois siit , ottaa .
EN: nin ne ainakin sanuu .
EN: oohar rumppisammakkoki se om musta .
EN: ku ne siin ‿oikeen tota , kurskuttivat siin , lammikos .
EN: ne ‿ol ‿yht , niŋkuŋ köyttä .
EN: onhan se iljettävähän se o .
EN: kaikkija niit ‿on olemas .
EN: on .
EN: no sehän ‿on semmoim musta , niiŋkum , pikkuin tommoi .
EN: nehän ‿ennen niiŋ käyttikin ‿että ku , imi pois vere ni ei hampaat ni särkenny .
EN: ne pit sit ‿oikeen noin jossain , arestis .
EN: m .
EN: semmoist ne ennen tek .
EN: niin ‿että se imi pois sev veren noin nin ‿ei sitten niŋ kauheesti hampait särkeny .
EN: kai ne tähä ikenien se , ehän se muuten ‿olis siit saanu .
EN: kaikellaisia konstija niill ‿ol .
EN: ei .
EN: ei tota , ei se tartum mihikkeä .
EN: se menie menojaam mut ‿ei se ihmisellem miteän , välijä ii , jos ‿ei ihmii survos sit .
EN: onhan niit , ohan ‿etanoitaki joll ‿on sarvet .
EN: kun ne sanuu että näytäs sarves ‿oŋko huomena pouta .
EN: näytteä se semmosep piikit tulie sielt .
EN: m .
EN: o .
EN: eei ne om muita elävie .
EN: että ne ensin ‿on siin ruŋkos täs keskel ja sitte ne vihlo ja viime menie lalavoi .
EN: ne nielie nin tyystin ne .
EN: kaikki ser ravinnoj ja mehum pois siit puusta petäjäst .
EN: se puhu täs keväil sillä lailla .
EN: keskeneän ne , metsäherrat .
EN: että ne ol keskel puuta ja sitten siit ne nousie lalavaa .
EN: ainahaj jotaiŋ kiusaust ‿o .
EN: nois kaikis puissa niŋŋun nois , kasvissaki .
EN: joissaem paikos .
EN: ooo .
EN: oo ja sehän , vietävä elävä on se semmoim pikku joka semmose , kauhian , pihinäm piteä ai jumalaŋ ku se purie kuite .
EN: no sehän ‿o hyttöi .
EN: elehvantti sano hyttöseks , miehestä mutta , neä on , hyttyseks , elehvantti sano hyttyseks .
EN: ohooon .
EN: nii , niit ‿on nykki noit , kärpäsie jo tos .
EN: mut ‿ei siel niŋ kauhiest niit nyt viell ‿o .
EN: ei .
EN: en tielä .
EN: ja kun ‿ei teäl nyt ‿ok keteäl lapsie eikä semmossie .
EN: ei to makaa toi lassikin tuol konttuoris .
EN: teäl makaa toi yks poika vaan se nuoremp .
EN: ja minä , nukun tuol keittiö .
EN: kas kun ‿ei se likka ot tullukkan nyt tänne .
EN: ai .
EN: ku se aina päiväl tulie .
EN: auriŋkost , sen tieteä .
EN: no ne pan sen nim merkil .
EN: neätteŋ kum minä aamullakil läksin täst mänien tonnen nim puol viis , nyt se , nyt se nousie siin , ennen neljeä .
EN: ennej juhannust nin nous tuolt kum minä kerra heräsin nin ‿aikasien ‿ylös ja minä aatteli että hyvänen ‿aeka ni , sitten se kello rupes tulien neljä nin tuolt ‿auriŋko tul .
EN: m .
EN: no em minä sitä tielä .
EN: mutta minä olev vaan täst kellost ja auriŋkost kyl minä auriŋkost tielän .
EN: puol viis se oj jo korkial .
EN: ja kum minä siel kunnalliskotis kahteliŋ kun to , ku sev vastapeätä noin , aijjai ku se polttaa jo ky kevääl nin ‿aikasie .
EN: ni se , noi se , aina noi , noi se tul ylös .
EN: et se tulie ihan silimis ylös sielt mu , mehtän takaa .
EN: sitteŋ ku se peäs ensin sev verra et se syrjä tul näkyvii .
EN: nin s ‿ei kauwaŋ kestänyk ku se ol ‿yleäl .
EN: se om merkilliin too auriŋkoki .
EN: ja tännekkin ‿aena iltaauriŋko laskie toho .
EN: ja aamuauriŋko nousie .
EN: em minä sitä tielä .
EN: em minä sit tiä ˀolleŋkan .
EN: no kyllähäm myö se tiel viel nytki .
EN: kun se , ton noil laskie noiŋ kirkkaasti ni se om poutaa mut kun se , aamuauriŋko nin se , tieteä saletta .
EN: piteä se .
EN: se ruskottaa mut sit se lakkaa ja rupie satamaa .
EN: no herättihän se aina silloiŋki jo , kukollaulust sehän nyt ol jo sillov , puol viilen ‿ajossa sillon .
EN: ja kolomeŋkin ‿aikaa .
EN: m .
EN: onhan ne .
