Location: Urjala
VV: niin ‿ettei , tul levylle , montaa laa sit semmosta , kunn ‿ei tarvita .
VV: tullee viires päivä nyt ensi kuussa niin , viis vuatta , yhreksännellä .
VV: ja , se on , erinomanen ‿asia että on näkö ja kuulo .
VV: minä ooŋ kehrolla syntyny ja kasvanuj ja siältä päässyt tänne hoŋkolaan ja täällä pysynys sitte ollus sivutiloilla , velkalassa ja keh , kehrol laurilassaki ja ,.
VV: voi kauhee teitiv vehkeitänne .
VV: on se nyn noikkin ny hyvä , se neiti kum meilä kävi se ylioppilahneiti ei sillä mitään ‿ollum muuta se kirjotti paperillev vaan , kum minä puhun sitä entisaikasta , lasteŋ komentoo ja aikuistej ja ,.
VV: niiŋ kauvvaŋ kun ihminen ‿ellää sillai suruttomana mutta ei tavalliset , mitä minä olen , minä oom paljo asuntoja nähny , kehrolla ja vesilahrem pualella siinä ja , pitkin tääläki ja , .
VV: ne on , perheet ‿on semmottia isät ja äiret , ne kovastij jumalaan turvaa .
VV: mutta jos noi uurenaikaset ‿ihmisekki nyr rupee elään sillai ettei jumalaa o että ihminen se ov vaaŋ kuŋ kaikki kaikes ‿o , ei ne menesty .
VV: mutta sittek kuj jumala jättää meitin niin sittem me hukumme kaikki .
VV: minä oom monta perhettä nähny .
VV: mutta vaihka kuiŋka viisas ‿olis niim parasta puuttuu .
VV: nii viljeltii mutta kyllä siinä sama sisältö oli .
VV: mutta nyk kun saa , kaikk ‿ihmiset saa nin ‿äärettömäm paljo nähkääs tota , maallista viisautta noita kouluja ja kaikkia .
VV: niŋ ku sanotaan ‿ei sitä näkymätöntä jumalaa , tiäräk kus kunn ‿e sitä nää .
VV: minä sanom mutta sen näkee joka päivä .
VV: minä olen semmoneheŋkimailman ‿ihminen ‿oikein , että minä tunnen sen jumala hyvyyren ,.
VV: minun ‿olis kaikki , toi , tolla vihollisella on ‿ollum mailman ‿aluusta semmonen suuri riihiväangej joukko , joka tahtos sotkeek kaikki .
VV: mutta missä jumala heŋki asuu niin ‿ei se pääsen niittem päälle , min ‿oon nähny jo niim monta perhettä
VV: se täytyy sannoom mitä nähny on .
VV: mutta perheet ‿oli semmottia kummiŋkiŋ kum paljo oli lapsia joka perheessä ja isät ja äiret , ja sitä terotettiil lapsile , joka perheess ‿että , lapset ‿oppis piänestä ruveten , kunnioittaal laillista hallitusta .
VV: siinä tullee erehrys ‿olkoon niir rikas ja viisas kun ‿oŋki .
VV: mutta minä oon sen ‿oikeen nähny .
VV: se oli , vakituinen siäl ‿oli oikeen semmoner raamatujjalka , jossa , joka pyhä kunn ‿ei kirkossa oltu aina niin , isä luki sen saarnan .
VV: ja lapset ‿istu niŋkuŋ kirkom peŋkissä .
VV: ei sitä kirkon ‿aikana menty tonne ulos .
VV: kirkon ‿aika pyhitettiin sillai kotona .
VV: ja sittev vasta mentiil luisteleej ja , leikkiiŋ kun ‿oli ,.
VV: ja kylä ny , toisisa paikossa taas niiŋ kun se , pakkasen ‿isäntäkiŋ kehrolla se mauri nin , hän ‿oli oikeen semmonen taas aŋkara .
VV: että se , kesken se , saarnal lukesi , misensakkin ni se voi sannoo treŋkiä taikka piikaa kiroten ‿oikeen ‿että , o ihmisiks nyt , ja nyk kuulellaa .
VV: ei se taas , oikeen sovim mutta hänn ‿oli sel luantonen ‿oikeeŋ kans .
VV: oli , pakkasen torppa .
VV: ja tehtiij joka viikko kolmep päivää tyätä kaks päivää hevosella , yks päivä jalkasi ,.
VV: ja kun ne olim , mull ‿oli neljä veljee si , niiŋ kauvvam pirettiiv viarasta miästä kunnei omia poikia , kyjenny .
VV: siinä sittek keitettiij ja ne söi , oikeem pernakkin täyty keittää enneŋ ku taksvärkkiil lähti .
VV: kylä minä monta kertaa nauran ‿oikeen sitä komentoo että kylä se sentä , hyvi huanookin ‿oli , raskasta .
VV: raskasta se oli niij ja sittem miäs lähtee sinnek kun , talviaikana mentiin seittemält ‿aamulla tyähö .
VV: suviaikana me , silloŋ kum minäki nuarempi olim mentiiv viireltä , aamulla tyähö .
VV: kummostakaas se tolpparin ‿elämä kuiŋka ihanaa se oikeen ‿oli kun sillai tehtiin ‿ilmaseen tyätä .
VV: taas niiŋ kun siinä pakkasellakin ‿oli kaikki otettut talon ‿yhteyteem mitä oli semmosia hy , semmosia aitauksia moisioita siä vaan ‿oli jolle ols miäh , omia miähiä olluk kuka ne airannu olis .
VV: ja , mää tätä jannee kerran sanon se tuli kerram menh vuan tuli meile , piti pyhäkoulua meillä ni , minä sanon ‿että semmonen ,.
VV: kun ‿ennen ‿oli nähkääs , kiartokoulun ‿opettajat miähiä .
VV: sitä pirettiin ‿aina kakstoista viikkoo paikassaan sitä kiartoko .
