Location: Urjala
ES: kylä oli , se retulaisen tolppa ja , ja taksvärkkiä tehtiiv vahvasti .
ES: kolmep päivää viikossa kaks hevosella ja kolmah jalkasi .
ES: ja aika viireltä ruvettiin töihij ja , kahreksalta lakattii .
ES: minäkin tein taksvärkkiä minä tein sinne ensiŋ kahreksan ‿yhreksäv vuatta sitä yhtä mittaa ja , seŋ kolmep päivää viikossa .
ES: ja ja ,.
ES: keŋkkipäivikh niitä sanottiiŋ kun , naistempäiviä oli suvella , kolmekkymentäkaks
ES: kylä hiinää kova vero oli mutta , kylä siinä vaam pärjättiij ja elettii .
ES: kylä se , .
ES: kauhee hommaa ja touhuaa ja , ja vihaneŋ kans ‿oli jolsei vaa hyvin tehty .
ES: kylä se oli semmone .
ES: no , ooli siinä , kaik siinä kaks kolmettoista hehtaaria , viljelyhmaata .
ES: ja mettää sai talom mettäst ‿ottaas sitte , polttopuut niim paljo kun tartti .
ES: ja mettälailuun ‿oli sitte eläville että sai mettässä käylä .
ES: juu .
ES: ja semmoneŋ kontrahti sitten ‿että , jolle niitä , vuakria täyttäny kylä hiinä kontrahti oli .
ES: niin sitte , tuamaana ylös ja maariana pois .
ES: ei siin ‿ollus sem pitempiä haŋkkimisaikoja .
ES: mutta kun ne ehlot täytti niin ‿ei kylä siinä ollas sai .
ES: muta kylä se sittem menikiŋ kanh niin ‿isä ,.
ES: se oli isän , ikänen se kontrahti vaaj ja isä , kuali ja , sittes se otti sem pois .
ES: seŋ ko , sen talo .
ES: sittem me joulumme kaikki , sittem miŋkä jo yks , yhtäällem miŋkä toinen toisaallej ja ,.
ES: minäkin ‿olin siälä , .
ES: kylä minä siälä töissä kävim paljo sitter retulaisen ‿aikana , oikeem paljo min ‿olin siälä etumiähenäki .
ES: mutta , ei sitä ol , ei sitä kestänys sitte .
ES: ja sittem minä menin , olin , tonnet tonner reposaaren , yhtiöllem min ‿olin tukkipomonakin ‿yhreksäv vuatta .
ES: ja se olikim mulle , iso helpotus sin ‿aikaa minä saiŋki huilatak kum minä siäll ‿oli , ja kylä minä siällä viälä olisin saanu ollav vaikka ,.
ES: niim min ‿eläkkeellä min ‿olisin ‿aikaa olluk ku m ‿olisin ‿ollum mutta , kun , ku ma ostin täm maa .
ES: se ei se parantunus sitte .
ES: sit täyty tähäj jä , tulla .
ES: tää on ‿ollus siinnä vähä yli kolmekkymmentä vuatta kait tää , tää maaala .
ES: no , kotoni maita täss ‿on ‿enemmäp pualet .
ES: kyä he ,.
ES: sillom mentiiŋ kolmelta .
ES: täyty mennä aikasis sinne .
ES: kolmelta mentiir riihelle .
ES: ja sittes se , riihi tapettiin sittes sillä laill ‿että se saatiin siks kum päivä tuli , riihet tapettua ja , sit toiset ‿eloo niittääj ja , ja , toiset miähet ja toiset , riiht ‿ahtaan taas kun ne kuivattiiv viljat riihissä .
ES: sirpillä , sirpillä leikattii .
ES: sirpillä leikattiiŋ kaikki .
ES: kylä retulaisellakil leikattiin nii ,.
ES: ja joka paikassa , sirppipeli .
ES: sirpillä niitä , leikeltii .
ES: ja varstolla tapettii .
ES: huhmittii .
ES: niin se varstoilla tapettiim paitti , rukiip pantii , riihessä ne kuivattiir riihem parsilla ja , sitte , ruki , ensin , ja sitten ne lyätiin seinään ‿ensin sitä lalvaa monta kertaa ja yks ‿oli seinääl lyämässä ja sten ‿oli semmone häkki , jonka häkim päällä ne sitte hakattiiŋ kepakoitteŋ kans .
ES: ja sitte noje , noi kaurariihet hakattiiv varstolla .
ES: ja ohrat .
ES: varstajeŋ kanh huhmittiiv vaa .
ES: ei niit ‿ollu ,.
ES: ei täällä retulaisellakan ‿ollup peltoo , kais siihen ‿aikaaj juurr ‿enempää kum meil ‿on ny .
ES: se sitä teki .
ES: se kuakitti siinn ‿oli sentääŋ kuakkamiäh poikinensa
ES: ja kylä rahaa meni paljo mutta kylä siittä tuli sittes sittes siinn ‿oli jo , niin siinn ‿oli kaksataa hehtaaria sitte jo yhteen ‿aikaav viljeltyä maata .
ES: mtta sit to kun toi jokikulmakin ‿oli kaikki sillä .
ES: koko jokikulm ‿ei siäl ‿ollu yhtääm muuta tää puali jokee se oli kaikki retulaisem maata .
ES: tehtiin taksvärkkiä .
ES: kylä se semmosta kovaa aikaa oli mutt ‿ei sitä siihen ‿aikaam piletty kovana ni , mutta joh nyt tulis semmonen ‿aika niin sanom minä ett ‿ei , ei kukaa häntä läpäsis siittä eikä tekis .
ES: mutta siillon ‿oli niin ‿ei se oli miälihyvillääns sinem meni .
ES: niin ‿oli kyyllä niim meilläkin talkoop pyhinä pir se o se oli pyhänä se elo , talkoo .
ES: niill ‿oli niim paljo sitä väkee .
ES: ja kun se , se väki oli sillon nii halapaa
ES: hyvät ‿ihmises sentää , mutta , kun sai tehlä , sen sai tehläk kymmenem päivää enneŋ ku sai ruishehto .
ES: mutta saako , mitäh ny
ES: ei , se , ei , ei mep päivääkä kun sen saa irki .
ES: sillom minäkii sittes sillon ‿ensiŋ ŋum minä , siinä oliin souvvarina niin , olin tolla jänttilässä , päiväläisenä sittej ja ,.
ES: ostin siältä rukiit sitte ja aina ke , .
ES: mum meni ne kaikki tilini siiher rukiisii , .