EN: no sehän se juur ‿ol että ei suŋkoa ne niŋ kauheest voinut tehlä .
EN: että voimahan se , niissäkin täyty olla .
EN: no puol vi , puol kuus teälläkin se kello soi .
EN: taikka puol kuus täyty mennäm minu , kum minä nuor ‿oli .
EN: ja viilelt se soi .
EN: m .
EN: ja sitten toi , täss ‿ol vileenil leena joka kuol nin se sano että hänn ‿o , puol ‿yheksän soi lepooniŋ kello , illal .
EN: mut ‿ehäm minä sellaist muistakka .
EN: lepoonis se kello .
EN: se ol talo se lepooni .
EN: nin ‿illal niij ja sitten sano että järven takat täyty mennäm missä hyö asuvat .
EN: ja aamul puol neljä .
EN: no ee mutta milläs se jakso
EN: se sano että hän ‿ol kontillaa vähän ‿aikaa tal , yosylämmenä ja suri kauheesti niit lapsia ja sitten sit , toimientuluu .
EN: m .
EN: men ne teäläkiŋ kuulema .
EN: mut ‿em minä o ollus sie mutta tuo meiläm mies , että ne olvat sillon täss ‿ol pehtoor oekee lahtine .
EN: nii se se vei aena lyhly sit sinne .
EN: ne rupes sillek kiruamaa ja haukkumaan ‿että mitäs sä maatem met että tus sinäkin tänne
EN: miehet toiset kun ‿ol pahoja .
EN: niŋ ku se men maatek ku se vei vaa lyhlyt sinne .
EN: ei , ei olluk ku se ol oikia pehtuor semmo et se vaaŋ kirjampituo pit .
EN: on .
EN: ratijass ‿on ‿olluj ja sitten tos kivistös .
EN: siell ‿ol vaŋkivyöräl , että vaŋkiakiŋ kuljetettii heikkiläs siel ‿osolas .
EN: niin se että vaŋkia kuljetettii .
EN: se ol se joka niit kuljetti .
EN: mutta niill ‿ol putka ja ne ol siel ja taas vietiin toisiem ,.
EN: vissiin noiŋ kun niit linnaan taikka kuiŋka vietii että niit .
EN: m .
EN: no hy , hevosen sai aina koska vaa , ja ruokaaki huonuo ruokaa ne laitto .
EN: minäki haim maituo ennel lapsena sielt , kum ma kotona oli .
EN: mailost tehtiin sit kastiketta kummatust mailost .
EN: ja ruisjauhost .
EN: mihkä kukim pyys .
EN: vissii .
EN: ja , mihkä saakka kukim men nim , jos si , vaekka sinnem meärämpeähäkkin saakka .
EN: no niit ‿ol ‿aikanaisia miehiä sit niit .
EN: enemmäksien ‿aikanaisia vissiin siir ratiassakin ‿ol .
EN: viis kuus kaikkiaa .
EN: em minä o ollu .
EN: mitä näiten saksala hevosten , kyllähäm minä näiten ‿on , kum mä täs nim monta vuotta olen ‿ollu .
EN: m .
EN: kymmen toistakymment hevoist ni ja viel varsap peälle .
EN: kyllä täs ennen ‿ol paljo .
EN: kermav värisie .
EN: niitäkän ‿ei o eneäm misseä niit hevosia .
EN: ol ensiv vaunutkin semmoset pa , jossa parihevoset ‿ol .
EN: ja sitten niill ‿ol semmoset , rillat jotki , joss ‿ol yks hevoi vaam mutta ne ol rillat .
EN: ja tavallisia rattait ‿ol norjalaiset rattaatkin ‿ol yhlet , mis se kunnallisneuvos yksin ‿ajo .
EN: mut sitteŋ kun se kävi po , aina tuol , paŋkil nin ‿aapel vei sit niil rillol .
EN: mut aapel istu kuskipeŋkil ja , kunnallisneuvos siel takan .
EN: ja sitten ‿ol vaunut miss ‿ol ‿ookee vaunuhevosetki .
EN: kun ne pappilaaŋkin ‿aina menvät , juhlimaaŋ keväil tuota vapumpäivänä .
EN: se pit hienoja kalaasie sitte hyvi harvon se vaa seurustel , harvat ‿ihmiset kenneŋ kans se seurustel .
EN: pappilas se käv ja sitteŋ koulul ku siin ‿asu opettaja liŋkreen .
EN: siihä miŋkin ‿äiten palvel .
EN: ne ol kauhiav varakkait ne molemmat kouluttivat ja sitten niill ‿ol lehmämpilot ja kaikki .
EN: et ne voi hirviä hyvin ne pit hienoja kalaasia näite saksala herrasväkieŋ kans .
EN: m .
EN: kun ‿äiti sano että jyryläss ‿asu niŋ kauhiaŋ köyhiä vanhoja ihmisiä kun ‿ei sillon ‿o , olluv vanhollakam miteä .
EN: ne tul aina sielt sitte hakemaa , kum pimijä tul .
EN: ei semmoin syntijä o .
EN: ei se ok silloŋ ku niŋ kurjalle ja vanhalle antaa siin ‿ol yltäkyllin niv vaekka kuiŋka .