VV: ja niitä , huanekkaluja pöy , pitkiä pöytiä ja , toolia muuteltiin sitet talosta talloon kun se kiärsi sill ‿oli hoŋkola velkala halkivaha ja kehro .
VV: kuulu tähäl läänii .
VV: kyllä ny on semmosta aika lailla , vissiiŋ köykösempää ihmisten ‿elämä kun niitten tolppariem mutt ‿ei ne vaatinnukkan sem parempaa kunn ‿ei ne ollus siihenn ‿oppinu .
VV: ne teki vaan sitä oikeen ‿ilomiälellä , niitä pitkiä päiviä .
VV: minä , minä täytin yhreksäntoista silloŋ kum minä vihhiittii .
VV: ja sittem mull ‿oli vanhempi veljenin , tolla , kylmäkosken seurakunnassa , me , mellolaŋ kyläsä , torkolla vourina .
VV: karjakkokoulukim pirettiin ‿isossa paikossa siälä minäkiŋ karjakkokouluŋ kävi ja ,.
VV: ne , opettajat kävi aina , kun se oli samaa taloo .
VV: se , tapio osti ylikorrin siähe ja , .
VV: sitten nin ne sano , tuli meile aina ehtoisella istuskeleen , miäs ja nainen ‿oli opettajana .
VV: ja , hyviv vähä miähiä .
VV: mitäs minä siä teem minä sanoŋ kum miäheni palvelija on ‿ett ‿em mee tartte .
VV: ku ne sammaa talloo oli vaihka eri rakennukset ‿oli .
VV: hm .
VV: ottaskoos toi sen taktorin ‿ääneŋki
VV: teitillä nyv vasta erinomanev vehje on sem minä sanoj jos toi , tommoneŋkin , vaan step puheev vetäs , nauhale missäs se nauha sten ‿o
VV: joo .
VV: nähkääs ‿eihäl lääkäriäkän sem , pitäjissä ollu .
VV: ei tässäkän ‿ollu ei ollu urjalass ‿eikä vesilahresa tampereella ja lempääläss ‿oli kyllä lääkäri .
VV: paŋkaa semmottiakil levylle
VV: niin , ne sittej jos hammassärkykiŋ kova oli yälläkin ne meni sinnek ku oli semmonel liitsim maijastiina kehroŋ kylässäkin .
VV: kylä ne parantunu on ne elämät kylä minäkin sen sanoŋ kum ma olen nähnyv vaihka eem minä koko aikanani , ei , vilu eikä nälkä ollu .
VV: kovastip pirettiil lampaita , kehrättiij ja kurottiij ja kurottiiŋ kaŋkaita ja parkkumia .
VV: että oli miähet ja naiset hyvissä vaatteissa ja sukissa ja semottissa mutta ei ollur rahhaa .
VV: mutta tehtiin tyätä vaan ‿oikeen ‿ahkeraan niin hyvin toimeen tultii .
VV: lapsia tua kävelee .
VV: se tuli semmottena kun se jäi ensin ‿äitepuali , tuli hälle , häj jäi ykreksäv vanhaks kun ‿äite kuali .
VV: siin ‿alipakkasell ‿ollessa .
VV: ja sano että se äitepuali oli ollu aika hyvä heitille .
VV: heittiä jäi kolmel lasta niitä vanhempia .
VV: mutta sitte
VV: kun tu , tuatiin ‿ittellel lapsia sill ‿oli ittelläkiŋ kuus lasta .
VV: no se ol luannollinen ‿asia että se oma parempi oli .
VV: no stev viälä viaraat ‿yllyttää naapurit sitte ettei sille hyvä tartte olla ei sille hyvä tartte olla .
VV: mutta se mum miäheni meni niin nuarena kohta sitte isollehutkollet treŋkiks .
VV: ett ‿ei ja ei hän ‿olluv viä ripillekkäm päässyk ku ham meni hutkolet treŋkiks .
VV: muutta sano että sekin ‿oli stek kovin ‿olevanaans vaa , hyvä paikka ja ,.
VV: mutta sittek kävi kerran si , onnettomastik kun , sano et sen ‿aikane hallitus siäll ‿oli niŋ kauhee huano ruaka pirettiin , siällä hutkolla .
VV: että niiŋ kovasti , karkeet , ohraŋkryynit josta tehtiiŋ klimppiruakaakiv vaaŋ ku huano pernavuasi oli että oli oikee huano ruak ‿että kotona taas ‿olis ‿ollup parempi ruaka .
VV: mutta sitek kävi kerran niin ‿että kun sen , emännän istu , klimppi kurkkuun , ja savikoskella oli semmonen ‿itteoppinul lääkäri , siinä kylmäkoskem pitäjäm pualta savikoskella .
VV: oikeeŋ kymmeniä vuasia se maijalal lääkäri eli ja ihmisek kävi siä paljon se oli etevä .
VV: ja , ku hänn ‿oli sitte , talon , treŋki ni häm pantiin sit ‿emäntää viämää stes sinne , lääkäriij ja sano että kyllä hän sillon ‿aatteli sitek kun se lääkäri , laŋkella tuppas , tuuppas seŋ kurkusta niiŋ kul lehmieŋkim pannaaj jos pisättää kurkk .
VV: meiräm miäs sano että kylä hän ‿aatteli jos minä pirum puristan tosta sum päästäs oikein , kun nii huanoja klimppiä meitill ‿oot tehny .
VV: se on ‿oikeen niiŋ kun naurettavaa mutta se on totta .
VV: juu sano että se hänest ‿oli kaikkei hauskempi reisu ku ham pääsi sit ‿emäntää kyytiil lääkäriin ‿että häm pantiim päästä kiip pitää .
VV: kolmek kertaa .
VV: aamulla syätiin ‿ensin suurus jo puhteen ‿aikana talvella .
VV: ja aam , suvellakin sitte jo niin syätiiŋ kuuren ‿aikaaŋ kummiŋkin , mutta kun ‿aina se tapa kummiŋkin ‿oli muŋkiŋ kotonani että lihhaa siä tehtii ja , että lihhaa oli .