ES: ei sil ‿ei jos se olis tämmönen ‿aika sillon ‿ollun nii aijjai .
ES: minä olisiŋkim miljoonamiäs kylä minä töitä tein niiv vahvasti että , .
ES: mutt ‿oli , oli , oli huanoo aikaa sillon .
ES: muta ei sitä , miksikän ‿otaksunu .
ES: kun ‿ei ollup parempaan tottunu .
ES: niiv viikatteella niitettiiv väärävartisilla .
ES: kyllähäm minä monta päivää vetelin seŋki kans .
ES: semmonev väärä varsi oli , ja , ja sitte , ämmät haravoitti käsiharavaŋ kans ‿eikä seipääseem pantu rukoi .
ES: muta see oli , mailman ‿ihm ‿että niitä heiniä söi kuv väliin sato viikkokaupalla ja ne heinät ‿oli luakona siälä muta ne koottiiv vaan taas .
ES: ja takkavittalla kannettiil latoo .
ES: semmonen ‿että kun nykuaikasen , ton , raktorikuarmav viä ei olih mahtunuk koko latoon ne oli niim piäniä .
ES: kylä minä monta päivää niittelin siällä niitteŋ kans siällä ,.
ES: ja etumiäh niitti lujaa , romensi .
ES: no kaikista ma , maaniittyä oli paljo .
ES: kun ne kun ne oli kaikki noi , kun nyk kö on , peltona ne oli maaniittynä .
ES: eei , peltoja olluk kuŋ kolmes semmosta lappua oli , nurki .
ES: ei tupasaaressakan ‿olluk kuŋ kolmep peltoo mutta , tota maaniittyä tota , lammasojan vartta oli pitkä matka .
ES: kylä se oli .
ES: jos , jos , jos , sen ‿aikanen ‿ihminen tulis tännen ny , niim mitääs se sanos
ES: kun ‿on , meiniŋkit ‿ihan toisa .
ES: ohooja
ES: minä olin ‿ittekkiŋ kaatamassa kaskee .
ES: tolla , tupasaaressa niitä oli kakskin semmosta kaskipeltoo .
ES: pernoita kasvattii .
ES: sem poltoj jälkee .
ES: kyntääs se sittet täyty myllätäj ja kuakkiak kun se ,.
ES: ruis siihen ‿ensimmäiner ruis , se oli oikeen se kuulu , kaskeer ruis .
ES: ja kasvoki vähä kauheesti
ES: totta kais siin ‿oli se tavaton tulimulta , .
ES: kun se hakattii , puuk kaikki siihej ja sittek ku ne siinä kuivi niin sit poltettii .
ES: ja sillai nee pellok kaikki ennen tehtiij ja sillähän niitä tonne , mäkiiŋkin tehtiinkin noihiŋ kivisiim mäkiiŋ kun , se kaskeks tehtiij ja siittä ruvettiin sittep peltoo viljelee .
ES: ei siihen ‿aikaan noi paraat maat noi tommoset , mutamaat ja semmoset , ei ne , ne oli , ne oli hulttiomuulev vallassa ei niistä mitään saatu .
ES: mutta sitten , sittes se ni , om parantunup paljo , mailma om parantunu hyvi .
ES: ja oŋki hyvässä kunnossa ny .
ES: ei sitä sovis sanoo em minä kummiŋkam moiti .
ES: eikä pääsek kaik kukaaŋkam moittiin sem pualesta .
ES: ja sittes se , annettiin sitte kuivaa sitten ,.
ES: niin ‿ennen toukoaikaa sittes se poltettii .
ES: pantiin ne oksat siihen sitten niŋ kun ‿äkeem piikit .
ES: se silottiin ‿oikeen sillai ja sittes sitä , ha , .
ES: sillä sillä krohnattiij ja kylä hillä ajeltiim muitakim peltoja stev vanhojakim peltoja sillä haralla .
ES: ei sillor rautaa ollu ,.
ES: sahrakkin ‿oli puisia vallan ‿ei niissä ollu , .
ES: semmosep puukynnet semmose ra , pikkuset raulat ‿oli kärjissä puitteŋ kärjissä .
ES: ei sillon ‿ollu , .
ES: ja minäkim minä muistam minä olin silloj jo , aikaa rippikouluŋ käynyk kuŋ kotiokkin ‿ostettiin sitter rautaaura ja sitä ihmeteltiin sitten ‿että , semmonev vehje .
ES: mta sahraiŋ kaah vaam pukastettiin niittem puusahraiŋ kanh .
ES: semmonen , noiŋ kun neliskulmasia niŋ kun ntä vanhanaikasia äkeit ‿oli nii , puupiikit niiss ‿ensin ‿oli mutta ster ruvettiin tekeer rautaäkeitä pantiir rautapiikit .
ES: ja , niillä sitä sittek krohnattii .
ES: mistäh niit ‿oli .
ES: se tehtii .
ES: se tehtiin ‿ettei sinne eläväp päässy , sitte .
ES: kun se kylvettiin se ,.
ES: se , siittä tuli semmonem pyäli sittet taikka semmonen , pelto .
ES: kylä niitä semmosia ailattuja oli paljom mutta ne on , .
ES: oi ,.
ES: ailaksia haljeltiij ja , seippi , seipäät ‿otettiij ja , pantiin , seipääk kakh rintasin ‿aina lyälen , aika taajaa .
ES: mettässä haljeltiin ‿ailaksia oikeem paljo kuusisista ja männystäkiŋ kans .
ES: kakh miästä veteli kirveeŋ kans halki , toinen ‿elellä ja toinem perässä .
ES: ee , em minä muistas sen , sen eemälle .
ES: niiŋ kylä sitä semmosta aitaa nykkin ‿oli viä kylä minä sem muistaŋ kum puita kaalettiin siittä lin , rajalta kur rajaaitoja tehtii .
ES: tollahan sitä oli tolla kokkolaistem mettässä paljo semmosta sortoaitaa se oli sortoaitaa .
ES: mitäs , ennen ‿oli mettä nii hulttiont ‿ei se miŋkän ‿arvost ‿ollum mettä sitä sai , kaataa , miŋkä vaa .
ES: kylä oli .
ES: ja nys se rupes taah jauhaa .
ES: ja nyt toi mum puheeni meni taas siihej jo
ES: no , on sitte , enempi kun neljäkymentä vuatta .
ES: minä olin ,.
ES: kolmev vuatta min ‿olin ‿yhtmittaa tein suutarintyätä .
ES: mutta stem minä tulin semmoseks ‿ettem minä kestänykkäm mur ruumiini sitä , .