VV: niiŋ kunn ‿urjalal lääkäri tää einola joka täälä nyk kauvvan ‿on nin , oli nin , tampereella se ny on , niin se sano että s ,.
VV: minä kysyn ‿että miŋkä takian nyn niŋ kovin tota sappi , tautia ihmisiin tulee .
VV: niin sano että se johtuu siittä sano että nyk kuŋ kansa on , hyvivvoiva , ei kukaan syä , jos ‿ehtoolla jä , illallisesta jää puuroo sano , että paistas sen ‿aamulla po , jos mairoŋ kans taikka voiŋ kans , ei se käristettään ‿oikeem pruuniks ‿ennen , ku se kelpaa syärä .
VV: siittä o johtuu sappitaurit , siittä kovasta paistamisesta .
VV: jos siallihaa om pannussa sano , se käristetään niir ruskeeks ‿etä , että se sulatetaan ‿ihan .
VV: että kun ‿ennen , syätiin sano , kum minäkiŋ kotonani olin sano , niim pantiin , paistimpannuun , siallihhaa oikeen , suureem pannuun , kiahuun , ja koviŋ kypsäks ja pehmeeks keitettiij ja siittä syätii .
VV: ni että naama rasvanen ‿oli sano lääkäri väliiŋ ku se rupes hullujans puhhuu .
VV: sillai muŋ kotonanikiŋ kumiŋkin tehtiin siälä .
VV: isä oli semmonen , lahtari .
VV: se osti jolse ittell ‿ollut tappaa ni se osti aina jostain suviaikanakin , mistä vasikam mistä lampaaj ja , ja jätettiin ittele ja me lapset saimme kravun syättiä kun ‿enneŋ kravustettiiŋ kovasti .
VV: niŋ kommeita krapuja oli siinä kehroŋkij juavassa kun , kehroŋ kyläl läpi menee savikoskele , savikoskej järveen .
VV: ja me olimme kravustamass ‿aina lapset stek kun ‿oli sitä , lahrin , jätteitä seŋ ka , kans sai koviŋ krapuja .
VV: semmonem pualipelukoppa meitill ‿oli ste aina , korvat molemmim pualin seipäässä kannomme sitä kotios sitte ja , isä laitto semmottev vehkeen sinek kotios siitt ‿oŋ kilometri kehroŋ kylästä muŋ kotioni .
VV: minä tiäj joh niit ‿enää on niitä teitä mutta silloŋ kum minä koton ‿olij ja , joka paikass ‿oli , nuarta väkee .
VV: joka asunnoss ‿oli , oli aika hauskaa mukavaa väkee nyn ne o hävinnyj ja , kuallu ja , .
VV: nykkij jouttumpään tyttäristä , semmonen santraniminen nin se on halvattu kuulema .
VV: ne on , sekin suku oŋ kaikki jo kualu .
VV: ja mun sukuni oŋ kualu , muuta me plikat ‿elämme kun ‿oŋ kolmep plikkaa .
VV: vanhempi siskoni , se on , tulee juur pian ‿yhreksäŋkymmenev vanhaks .
VV: ja nuarempi on semmonen ‿yli seittemäŋkymmenej ja , .
VV: niin sen ‿on tytär ny , mutta sanovat ‿ettei se tytär ‿o olleŋkan semmoneŋ ku se äite on .
VV: se äite on ‿aikaa kualu .
VV: paljo siällä ihmisiä kävi .
VV: sanovat ‿että se neuvvo kans ‿aina se tyrvääm manta sitte että , täytyy pläskiä ihmisen syäräp paljo .
VV: että ei tu hermotautia eikä mitääm mutta kunnei kaikki saas syätyäkän ‿olleŋkan siampläsk , vaihka seŋ kuiŋka pehmeeks keittäs .
VV: ei sitä semmosta syärs sitten , ne on nyn niin ‿uurenaikasia stek kai
VV: kahren ‿aikaan ‿oli aina päivällinen , ja kahreksaan , se oli aina tunti se ruakaika , ja sittek kahreksaan saakka suviaikana oltiin ‿aina tyässä .
VV: ja siälläkim pirettii huano ruaka jos nys semmosta veis tyäväen ‿eteen niin ‿ei kukaan ‿enääs söis ne lähtis poih .
VV: ne on tullun niiv vaativaiseks nyt ‿ihmiset ‿em minä tiäk kummoneŋka te olette kun ‿olette talollista sukua .
VV: vaihk ‿olisitte kans hyvi e , vaativainem mutta ,.
VV: kylä ennen ihmiset ‿oli vaan semottia niŋ kovin nöyräheŋkisiä ja , ei saanur riitaa hallituksieŋ kans haastaa , kaikkiem piti olla hyvissä sovinnossa ja , oltiiŋkin .
VV: kun jumalansana oli käytettävänä ja joka pyhä luettiin saarna ja , laulettii heŋkelisiä lauluja ja lapset ‿oli siinä , vanhempien ‿ympäri .
VV: semmosta se ennen ‿oli mutt ‿em minä tiäk kummostaka han ny o .
VV: ny on joka lai nim paljo nähtävää , noilla nuarillaki ja , ja oltavaa , ei se os semmosta ku se i vanhaan ‿aikaan ‿oli .
VV: mutta hyvä se nykkin ‿on jokka hyvästä kiinip pitää .
VV: ei nii , niitä saiskim panap pois ‿oikeem , valtiom pualesta .
VV: se ol liikamäärästä peliä .
VV: niiŋ kun nyt tässäkin ‿on , toi urheilukenttä tehtiin ,.
VV: sittek kun suviaika tullee nin se oj joka pyhäehtoo ja joka lauvvantehtoo ja , .
VV: minä tota , simolav väinöm muijaa sanoŋ kerraŋ kun se on siinä hommaihmineŋ kans ‿että , että noin , te olette oikeen sen sialuvviholliseŋ käressä semmonev voimmakas ‿ase .
VV: minä puhun sitä sillä minä sanon ‿ aina kun ‿om pyhänä nuarisojuhlak kirkolla , niin te panette lauvvantehtoona urheilukentällä huvit .
VV: no ei nuaret ‿ihmisek kur rahhaa onn ‿ei ne siältä pois saa oltua .
VV: mutta nys se oŋki semmonen ‿aikakausi ollu että niitä tuhassuikkusia vaan ‿on stej joka klopin taskussa .
VV: mutta sitte , sitten ‿ei men nuarisojuhlilem minä oon ny oikeen seurannu hoŋkolaa .
VV: totta kaik ku he yän tanssaa .
VV: no sitten ne jua kaikki rahaansas sitte , ostaavat viinaa nim paljo ku rahaa , penni pussissa on .
VV: sitten ne ostaa niitä näkkiä , ja semmosta ja vesiklasistakin ne ottaa viis markkaa .
VV: se om minusta niŋ kur ryästäs ‿ihmisiä .
VV: että semmoset sais kylä kiältääm mutta ei niitä mikääŋ kiällän ni , kauvvaŋ kuv valtio saa siittä kans kai aina vähä rahhaa .
VV: minä sanoŋ kylä hoŋkolan nuarek kummiŋkin ‿om menny oikeem monta askelta alas päin entisajoista .
VV: kun huviakin ‿oli vaaj joskus .
VV: mutta se on nyv vallaj jokaviikkonem peli ja , olis se ainoastans se huviraha , em minä siäll ‿o , eikä mul lapsenikan ‿o .
VV: mutta , noiŋ ku ma ny aatteleŋ kansaa yleensä että , kun tyäväki siällä käy ja , saavat hyviä palkkoja , niŋ kaikki raha menee sinne .
VV: siittä tulee semmosta huanoo jo perheeŋ keskuuressakin .
VV: kaikissa tars ‿ollak kohtuus .
VV: se kehrollakiŋ kummiŋkin ‿oli ja kais se joka paikass ‿oli .
VV: mutt ‿ei sitä aina piretty , mutta joskus kyllä .
VV: ja kylä se tanssi semmonen oŋkin ‿eikä tanssi mitään , helvettiiŋ ketääv viäk kunn ‿e siinä mitääm muut ‿ok kun se että ,.
VV: minä sanom minä oliŋ kylä kova tanssaan .
VV: m mutta mull ‿oli aina se ajatukseni että kuv vaan ‿osais soitom mukkaan ‿ettei vaaj jalaat sekoo .
VV: em minä muuta mitään siinä huamannu .
VV: eikä se sem paremmiv viäk karotukseeŋ kum mikääm muukam mutta se että , liika on aina kaikissa liikaa ja , .
VV: toi mahrotor rahaŋ kokous minä tiä , tunnem perheitä tääläkiŋ kun , on sittev vaimokkiŋ kotona tuskastuu kun tars ‿ollar rahhaa ja rahat ‿om menny .
VV: ja ne miähek kun ‿oj juappo miäs , ne jua siä iltamapaikassa rahhaansa .
VV: toij järvineŋkim puhu juur se oli , vahtimestari tossa kentällä vähän ‿aikaa nin sano että , sittek kun ne juapuneet miähet ‿on ‿aamulla pää kipee ja rahap pois ne on niiŋ kiukkusiakin ‿ne tekee tarpeensakkiv vaan nii , saa , sen tanssilavan , permannole .
VV: ku he on niŋ kiukkusia kum pää oŋ kipee ja rahap pois .
VV: tää , tää ov viälä nys semmonev vaihka kylä toi aina opettajat , .
VV: minä oon sanonuk kun toi pääsee ny eläkkeell ‿et , hoŋkolan ‿opettaja , että oŋks sillä yks vuasi vaan ‿ennää että raskas paikka teitill ‿oŋ kyllä ollum mutta , em minä ok kuulu , muuta yhreŋ kansakoulupojaan .
VV: yks , kun ‿oli niiv villi ja turanni , kansakoulua , käyressäänsäk kun ‿oli nais , opettaja se alakoulunopettaja hilma salomaa , helmanni niitten ‿entinen sukunimi oj ja ,.
VV: ne oikeeŋ kiusaa teki sille opettajalle .
VV: mutta , sittek kun ‿oikeeŋ kova paikka tuli nin täyty mennä yläkoulunopettajan sitte , .
VV: nykkiŋ kun ne siä stä , ne alakoulum pojaat varaasti , semmosten ‿alakoulumplikar rahat sill ‿oli viirensaram markar raha ollu .
VV: ja näytteli rahaansa ste oli rehvakas ku hällä rahhaa oli ja , .
VV: pojjaat ‿otti raham pois ja meniväk kauppaan ‿ostivat mi , .
VV: oli koulu silloŋ käynissä viälä .
VV: niin , se selvitettiin sillai sittek kottoo täyty maksaan ne kaikkien sittes se asia selvis .
VV: mutta kummiŋkin niin , kova paikk ‿oli sitten , kunn ‿ei ne omistanus stek kun se , rouvva se , koppilar rouvva jok ‿alakoulua pitää ni , otti lujilles stej joukkonsak ko han ‿alakoulunopettaja o .
VV: ja , pojjaat ajo vaan takasi että he eij ‿os semmosta tehny vaihka rahat ‿oli jo kauppaav viäty ja ostettu karamelliä .
VV: ja , se meni , yläkoulunopettajan tykös ste ja sano että minä ev voin näillen nym mitään näillep pojiille että ne ei omistat tekojaansa ja ,.
VV: sitten , se otti yläkoulunopettaja sinnet tyköönsäs sitten ne pojaat ja , alakoulunikäsiä , sem minä pirän suurena ihmeenä .
VV: että kuiŋkah perheestä lähtee sentään semottia lapsia ei , ei mun sovip puhuak kunn ‿e mull ‿op poikaa ollukkam mutta kyllä plikossakin turannia o .