ES: satulamaakarintöitäki minä teim paljo minä teir retulaisellekkiŋ kaikki kaulamallokkij ja semmoset .
ES: ja ,.
ES: ei mulla tyättömyytt ‿olluk koskaa
ES: kylä mun siittä hyvä oli jos , jo , johh ‿e muuta tyät ‿ollun niim minä rupesin suutariks siittä tuli sitä tyätä taas ‿yhtäkkiä niiŋ kauheesti että , .
ES: no kylä s , eei , ei koneit ‿ollun niin ,.
ES: kylä meillä semmoneŋ kone oli että hillä tikattiin semmonen , ompelukonem mutta , kylä se sittekkin , muut tyät voitti .
ES: täyty , joulun ‿esilläkin niinn ‿ei olleŋkan saanum maatak kun ‿ihmiset hätyytti .
ES: keŋkiä ja saappaita , rasvanahaasta tehtiiv vaa , vahvoja saappaita ja keŋkiä .
ES: nyt ‿ei ny , nyt ‿ei niitä nää enää olleŋka .
ES: ne on , ne on ne oj jääneet , oikeen semmoset ,.
ES: kylä minä , .
ES: kylä minä suutarintyätäkin teij ja ostil lestikki ja , mul lestini hukkukin sittes silä lailla täällä joku miäs , teki noita , huapatossuja vanuttamalta .
ES: ja , ha vei multa kerran , oikeen ‿aika kimpul lestiä lainaks ja vei sen silkosen ‿uusia lestiä .
ES: mitäh minä siittä sittek kun ‿em ma enäät taas suutarintyätä tehny ja ,.
ES: ja sitten ne mu hukku ne , hävis ne suutariŋkalukkiŋ kaikki ei mull ‿olluv vehkeitäkän ‿enäät , .
ES: olavi vei ne kaiv viimesen naskaliŋkin nyk kun ‿oli .
ES: kintaita ja koipiaisia .
ES: koipiaisia minä tehin ‿oikeem paljo .
ES: semmosia , semmosia karvasia .
ES: et sinä nitä nähny o .
ES: se , tolla , tikataan , pannaam monta , kaŋ rohtimista kaŋkasta päällyskyttäsij ja sitet tehlääv vanetta .
ES: ja tikataan se nin taajaan sittek kun saalaa , se pohja .
ES: ja sittes siiheŋ kiverretään semmonen syrjä , ylös , että sen saa kiin neuloos sittes siihen , päällisee .
ES: ja sittem minä tein semmosiakiŋ kun nilikkaiŋ kaah mutta sukka tar , kum pantiin sukka sisään niitä minä teim paljo .
ES: nita teetettiin nilikkaiŋ kaas ja nastajeŋ kaas ‿oikeen ‿ett ‿oli niŋ kuŋ keŋkiä .
ES: minä tein niitäkin ,.
ES: tervattiin sitte .
ES: pari kertaa tervas ‿ei muuta , ei saanuj järki paljo tervatakka se katkes se kovettu niiŋ kovasti .
ES: eei ne vettä pitänyn niim mitäs ‿ei ne vettä pitäny eikä niitä pilettykäm muuta pak koipiaista pilettiin silloŋ kun , kun , toi oli ,.
ES: kylä , mulla oli viälä sotaaikanakin ‿yhlek koivet .
ES: toll ‿oli kans sittet tolla saarikom pransulla tolta välä kkilästä sill ‿oli kans , .
ES: ja min ‿olim meijerissä sitte ja , toi , myllymaa katteli ja nauro siinä muj jalkineitani ja sano että toll ‿oŋ kans samallaiset , saarikon , pransulla sano .
ES: kylä ne katto niitä kovastim mutta kylä minä niitä vaa , pilim pojaat meni sitek keväällä viäl ‿uittooj ja pani ne jalakaansa .
ES: ne oli kylä hyvät jalkineet ‿eikä , eikä palelluj jalaka .
ES: vaihkei olis , olis ‿uskonu että se oli niil lämmim mutta se , .
ES: kun se karv ‿oli päällä se ol lämmi .
ES: kylä minä monta paria sentääŋ koipiaisia , pilij ja teeiŋ kaah minä tein niitä ihmisillekkin sittek kun ne , toi aineet .
ES: lehmäjej jaloista ne tehlää .
ES: non nyljetään ne nahka .
ES: ja ne piitataan sittes semmoseks ‿oikeen , sem malliseks ‿ettei ne tartte sim muuta liottaav vaaj ja leikelläs sittes semmoseks , että se on niŋ kul lapatossu .
ES: neuloos sen sauma .
ES: ja sitten ne tartti tervaŋ kuseel liottaa , tervaŋkusessa .
ES: muuton ‿ei ne , pysynyk karva kiin ne liivastu .
ES: mutta tervaŋkusta oli ja mutta sta oli karvareill ‿ennen tervaŋkusta kuŋ karvaria oli muttei niitäkän ‿o enään nii , siältä sai ostaat tervaŋkusta .
ES: ku ne tervatehtaista tuatti sitä ne käytti siinnä kun nep pohjanahkaa teki ne kovetutti sillä , sen , sen sen sen , nahaan semmoseks ‿että siittä tuli kova .
ES: juu kylä se oli .
ES: o , kylä niitä viälä vähä nykkin ‿o
ES: semmosia .
ES: kylä minä niitäkin teeiŋ kloppinurkaŋ kanh niitä täälä .
ES: min ‿olin , min ‿olin tollakin tolla , pykälössä sittes siällä laukeelassa siällä sisarellani minä olin siälläkin ‿yhreksäv vuatta .
ES: ja , teimme me siä , teim minä siälläkin saunaj ja tallij ja , kloppinurkalles se te hakattii .
ES: kiviem päälle .
ES: pantiiv vähä , nurkkakivet .
ES: harmaastakivestä mutta kylä se kalliiks , tuli se oli , kallista lystiä se kivityä .
ES: kylä oli .
ES: no , sit , pantii ,.
ES: sem mitattiin sitter ristiin ‿että se tuli suarra se tartti ristiim mitataj ja sitter ruvettii hirsiä siihev vaan tällää .
ES: päälle .
ES: hirsiä hakattiin siihem päällej ja , ja ja .
ES: sem mitattiiŋ kulumasta kulumaan ‿että se oli aina yht , kumpaneŋki , joka , väli yhtämittanen se oli suara sillon ‿ei sillom mitääv viŋkkeliä eikä patupassia ollu .
ES: ja sittet tollai kun nurkkaa ylöh mentiin niiŋ k , pantiiŋ kirveh roikkuuj ja siittä kattottiin , meniko se suaraa .