VV: kylä minäkin silloŋ ku ma kiartokoulua isollahutkolla kävij ja , pakkasen ‿oskari teki aina step piänemillek kiusaa heitteli sannalla ja mitä häm , puuŋkapulaa sai .
VV: kiusas ‿aina piänempiä sillai se oskari oli semmonev villi janne ov vallan toisellainen ollu .
VV: niin sitte , me päätimme että , me telkeemme seŋ kerram pakkasen ‿ulkohuaneeseen sen ‿oskari .
VV: kyllä plikollaki sisua o .
VV: ja sitte , me kyttäsimme stek koska oskari meni ulkohuaneeseem panimme ove hakaa , ulkopualelta .
VV: ja oskari jäi sii , ja oltiiŋ kiartokoulummukuloita ja ,.
VV: ja sitte , se pääsi siältä alipualeŋ kautta jostakiŋ kivijalaam päälle astu stej ja pääsi siältä pois se sano opettaja koskiselles sittes sej ja ,.
VV: se oli semmoner raŋkastus meitilles sittem meitin täyty noiŋ kämmenemme pitääj ja se opettaja anto vittaa siähe .
VV: me päätimme sitte ett ‿em mee mittääm muuta sillev voim mutta teljetään se ulkohuaneeseem pantiin ‿ovi hakaa , .
VV: mutta , e , ei semmosta em minä kuulul lapsuuren ‿aikana että olis , toiselta rahat ryästetty taikka sij jollei sitä ollukka .
VV: mutta nykki se asuu velkalassa se , perhej jol , joŋka tyttö se oli kellä sitä rahhaa oli nii .
VV: se oli kakstoista viikkoo .
VV: se oli kakstoista viikkoo joka paikassa .
VV: siin ‿oli sittek kylä , loma , päivät ja kaikki , siiheŋ kahteentoista viikkool lujettii .
VV: se oli , se kävi sama opettaja halkivahaj ja , kehroj ja hoŋkolaj ja velkala .
VV: pappilaŋkulmall ‿oli jo eri opettaja .
VV: ku ma oon niitteŋkiv virkaa aatellun ne ellää ne , neiti tuuloset , viälä , niill ‿oŋ ypäjällä , vanhemmilta peritty semmoneŋ kaunis huvila .
VV: se on semmonenŋ ka , kaks hehtaaria maataki ja ,.
VV: ne ellää siä nykkiv viä kaikki ja , aina kum mekin tapaamme toisemme sev vanniŋ kans he asukim meilä monen tärmiinin ‿ajaan silloŋ kum me olimme rystollissa täältä välillä kymmenev vuatta ku , meiräm miäs pyysi kun tääll ‿oli semmonem pehtoori sillon semmonen tulosev vävy koskinen .
VV: ja se oli semmonen , juanittelija sitte ja meiräm miäs ‿oli taas semmonel liiaa su , liikaa suaralluantonen ‿ei se saanus sitä kärsittyä .
VV: nin ‿asessörivainaa se eli sillov viä sen tappo punasek kans ja , .
VV: niŋ kun sel lasten ‿opettajaŋkin sen ‿asplummi joka oli niin ‿äärettömän hyvä .
VV: se oli la , täälä sev vanhemmat , pojaat jo kouluss ‿oli .
VV: tappovat seŋkin ‿että kylä monta kertaa viä , nykkin , hyvin ‿ikävältä tuntuu mutta ne on ‿olluj ja mennym mutt ‿ei ne tahrol lähteem miälestä ikänä semmosek kamalat teot .
VV: ja kylä ne meiräm miästäkim piinasivat sittek ku se sano että hän ‿on sotaväessä ollus silloŋ kun , silloŋ kun sotaväkee pirettii .
VV: että hän ‿ov valansas siihen tehny että jos ‿ommaam maahav vihollinen tulee ni sitä vastaam mennää .
VV: mutt ‿ei täälä keskinäine sota ei se o , kuulu oikeen ‿asiaa , kunn ‿ei se o hallituksesta .
VV: vaihka hallitus kylä mutta punane hallitus väärä .
VV: ja si , sillä lailla sitä on ‿oltu ja , y , yälä tuatiin sentäm meiräŋkin trapuntolppaam piitkä kirjotus ‿oli , sittes siinä meiräm miähell ‿että , kello kaks ‿ov viimmeneŋ kokous tyäväentalolla , ja sinne ov vouriŋkin tultava , jos ham meinaa elää .
VV: minä menin navettoon ‿aamulla lypsinämpäriŋ kansal luin sen trapuntolpasta sem pitkäŋ kirjeej ja otim poiskin sen sitte ja menin sisään takasi ja ,.
VV: miäs pääsi juur ka , aamukahvetta joi .
VV: minä sanol lujen nys stet tossa se käsky oŋ kylä minä sillom pelkäsin ‿aattelin ‿että kylä se nym meiller ruppee peliänsäp pitää .
VV: muta sittet taah luatin siäheŋkin ‿että kun , nii monta kertaa jumala on niŋ koviŋ kovasta paikasta pelastanu .
VV: nyn näinä vuasina kun nää tämmöset , että heŋkem päällek kä .
VV: se o hyvä ihminej joka menee ryästään toisen ‿omasutta , ja heŋkee ottaaŋ kunnon ‿ihmisestä mutta se ei sovi , rehelliselle uskovaisellem miähele .
VV: meiräm miäs ‿otti sem paperim muŋ kärestäni ja luki , ja heitti säŋkyym maatej ja sano tappakoon saatanat mun tohom jos minä pahaa olen tehny .
VV: muttei tullu mitää .
VV: asun , tossa pi , pitkässä pytiŋkisä joka on nyv vallan tyhjä .
VV: ei siin ‿asuk ketään siin ‿om paljo huaneita .
VV: torpat ‿oli omissa torpissansa , suuria torppia oli .
VV: ja kartanon treŋkit ja moonamiähet niilä oli , kartanor rakentamia asuntoja , mutta niit ‿o hävitetty ei niit ‿okkan ‿enää .
VV: ooli
VV: siinä täältä mennesä vasemmalla kärelläki juur ‿asu navettomiähiä kaks ‿oli se pytiŋki semmonem , molemmissa päissä asunto ja .
VV: oli kaks navettomiästäkin sillo .
VV: ja siinä ne asu ja oli , mutt ‿em minä tiäm miŋkä ne ihmiset ,.
VV: väki , saa mennän nyk kävelee .
VV: kaupuŋkiij ja miŋkä he om mennys sitte .
VV: osa tiätysti om maantiämittarinaki .
VV: ooli kyllä , noita ,.
VV: nähkääs ‿ei , niihän asessorivainaakin sano että , ei hän , os sitä vastaan , et , ollaa , sosialitemokraatia .
VV: että , kun , ajetaal laim mukaan ‿asioita .
VV: mutta nähkääs niill ‿on suuri ero sosialitemokraatilla ja , kommunistillä .
VV: kommunisti on semmonen se ottas toiselta vaaŋ kaikki , ja ottas heŋkej ja kaikki mitä sill ‿o .
VV: kylä niitä täällä viäläkin , niitä jälkeläisiä ov vähä tossa semmonen , joka nym myi kaks lehmäänsäkkij juur pois .
VV: ne on niir rikastunut tosta kartanosta nyk kun ne on nin tavattomastim maksettu .
VV: isäntä oŋ köyhtynym mutta väjet ‿or rikastunu .
VV: kylä isäntä om menny huanoks .
VV: ja silloŋ kum minä myin , sinne , asessörskälen ne viistoista kanaa nyk kaks vuatta tänä kevännä ni ,.
VV: kum minä siter rupesin sitä imehtelleen ‿että kuin , kun ‿ennen ‿ameraalin ‿aikana ja asessörin ‿aikanakin ‿ostettiim mettää .
VV: vesilahrem pualeltakin ‿ajettiim paljo tänne hoŋkolam mai , maillekki .
VV: ja sitten , nyp pannaan , mettäk kaikki mutta , ne , em minä ymmärtäny että se semmotteks tullu on .
VV: ei se os semmosta kun tolpparit teki , niistä , veropäivistääns .
VV: ja ne ei ne semmosta enää o eikä , em minä tiäj jos sit , koskaan ‿enää semmonen ‿aika tulleeka muta , .
VV: mutt ‿ei semmoneŋkan ‿aika hyvä ok kun ‿aina ryästettäs ja ilman ‿otettas .
VV: kylä minäkin sitä soriv viälä nähkääs , nähkääs kun sillov vuana seittemäntoista kun , toukoaikana ne lakon teki sitte ne kommunistit ‿eikä sosialitemokraatit menny olleŋka .
VV: ja tämmöset hovit ‿oli touvvottavana ,.
VV: sillom pantiiŋ kapinatalvena lumem päälles siämentäkim makasiinistä , meinattiij jolsei kevääll ‿o enää makasiinissa mitää .
VV: ajettiim paljo haŋkiem pääle , kauroja ja ohria ja kaikkia ja kylä ne siältä siten nousi ja kasvo keväällä niitä vähä sekoteltii .
VV: mutta , sillon ‿oli kauheeta kun se lakko oli .
VV: sano vaan sitte että pysyy perom merkkikin sittem minussa ikäni ettem minä saa , tyätäkäm mistää .
VV: mutta kun sulla on nyj jo se perommerkki , mistäs sää sen sait
VV: eikä se mullem mitää ei se mua , sem paremmi haukkunuk ku ha haukkuku ,.
VV: silloŋ kun semmoseem paikkaaj joutuu .
VV: ja ne haukku nim mahrottomastim meiräm miähen ne pysätti aina sill ‿oli parihevoset ‿oli se hevosien nimet ‿oli karhu ja lasse niŋ kommeet hevosek ku se ajo .
VV: toukoo teki ja , .
VV: ne sano aina pysätäm miäs , heitill ‿on ‿asiaa .
VV: silläpä ne o , kylä niitä semottia täälä nykkiv viäl ‿oŋ kun ‿oikein , syrämmestäänsäv vihhaavat niitä kunn ‿ei mennys siihel , lakkooŋkan sillom mutta , se on nys selväkij jolsei toukoo toukoaikana teen nin , eij ‿ol leipää ei punasell ‿eikä valkosela .
VV: se on semmone .
VV: kylä maavviljelijät sen tiätää ja tuntee .
VV: mutta ne hosu kaikkia vastaam mitä , mikä vaan ‿oikeen ‿o .
VV: ne oli kartanon sivutiloja .
VV: ja niiss ‿asu palvelijat sitte .
VV: kaikki muta nyt ne o halkivahan , meni kaikki siirtoväellek kai , vehmas .
VV: ja näistä meni , velkalasta meni paljo ja , kehrol laurilasta , semottia kaukasempia sivumaita .
VV: että , kylä se , kylä se aika tasajakkoo oli .
VV: tässä kartanosa
VV: mikä , kuulu hoŋkolaŋ kylää
VV: ei täss ‿oikeeta taloo ollu olleŋka semmottia kun ‿ennem mailmassa silloŋ kun nuijjasota oli , josta kirjoissa lujetaa .
VV: kun , kolmekkymentä vuattako ne soti sillon , ja niitä taloja hävis paljo , ameraalivainaa osti sai kympilläkin tosta to , kirkkovainiokin sano että siin ‿oŋ kolmet talollist ‿ollu , enne .
VV: mutta ne ster rahampuutteen takiak kun ‿ameraali oli rikas se osti niitä sitte .
VV: ne on sillai joutunu että niiŋ kun nyt , lukusioitakim piretään ‿em minä tiäp pitääko ne enää mutta kehron , rystollissakin täytyy kolmena vuanna pitää .
VV: siin ‿on ‿alipakkanen , ja sitten , laurila , ja säily , ne , ollu enner rystollin taloja .
VV: ja niitä pirettiin ‿aina siä , talossa sittep pi , suuremmassa huaneesa .