ES: ei sillom mitääv vatupassia ollu .
ES: lat , laattia tehtiim plaŋkusta ja semmosista pinnosta se .
ES: tehtiin semmosek korkeep pukit sitte ja se tukki kiskottiin sinnep pukillej ja ,.
ES: se oli sittes se , mestari siällä , päällä , yli päällisahurina ja , toinen ‿oli alaalla veteli sitte sitä .
ES: aaika lailla se meni monta rakoo päiväissä velettiim muta kylä se hilast ‿oli sem pualesta nii .
ES: nykyaikastem pelien tykönä .
ES: ooli se huanoo , meiniŋkiä .
ES: tolla oli tolla tupasaaressakim pirtiŋ katto semmosesta kun ‿oli , toi ni , vaajajeŋ kans hakattu halki vaa , semmosia .
ES: ja sittes siittä vähä veistetty mutta kun , kun ‿ei ei sillon ‿olluk kirveitä eikä , semmosta kir laita kirvestäkän ‿että , sil ‿olis saanu .
ES: ja kylä se vetem piti sittek kun niit ‿oli , .
ES: aina saumam päällep pantiin toine ja , siin ‿oli semmoset varokkin sitt ‿ettei se päässys sivuttaiŋkaj juakseeŋ kun se , .
ES: kun se tota noin , sillai rep , repeemältä meni rikki .
ES: teehtiiŋ kyllä minä olen tuahikattookin tehny .
ES: pannaan ‿ensin semmoset , semmoset , piänet varakkeet ‿alles sinne , pi pitkin noin , rästäält ‿alaspäim pitkippäin niin taajaaŋ kum mahtuu .
ES: ja sittel levitetään tuåhet .
ES: ja sittep pannaam painot taas siihem päälles sitte harjalta kiiv veletään ne ,.
ES: on , .
ES: läpi pannaan niihim painoin sinnep päähäj ja sinne , pannaan tapilla siältä kiij ja sitte , .
ES: niitä painoja oli toista toisens kyljessä .
ES: kylä niitä on , niitä ov , .
ES: em minä tiä oŋko ennää mutta kylä minä niitä ‿t , oli .
ES: ja se oli mailmam pitä vanha .
ES: ei se , .
ES: ei se mälän , mätänet tuahi .
ES: kylä se oli .
ES: se lähtee , enne heinaikaa .
ES: veittellä piirretääv vaa ,.
ES: veittellä piirretääv vaaŋ koivuŋ kylkee alas ja sitte , siittä , kehootetaaj ja ei se tartte sittek kun sen , alkuun saa ja se menee nin ‿että kahahtelee .
ES: ja turvekkattoja kans tehtii .
ES: saunossakin ‿oli vallan ‿oli ensin , ne , varvut ‿alla ja sittep pantiin tuahet ja sittet turpeep päälle ja , .
ES: ei siä sem parempaa välikattoo ollukkan ‿eikä saunoss ‿ennev välikattoo ollukka
ES: muuta se vesikatto vaa .
ES: ja sitte ne kasvo mettää sinnet tuli puuntaimia sinnek katom päälle .
ES: suuria koivuja siälä kasvo .
ES: mutta kylä se lämpösem piti .
ES: tuahi ei , antanu ilmav valskaantua olleŋkaj ja sitte , turvep piti sem muutol lämpösenä .
ES: ei se , hu ei se hullumpi konsti ollu .
ES: paitti sauhupirttiäkän ‿em min ‿on nähny olleŋka , ei eei sit ‿o ,.
ES: paitti kylä , kylä lasip pikkasia oli akkunat ‿ei ne vallan ‿isoja ollu .
ES: eikä tuplia ollu .
ES: mutta ei sitä , ei sitä kukaa huanoksinu sitä elämää ne tyty siiheŋ kaikki .
ES: ei olleŋkaŋ kukaa , valittanu että , että pirttini oŋ kylm ‿ei kukaan niin san vaihk ‿oli niiŋ kylmäkiv väliin ‿että , hampaat helisi .
ES: mutta ihmiset ‿oli siihen ‿aikaan tytyväisiä ja , nii , mikäs se , sem parei oli .
ES: muuri oli tehty semmonen , sinnet tehtiin semmonel lovikin syvä lovi sinnes sisääj ja kylä niitä nykkiŋ kaiv viälä niitä semmosia o .
ES: suuuri tiilimuuri ja sitte ,.
ES: ja , su ja suariakim muuria kylä oli semmosia ettei olu hottojaka .
ES: mutta kylä se tiilistä tehtiin se muuri paitti , saunaŋ kiikaat tehtii harmaastakivestä .
ES: tosta , vaa .
ES: laakoja hajettiij ja siittä , valettiin se , syrjät ja , pruukia väliij ja sitte , seinäv viärreen , seinävviarrus täytettiin site , vähä , irki pantiin seinästä ja , hiakalla täytettiin ne seinnävviäret sitt ‿ettei se valkee seinii , niim menny .
ES: muta kylä nee sillä ja sauhu tuli sisääm mta kylä ne hyviä saunoja oli lämpösiä , kovasti .
ES: mutta kylä siä silmäk kirveli mutta ,.
ES: se oli juur se saunasa , sauhusauna .
ES: no , oli siä se pöytä ja sittep pitkäpeŋkki ja ,.
ES: ja peŋkit ‿oli ympäri , pitkäppeŋkit ‿ympäri huanee .
ES: oikee , aiika pualikkaasta tehlyp peŋkit .
ES: kylä tolla tupasaaressaki ne peŋkit ‿oli aiika peŋkit , ympäris ja sitte , .
ES: semmosia kaikellaisia tolppasäŋkyjä oli sittep pitkim pirttiä ja pöytä eikä mitäs siälä muut ‿olika .
ES: ei sitä eei siä eei siällä hetekoita silloŋ kaivattu .
ES: eei .
ES: nii , kerta vuateissa se pestii , juhannekseks .
ES: se oikeen sannaŋ kans kuurattii .
ES: oikeen se oj ja sittes se olikin ‿olevanaah nii haisi nii hyvältäkiŋ kun se oli juur pesty kun se ,.
ES: sannaŋ kaas sannaŋ kaas se lykättiin tehtiin ‿oikeen , .
ES: niill ‿oli semmosek kuurakkiŋ ku ne haosta teki kun , yks ‿istu siinnä päällä ja to , ja kaks lykkäs sillä , .
ES: mitäs siin ‿oli niŋ kauhee kura totta kaiv vuatineŋ kura .