VV: sittek kum maammiässeurantalo tuli niin si , niitä pirettiin siinnä .
VV: se on tossa juur tällä puale hoŋkolaŋ kaupaj jossa niin ‿akkunat ‿auki on se on tyäväentalo .
VV: ja toinen oli siinä semmoneŋ ku , joŋka ne osti , kehrolta , semmosen , tanni hutkon , riihirakennuksen ne laitto semmosen ison tyäväentalon siittä .
VV: mutta sittes silloŋ kun ne , punasekki hävis sitte ja , joku niistä jäsenistä sai sen ‿ostaas stes sanovat ‿että se viätiin toijjalaan sitte .
VV: joku , niille , yhtiömmiähiller rakennettiin siitä , asunto sinnel liki toijjalaa ku se rautatiällä se miäs .
VV: mutta loppujel lopuks sitten ne otti palokunantaloŋki ne rupes pelkään tyäväentalossa kun , niitä pompitettiij jossain niitä tyäväentaloja , lehristä luettii .
VV: niin ne meni palokunnantalolle .
VV: ja sitek kun , se koko homma loppu se sotahomma ne lähti meneen , ja hevoset veivät sittek ku hoŋkolassakin ‿oli vähä vailla kolmekkymentä hevosta tallissa kuŋ kaikki hevosilla tehtii .
VV: no sitten ne otti kaikki ratsukseensas sittek ku he pakeni paljo niit ‿oli nitä punasia sotilaita .
VV: ja ne otti si ,.
VV: ratsuhevosella ne lähti muta kaks jäi semost ‿opeteltavaa varsaa oli sylvi ja irja oli niitten nimet .
VV: kun ne ry , selkäär rupes , miähet , astuun ni , hevone hyppäs pystyyn nej jäi kartanoon ne kaks ‿opeteltavaa varsaa .
VV: sillon sittev virkakunta määräs , pappilan ‿arentaatturiki se kristaa se on nyk kans kualluj ja se marjaana kualiki hu , hassuna kans ja seŋkim määrättiim parilla tulee hoŋkolaan touvvoles sillon stek kunn ‿ei ittelä hevosia ollu .
VV: ja siältä tuli step hevospari pappilasta ja se arentaatturi ittek kristaa miäheks .
VV: sittes se emäntä tuli kovastim meille haukkuun sittes siitä , ku heiräm parila hoŋkolam pellollet toukoo ruvettiin tekkee .
VV: ei isäntä mitääm puhunu .
VV: ja se tuli meiräm pualelles stek ku me siinä pirttipytiŋkiss ‿asumme tossa päässä meill ‿oli siälä huaneet .
VV: ja , se haukku vähän tavattomastis sitten niin sano että , enneŋ kuj joulukin ‿on niin , lahtariem maakkin ‿om puhki ja pappiem maat se oli , aika hullu ämmä .
VV: aika hassua kun silloŋkin sentää , sitä palvattua siallihaa ja sem miäs ‿oli s , taikka sem miähev veli , semmonen , mikä sen nimi oli , joka varaasti palvus , saunastakil lihoja hoŋkolassa , mutt ‿em muistam mikä , aikaa ne kuallu o .
VV: ne oŋ kaikki kuallu .
VV: eŋkä minä tiäk kumottenaka he oŋ kuallu .
VV: mutta kummiŋkin sittem meiräm miäs ‿oli esikunnassa , niin sano että mikses mulles sanoon tullus sano , minä olisin sem muijjan nostanut tosta , peräklasista tohoj juustokellariŋ katom päälles sano em minä häntä lyäny olis ‿eŋkä lykännym mutta ,.
VV: ku se juustokellari oli siinä meiräŋ kyäkiŋ klasin ‿alla minä olsin nostanut tohov vaan sen ‿istuun tohoŋ katom pääles se .
VV: kylä ne nik kauheita oli niim muta , kaikki o hyvim menny .
VV: silloŋ kuŋ kapina oli
VV: sillon ‿oltiiv vähän ‿aikaa ilmam papitakkin , huhrissa oli pastorim paikalla semmonel lehtonen , ja oli , vähät aikoja oli semmoneŋkin ‿aika ettei ollup pitäjässä pappia muuta kun se lehtonen , se pastori lehtonen .
VV: ja seŋki minä muistan seŋkin , jutun siittä kun , kunnei koko kehro , nähkääs kylä köyhää on ‿ollu
VV: kuŋ kehron kylässäkin ‿isojakim , taloja on sentän ne kolme hutkooki ja , isot vesalat ja sakarat ja , eikä sarettakkiakan ‿olluk kellääm muuk kum pakkasem maurilla .
VV: ja , sittes se , pastori tuli pyärällä , huhrista , kum pastorin ‿asunto on siä , asemal lähellä .
VV: sitek kun juhlat loppu , ja , sillon ‿oli kehrolla semottia , sanotaa heŋkisestis sivistyneeks miähiks kunnei , istut tolla korttipeliss ‿eikä juapposeuroisa .
VV: ei ne semmosia , kai enäät teekkä .
VV: mutta siihen ‿aikaa
VV: no siinä tuli semmone hätä meitilet toimiheŋkilöilles sittek kum pastori pyärällä tuli pikkutakillaans ‿oli ja ku ha huhrista pyäräm , päällä istu ja tuli kehrole ja , .
VV: ne päättää se toimikunta siälä sitte että , sinä saap pakkasem maurilta mennäk kysyyn sill ‿on sarettakki , kus siäll ‿olet tyässä suven talven , ei se sulta kiäläs sitä .
VV: ja sato vettä niŋ kun ‿aisaa oli syyskuul loppupualta jo melkeiv viimmenev viikko oli .
VV: ja , minä menem pakkaselles sillä miälell ‿että s , minä sen nys saan tuaraj ja .
VV: mauri rupes kohta sannoom maurivainaa että , se om mun sarettakkini meno
VV: kum miäs ‿istuu tästä huhtiim pyäräm pääll ‿em min ‿or raskinus sitä ittekäm pitää .