ES: ja savikuapallakiŋ käytiim paljo savee silloj jo ajettiin niin , .
ES: eei se ollus semmosta kun ny eeei .
ES: lapsillek kummiŋki .
ES: ja , vähä siivottiiŋki .
ES: ja sillon ‿oli hyvä ruakakiŋ kaik kaikilla kylä oli .
ES: livekkalaa oli , oo ja , ja kiŋkku ja , sittel laa , lo noita laatikoit ‿oli monellaisia ja ,.
ES: kunnei saanukkam muuta kalestiv vuateissa nisusta sihen aikaaj juhanneksena ja jouluna .
ES: ja sitä joulua varrottiiŋkiŋ kaah mukulat vartos sitä kauheesti .
ES: ja olikij joulu nii
ES: kylä sillon ‿oli ja sahtia oli sittes ,.
ES: äijät ‿oli juavuksissa siittä .
ES: saunaan niin ‿eikä joulu ollum mikääj jollei ol saunass ‿oltu .
ES: vaikka , jos jouluaattokin ‿oli pyhänä niiŋ kylä saunaam mentiin sillo .
ES: silloŋ kylvöttii .
ES: ja , ja niin , ne , vanhemmat miähekkin niinn ‿ei ne nukkunu olleŋkaj jouluyänä .
ES: ne valvo koko yä .
ES: juu toussuttiij ja , ja mi , ja , ja,minä olleŋkam muistakkaŋ ku , montaa peliä toussuttiiŋ kummiŋkij ja sitte ,.
ES: puntattii .
ES: no toine , istuu laattialla ku tällää polvensat toho ja toine istuu siihem polviem päälle ja sit ruvetaaŋ keikkuuŋ kahlem pualeŋ kylä se hyviŋ kävi .
ES: sitä tehtiim paljo sitä toussumista .
ES: aamulla lählettiiŋ kirkkoon täältäkin tupasaaresta kul lählettiin kun se kuurelta arko silloŋ kirkommeno nii , neljältäkij jo lählettiim meneen sinne .
ES: hevosilla mentiiŋ kamitettii .
ES: kuurelta se alako .
ES: jouluki .
ES: ja sittek kun tultiin sitten ‿ajettiiŋ kilpaa kellä hyvä hevonen ‿oli se oli se oli onnelline .
ES: voi herra saatak kun sillon ‿ajettii .
ES: ja hevosia oli niim paljo täällä urjalaŋ kirkollakin ‿ettei , e , että täyty jo täällä liki lähtiä pitää , jäälät toisteŋ kii .
ES: ku ne kaikki sinnem meni .
ES: ja sittek kun tultiim mutta sittev vast ‿oli leikkiä kun ‿ajettiiŋ kilpaa .
ES: ei sillon ‿ollu autot haittana .
ES: niŋ kun ny .
ES: muttei ny hevosia okka .
ES: jaa on noi , noilla kuŋ kilpajossa käy niillä om mutta ,.
ES: eei eei , tavallisilla taloilla o ei oo , eikä niit ‿okkaŋ kun ‿e kolullakan ‿o yhtää .
ES: joulupäivä , juhlittiiŋ koko päiväj ja sitte , ehtoolla tällättiim maata , ei otettu valkeet ‿olleŋka .
ES: ja sitten noustiin ‿aikasit tapanim pitkiä puhteita valvoom me , ko ,.
ES: tuatiin tapanipuita pirttiin , koivusia suuria halkoja ja , .
ES: ne oli tapanipuita ne sitten ne suurep puut .
ES: ja ne kannettiij jo pirttiin ‿ennen ne oli muurin takana reilassa sittek kun , .
ES: tapani .
ES: no ei , eei si , eei sitä , niiŋ kuiŋkaan ‿otettukav vastaan ‿uutta vuatta minä kummiŋkam muistas sitä paitti , silloŋ kun , vuasisarat tuli täyteen niin sillon ‿oltii , kahrentoist ‿aikaan ‿yällä kirkossa .
ES: meiläŋkim plikat ‿oli em minä ollus sentääm mutta plikat ‿oli ,.
ES: jalkasip patikoittiin tästä , laukeelaan ‿yällä .
ES: ei sitä juhlittu uutta vuatta sillai .
ES: ja ne varakkiŋ kain ne taisi loppuaj jo siks ‿ettei niitä enään niim pitkäller riittänykkä .
ES: laskiaisena syätiil lihhaa .
ES: ja sorkkia .
ES: kylä laskiaisena oli .
ES: ja , papusoppaa keitettiij ja maitoruakia , ei pernoita syäty .
ES: ei parantunu ei ei niitä saanus syäläp pernoita olis tullup paisukkeita jos olis pernoita syäny .
ES: eikä saanu ämmäk kehrätä .
ES: ei , ei olleŋkaŋ kehrätty sillo .
ES: vai permantoo laastiin ‿yhtmittaa ja tuŋkio viätiij johoŋkiŋ kauvvaks tiärristimykseen ‿ettei kirppuja tullu .
ES: kauvvaks se viätiin ‿oikee .
ES: no kylä pääsiäistäkin sentään ‿aika lailla juhlittiim paitti se että , pitkäperjantai , oli semmone hiljanem päivä sillon täyty olla hiljaa kaikkie .
ES: sillon ‿oli aika lailla uskonto paremmassa vauhtissa ku se ny on sillon ‿oltiin niin ‿uskonnollisia kaans .
ES: pitkäperjantainn ‿oli eikä eikä pääsiäspäivänäkä ,.
ES: isävainaakin sano ettei hän , .
ES: pääsiäsmaanantainna pääsi sittev vähä kylääm mutt ‿ei pääsiäihpäivänn ‿eikä pitkäperjantainna .
ES: mh .
ES: mutta nykymaailman ‿aikaan ‿ei ne kysyl lupaakal lapsek kun ne menee mutta sillon ‿ei uskaltanum mennä ilmal luvata .
ES: joh meni niin ‿oli aŋkara selkäsauna elessä kun tuli takasi .
ES: kylä se oli .
ES: nii .
ES: no peijjakah niitä va , niitä kyttäämäss ‿oikeeŋ käytiiŋki ja , ne näkikin ‿em minä nähnys sentääm muta kylä ne jokkuut näki ku , putoh niiŋ kuŋ kertasäkki katom päält ‿alas ja meni navettoon silloŋ kulki ne noilat .
ES: sillom pääsiäisöinä .
ES: ja kylä ne , paljo niitä semmosia ihmeitä näki ja kuuli mutta , minä luulen ‿että ne ,.
ES: mitään näköjä .
ES: että ne pelkäh ni että niitten tuli silmii .
ES: ja pahensi toisel lehmä .
ES: että sai ,.
ES: vei omalle , lehmällees ‿onnee että se lypsi hyvi .
ES: jaa ettei niitte , noituus pystyny
ES: pantiin , semmonel loimi sen sen elävän selkääj jota ne pelkäs , kun ‿oli ruumisarkum pääll ‿olluj ja , vanha almanakka ja viikatep pantiin sinnes seinääj ja , .
ES: kylä niitä semmosia , noita , vehkeit ‿oli .
ES: kylä oli .
ES: joku oli se hevosta ste , taputelluj ja se , tuli niiŋ kipeeks sitte , se hevonen , siittä ja , isävainaa sano että kylä häm menee ny ämmänojalles sualat teettääm maijal ‿että se hevonem paranee että se on noiluttu .
ES: ja kylä siällä ne kä pitkältä matkalta ne ämmänojalla kävi .
ES: se oli semmonen ‿erinomanen ‿ ämmärrove että ,.
ES: kun se , .
ES: kun se , siällä , se , se se , keitti viinaa sillon , kun , oli se , aika jo loppunuk kun sitä joka talossa keitettiij ja , .
ES: ämmänojalla keitettiin sitä sitek kans ja , .
ES: keitettiij jälkeeŋkim päij ja , .
ES: vallesmanni meni sinnes sittej ja joku siltavouri sillon ‿oli ei sillom poliisia ollus siltavouriŋ kans ja , rupesivak kivestään sittes siällä ja , että missä ne viina , kattilat ‿o .
ES: maija nosti , hameensa ja paitaas ja käänsi perseens sano täss ‿om meilän ‿iisakin sakkapannu sano ja täss ‿on , käänsi etupualen täss ‿om meilän ‿iisakiŋ krooripannu sano .
ES: nimismiäs lähti poois .
ES: kylä se oli erinomanen .
ES: mutta em minä , em minä uskon noitiin ‿o olleŋkan ‿uskonum mutta kylä ne usko niihim paljo .
ES: ja kylä voi ollakkin niin , että joku voi pahentaa .
ES: sanotaan ‿että siittä tulee noita kuŋ kolmep pitkäperjantaita imee äiteensän niin sitet tulee noita .
ES: ei .
ES: ei se ,.
ES: kylä minä semmoseŋkim miähen ‿olen nähnyk kuŋ kokoh kärmeit ‿aina keväisillä ja , sano että häm panee liottaev viinassa niitä ja , sittes se o hyvää lääkettä se viina kun , kun sitä kärmeel lihaa liottaa .
ES: ja , oli kerraŋkin tappanuk kärmeen sittes se oli semmonen ‿ihamäki .
ES: ja , pisti sen taskuunsam mutt ‿ei se ollukkaŋ kuallus sittes se meni johoŋkin torppaaj ja , se istu siällä ja se kärmek katteli sen taskusta ja se se ton , isäntä sano si että herra siunaam mikä sun taskussas ‿o .
ES: ihamäki katto sano kas ‿ei se kuallukkan hano kum minä tapon sen sano ku ma , siittä tehleŋ kärmevviinaa sano että se on nii hyvä lääkes sano että , kuŋ kärmeel lihaa liottaa viinassa sano niin se o , kaikkiem parah lääkes sano .
ES: kylä sitä om mntaa laija uskoo ollu .
ES: sama miäs juur kum mullekkin sano , kum minä , olin siä sikaa lahtaamassa ja sittes se , sano ette hän tukkaŋ katteleen sano että , kun hä , hän , tiätää sev veren tyreennyksen ‿että häm mu , hänem muistuu ne miälees ‿ei tuv veri .
ES: minä sanon tus surutiv vaaŋ ku ma valtimoŋ katkaseŋ kylä se tulee mutta , se pelkäs kai , sillä se semmost ‿ette se tullukka .
ES: eŋkä min ‿om muuta kuullus sanovan selläi kun sano että häll ‿o , että hä , ei tuv veri ku han kattelee ku häm muistaa ne verentyreetyssanat ‿että veri tyreentyy .
ES: eehee , e .
ES: ee , em minä niistä tiä em min ‿ok kuullun niistä mitää .
ES: kyllä minä sitä oleŋ kuullu , palijo .
ES: että olis niŋ kuŋ kylymää vettä juanuv vaaŋ ku se meni kun se maka nukku ja se kärmem meni suusta sisää .
ES: ja se oksensi sittes sen , kärmeen ‿ulos .
ES: mutta la , o , sekin ‿on niin e , e e , ei se om mun näkemääni em minä tiäs sitä toleks mutta , om puhuttu meinaa .
ES: niim mitäs sitten ‿oŋ ki , sitte , sittet täyty mennäl lääkäriin taikka sittel leikatap pala pois siittä .
ES: kylä ne leikkah palam poiskiŋ kylä se pisti , pistäny om montaaki , kärme .
ES: ja kualikin nykkin tänä suvena oli sanomassa just , kärmeempistoon ‿yks laps .
ES: kylä se ,.
ES: kärmep paitti em min ‿ok kärmettä koskaam peläänny .
ES: ja , aina kum m ‿oleŋ kärmeen nähnyn niim pakoon se menee ei se päället tu .
ES: ole .
ES: eŋkä yhtään ‿asetta haem muuta sotkev vaa .
ES: em minä ,.
ES: em minä , em minä kärmettä pelkää em minä olleŋka niŋ kum moni pelkää kärmettä niiŋ kauheesti .
ES: muta pakoon se aina menee .
ES: ei se , ei , ei se päin tu .
ES: niim mutta mikäs se mustakettu ny oli se oli semmoneŋ kuv valasi y , niŋ kuv valkee sitte , tiämmä , sitte , yällä .
ES: kylä minä siittä oleŋ kuullup puhuttavan ‿että niit ‿oli semmosia että , kun sen sai niin sitte ei tarvinnum muuta valoo kun sen , huaneeseev vei se valasi .
ES: se mustaŋ ketun nahka .
ES: kylä on , semmosiakin ‿ollu .
ES: no ee , m ‿ee oo kylä se , niin satimella milläs ‿ei ennem millään ‿ei ennen niim pyssyjä ollukka .
ES: satimeen se saatii .
ES: ja kylä ne ,.
ES: kylä toi ruskee kettukin ‿ov väliin satimeem mennu ett ‿om mennyk ku , .
ES: eikä hän , arvanum menäk ku s ‿oli vihanen siinnä ja , hänen täyty kotoo apua mennäh hakeen stem mentii ja hakattiin se siinä kualiaaks .
ES: se tullee äärettömäv vihaseks siinä ja , .
ES: sill ‿on suuri suu ja sitte , pahat hampaat .
ES: em minä ,.
ES: kinturilla minä otiŋ kaas , niitä minä saiŋkim mettäksiä vähä hirveesti .
ES: väliin ‿aika kimpun toin tolta retulaisem perämettältä .
ES: pikkupoikana .
ES: kylä minä mettästäny ole sev verta , ei mula , em minä pyssyill ‿om mettästäny .
ES: ei täällä em minä tiälä oli , joo , noi luatov veljekset huhlissa .
ES: ne oli mettämiähet sirolan ‿erkkivainaa oli ja hyvä .
ES: se oli hyvä pyssymiäs .
ES: ei se tehny turhaa reisua mettään ‿olleŋka .
ES: mtta niitä olikin ‿ennem mettästäjiä niitä kulukikin tolta kalvoolastakin ‿oli tolla , tupasaaressa meillä niinn ‿oli korttiaria kaks miästä koko syyskaulej ja ne mettästi siällä met , tolla mettäs ja , sitten ne nylki oravia ja kaikkia puhteet ja aamulla ne meni taas ja kylä ne hillä eli .
ES: kylä ne ,.
ES: ei täällä , tässä kulm , semmosta ammattimiäst ‿oikeen ‿ttä ammatiksiis mettis , mettästäs ei , em minä muistas semmosta .
ES: kylä ne noita kettuja pyylysti , myrkkypalolla .
ES: palijo .
ES: niit ‿oli paljo se o orellivainaa ja luatom miähet ja ,.
ES: ja ja .
ES: paitti k ‿ammattikalastajat ‿oli silloŋ kuv vanhajärvi viäll ‿oli järvenä .
ES: mta se oli kalanej järvi
ES: siinn ‿oli , monta , asukasta huhliss ‿eli siittä valla .
ES: siinn ‿oli lintivainaa ja , tuamise , tuamistom pransuvainaa ja ,.
ES: ne oŋ kaikki kualleet niv vainaita ne oj ja sitte , orelli vainaa ja , .
ES: ja sitten nitä salmilaisia niitä oli siällä kaas jokka , vallan ‿elivät sen , tä , nojalla .
ES: siinn ‿oli nii hyvä kalapaikka että siinn ‿oli kaloja palijo .
ES: ei ollu .
ES: ei siinn ‿olluv vanhanaikasta katiskaa .
ES: kylä minä semmoseŋkin ‿olen nähnym niin tolla kokojjärvessä .
ES: se on semmoneŋ kul listosta tehlään se vetee .
ES: ja siihen semmonen nialu sittev vaan ‿ettei kala osaas siältä pois tullam muta , vaikee se siältä kii on ‿ottaa .
ES: kun se siä katiskass ‿oli niim pantiin siihe , avastiil läpi ja pantiin siihej joku , verkko taikka takka semmonen , toi toi , merta että se meni sinne .
ES: eikä se katiskaam muulloim mennyk kuŋ kutuaikana .
ES: sillon se meni .
ES: tekihän ne semmosia , kutupesiäkiŋ ku ahvenelle , kuusehavosta tehtii , pitkij järviä ja , site pantiin siihem pyylyksett ‿ympärillen niin siittä sai ahvenia hurjasti .
ES: männystä tehtiin niiŋ ku , semmosia saleita ja siittä se tehtiin se katiska sinne , järvee .
ES: mahrotov valla .
ES: no ei se mtään ‿erityisestit tehnym mutta oli se semmonev vahva miäs ja suuri nenäkiŋ kun se , maantiällä kulki nin sano heikki tuli miäh vastaani sano ja , sano ‿tt ‿ompa sulla suuri nenä sano , mua sano he .
ES: ku han sivuttek käski menee .
ES: ja sitte , tolla tä tässä kulki semmoner roomanni tolta vorssasta se oli semmonev voimamiäs kans .
ES: ku se otti ryssär repuŋkim poih nimismiäheltä väkisi , kun , se oli , .
ES: nimismiäs ‿oli ottanuk kun ‿enner ryssältä reput ‿otettiim pois ku ne kulki , ja , nimismiäs ‿oli ottanus sen , repum pois sitte ja , vei sinnes sissääj ja istu se reppu oli pöylän ‿alla sitte ja nimismiäs ‿istu pöylän takana ja , roomanni meni sitte ja sano ett ‿ a ,.
ES: se puhu niim pahasti anna se russar rappu pois se russa itkee niin sano .
ES: eei vallesmanni antanu em minä annas sano vallesmanni .
ES: ekkös sinä perkele anna ‿stä rappua sano val , roomanni ja , hihnoihi , repu hihnoihiŋ kiij ja vei ja , ei nimismiäs ‿arvannum mennäp perässä se oli niim paljo vahva viälä .
ES: ja sittes se sano ryssää toss ‿or rappus mep pois sano .
ES: kylä , se oli , se oli vahva miäs se roomanni kylä se tässä kulki kaas .
ES: vorssassa se oli .
ES: niin tolla , tollahan niitä oj jättiläisiä kun sormikive heitti yli rutajärve .
ES: sormikiven tolla urjalaŋkylässä .
ES: to , yli rutajärve heitti piti urjalaŋkyläŋ kirkkoo heittämä ja , virstav viiras hunniŋko tonne hollollep päiŋ kun se , kivi lensi .
ES: on siä sormikivi siällä , kun tonnem mennään tonne , tursaŋkulmalle .
ES: no , ne suututti sej jollakil lailla .
ES: paiskah mutta virstav viiras sittek kun se ,.
ES: ja se , sormikiveks sitä nys sanotaaŋkin sittek kun se on sej jättiläisev vommaama siältä se seŋ kormuntista siältä toiselta pualelta järvee vippas sinne .
ES: kylä niitä jättiläisiä ennem paljo puhuttiim mtta ,.
ES: kun net teki semmosia ihmettöitä kun , ykskin ‿oli kun se meni , mettään niin , sano e kun se puuŋ kaato että niiŋ kaukaa kur rotina kuuluu sano ja kun se yhleŋ kaato nin niiŋ kaukaa meni mettää nuriin ‿että , kun se rotina kuulu .
ES: se oli kamala kun se , nem meni kaikki puut sitte .
ES: mutta ei ennev väliä ollu ennen ne saikiŋ kaataam mutta nykyään ‿ei emmonen sopiskam mettää .
ES: em minä tiäläm mi eeikööh niittem pitänyv , se , sitä rakentaa .
ES: minä muistas sitä kylä minä sej jutun ‿oleŋ kuulluk kuŋka se kävi mutta ,.
ES: mutta sem , seŋ kivem minä muistaŋ ku m ‿olen sen nähnys siälä hyvi .
ES: niin , jos se siitt ‿oli .
ES: mutta ,.
ES: mutta ei se siittä tykänny ‿tta ,.
ES: min ‿em minä muista , olisko se sen , sej jättiläinen sen tehnyt taikka kuiŋka se olis ‿olluk kun se siihen niin suuttu suuttu se
ES: vihanen se sillon ‿oli ku se se heitti .
ES: jaa kylä aarnihautoja oŋ kylä minäkin niitä nähny ole .
ES: kum palaa puhteisilla .
ES: ei niit ‿enää om mtta kylä minä , kylä minä kerrann ‿enneŋ kattelin tolla , kun tolta tupasaaresta mennää hinne huhtiim päi ja ,.
ES: tul huhlista ja siäll ‿oli sitten niiŋ kirkah nätti valkee siälä , pellolla ja minä menin , sittep päivällä sitä kattooŋ ku ma yällä tulin , en arvannu yällä mennä .
ES: ei ollut tuhkaaka .
ES: mutta kylä oli , kylä oli semmonen ‿että , ett ‿oli ihan niin niin nätti valkee siällä ja ,.
ES: muta eihän ‿aarnihauroista saakkaan , ei sit ‿auki millääm muulla saak kuŋ kukovvarpailla .
ES: ja sem paikaŋkiŋ kylä se mullekkin neuvottiin niin tyystis se paikka missä se on siällä että ,.
ES: ei muŋkan ‿ot tullum mentyä hakee .
ES: o .
ES: kun tolla noin ,.
ES: niin , kun ‿yhteen taloom meni , kaks pappia yäks , kirkkoherra ja kappalaine .
ES: ja , toi , .
ES: ei om muuta huanetta mutta siäll ‿or ruumis jos seŋ kaah menette sano isäntä sittes se oli salissa se ruumis .
ES: kyyllä he menee sano papit .
ES: ja , se , kappalaine , hyppäs kovasti ylös ja meni kiis stä ottaam mutta se vei sitä niŋ kun tyhjää mtta , kirkoherra meni kaans ja sai siiheŋ kiij ja , .
ES: ei kappalaisell ‿ollun niim paljo jumalav voimaa että se olis ‿yksim pilätellys sitä .
ES: kylähän toi kävi toi kurvoola tuala toijalassa .
ES: monta kertaa ja sittev vihlov viimmeŋ kysyttiin siltä että mitä hän ‿etsii kun se siällä käy joku oli , semmonem parempi ihmineŋ kysynyn niin se sano että , ottakaa siittä viileŋ , kapam mitasta se toinem pohja pois sano ja ,.
ES: ja se otettiij ja se ei tullus sitten ‿enää .
ES: kun se oli semmonev vääryys se kävi sihen ‿oikaisemassa .
ES: kylä niitä oli .
ES: kun naiset ‿oli tappanul lapsians ja heittellys sinnej jokee .
ES: ettei ne sinne op piirileikkiä tanssaan tullu .
ES: tottakai .
ES: haltia .
ES: se viätiim myllyy ,.
ES: puskialall ‿oli mylly ja se viätiim myllyyj ja se söi sen siällä aina yäteessä .
ES: puskialavainaa .
ES: kylä haltia pitäh nii , ollaj joka , .
ES: ja sen saa sittes sem mettänneittyeŋ kun , tekee seŋ kiikevalkeeŋ ku , kahta kuivvaa haapaa lykkää yhteen niiŋ kauvan ‿että se valkeen ‿ottaa ja sillä tekee valkeen niin sit se tulee se mettänneitty siihe .
ES: siihev valkeelle .
ES: ja se on tosi .
ES: kyyllä ne seŋ kain nähny on nii , on , kylä se näyttänykki .
ES: kylä em minä ti muistas sitä m kylä niit ‿ennen ‿oli ei ne enää ny okka .
ES: mt ‿ennen niit ‿oli .
ES: kaikki huanee ,.
ES: ja oli niitä semmosiakiŋ kun ne näki että kärmekkim pani hännän suuhuunsaj ja meni semmosena kiakkona mutta , ei me , em min ‿on nähnyk kummiŋkam mtta minä kuuli että se mennee nii kuv vannetta kiärittäs sanovat .
ES: ja tullee ihmisem päälles sillai mutta ei siin ‿op perrää .
ES: ei o .
ES: kylä on , kylä om perätöntä juttua .
ES: ja kylä niit ‿oŋki .
ES: olem minäkin nähny .
ES: jaa mitä
ES: kun , ei saanus silmiä käännettyä kun ‿oli , tälläs joŋkin , nuriim päin sukan taikka tumpuj , käteens taikka jalkaas kun , joku oli , kaupuŋkin torilla se oli jotain , semmonen silmäeŋkääntäjä mitä se , jotain temppuja tehny ja tuli yks muu , vaimihminen siihen sittek kaas ja , se ihmetteli kun ‿ihmiset nauro ja ihmetteli ja kun ‿e hän nähnym mitää
ES: kun se oli , temppueli ja , tem , eikä , eikä eikä se ollup pystynys se silmäiŋ ‿kääntö häneeŋ kunn ‿ei sitä olluv viälä lumottu ja ,.
ES: ei ei ennen ‿aikaa olluk kun , se ihminen ‿oli vete hupussa ja sitte se nosti hameensa ja paitans korkeellej ja lähti rypyem pois siittä velestä .
ES: kun se oli silmäŋkääntäjä käänsi jo vesi vesilätäkköön se .
ES: kylä niitä oli .
ES: kylä minä kerraŋ kattelim mutta em minä täälä ett ‿oli tolla temmonen teatteri , tolla tolla salmessa siälä , siälä salmisella kun , oli oikeen , oikeen riski nainen ‿elävä nainen ‿oikeen ‿ihmine ja , se oli , sualeltaah noim piäni .
ES: ei se ollu , noiŋkav vahva ja se oli oikeen , aika iso ihmine .
ES: kylä ne , kylä niitä silmäeŋkääntäjiä ennen ‿oli mutt ‿ei niit ‿o enää ny .
ES: kylä ne o , .
ES: paitti sittek kun tälläs tumpun taikka suka , nuriim päin niinn ‿ei siihem pystynyt toise , ei molompia saanu .