VV: eik ‿antanu .
VV: ja , minä oikeem porasim min ‿olin nim paljo kans lapsekas ja , semmonen ‿ymmärtämätön , porasin semmostakin ‿asiaa .
VV: varkaij jos , plikakkij johoŋkim meni silloŋ kum mauri meni kaŋkasallek kylään ‿emäntääns kaah nin , sillom plikat ‿otti kyytiä taas ja menivät jos ‿oli laukeelassa , taikka jossain semosta , nuarten seuraa .
VV: semmosia ne ennen ‿oli ei semmosta enää o .
VV: kylä tää ernomasesti rikastunu o , sittek kun ne lakkas hulluttelemasta , rupesivat ‿ihmisiks ‿elää .
VV: meinaan ‿ei se , tyäväellekkäŋ kuulu , olleŋkan ‿että se rupee semmosia erinomasia markkinoita pitään .
VV: ei , ei se ot tyäväen ‿ohjelmassa semmonen ‿olleŋka .
VV: vaihkem minä o heittiä seurannu eŋkä heitim peliäänsät tarvinuk ku ma olen täälä hoŋkolaŋ kartanoss ‿ollu .
VV: se , ompelijar rouvvakin silloŋ kun tuli stem mua kum mä , el laa , lakanus sontia hajottamasta vaam minä hajotin seŋ kiukkusemmiv vaa ja .
VV: hee se sano ste että pysyy perom merkki stem minussa ett ‿em mä saam mistään tyätäkän ‿ em minä tarttekkan tyätä ku tääl ‿on nim paljo ku ma vaan teem minä sano , mutta kun sulla on nyj jo se perom merkki , mistäs sää sen ‿oot saanu
VV: kylä minä aika rohkee oli .
VV: kunn ‿ei mua ok kukaal lyäny , että sim mää en ‿osaap pelläätä .
VV: kun se , em minä niitä lukenun niitä kirjoja om minä sanon ‿ett ‿ em minä ilkene ollenkal lukeek ku ma tunsin niiŋ kovastin ne ihmiset .
VV: tunsin tän , pojaan isän , ja isääs muatoneŋki on se poika .
VV: ja , kuiŋka se oli kunnom miäs se linnav vihtori .
VV: kun sanovat ‿että se kirjotti kerran sittem musta rakkauskin tää poika .
VV: se keksi tämmösem mukavar rahatyän nähkääs ‿ei mi , ei siin ‿om mitääm muuta , kun tiätää että kansass ‿on nyp paljo semmosia , monellep päin , ajatukset , että niiles saa , sillai kirjotellaj ja puhua ja , saarar rahhaa ittellens ja rahhaa se on tianannukkin tääväinö .
VV: mitäs tossa tomttesa tolpparikansassa niŋ kun , nyt tuli miäleeni urjalan sanomasta kun tää se , neiti seliini juur se on ‿oikeem meirän semmonem pitkäaikanen ‿ystävä joka nyk kuali kylä sel lukenu olette .
VV: se pankkivirkailija .
VV: niin , se pruukas ‿aina sanoo , sillai mua kum minä väliin sanon , minä oon hänen , lapsesta saakka sen ‿oli isä semmonej ja niŋ kunnom miäs , niŋkun tää tytärkij juur .
VV: sittek ku se siitä , kuali se pois sitten niin ‿em minä muista mikä tauti silet tuli .
VV: ja nyt tää tytär ‿on sitte , siunataaŋks se ny ens pyhänä , kirkosa .
VV: mitäs si , siälä muŋkin tars ‿olla mutta minä oon nii huanossa kunnoss ‿olluj jo , tammikuusta saakka että minä el lähre enää .
VV: mutta minä oon sillai itteni pilannu .
VV: silloŋ kun sen , arajärven , sen hilman , arajärven , lauri arajärver rouvvan se oli kuus vuatta hoŋkolasa , karjakkona se lauri arajärvi .
VV: ja se oli kurkijoella siälä karjakkokoulussa , ja se hänen , vaimoonsa oli meijjeripiikana , ja se meni siälä naimisiin ,.
VV: tää ol leskenä ollut tää hilma kans .
VV: se on ‿urjalaŋkylästä kotosi , ketolam plikkoja .
VV: ja sit se , nyk kun se oli , niil loistavastis sittes se hautaus toimitettiiŋ kaikille oli se virsi painettu , peŋkile , viaraile ja mullekkin ‿antovat sitte , mutta se jäi kirkompeŋkkiim multa .
VV: ja minä olin niŋ kovasa kuumeessa sillon , juur sitä , an , viäläkin sitä samaa kum ma sillon tammikuun ‿ensimmäiselä viikolla niil laŋkesi ja , .
VV: aina , ku ma ylääll ‿oli ja tein töitä niin ‿ei kuumeinen sais sillai tehräm mutta sen täytyy tehräk kun , ainoo ihminen ‿oj ja kunn ‿ei annap peräks ja käy kuiŋka hyväänsä .
VV: sillom minä oli hyviŋ kipee kun ‿arajärvej rouvva , siunattiin ‿urjalaŋ kirkossa .
VV: ja me olemme sen ‿antiŋ kummit , sen antti , niminem poika sill ‿o .
VV: niim me oomme seŋ kummit ja min ‿aatteliŋ kylä mää sentään nym meneŋ käyköön nyk kuiŋka hyvääns mutta minä meen ‿että mä kuulen , kummottessaka oloissa se meitiŋ kummipoikamme oj ja ,.
VV: menin toss ‿autossa vaan sitek kirkkoo ja , olin siälä .
VV: paljo oli , suruväkeeki mitäs se arajärven suku ne on semosta kaikki niin ‿etevää ne on niŋ kaikellaisia virkoja ja , .
VV: sitten ‿olis tarvinu mennä , hautajaisia juammaan sinnel levollej joka on sitä samaa sukua mutta kum minä meniŋ kunnalliskotiin stes samalla reisulla ett ‿ei mun taas tarttel lähteel laukeelaa .
VV: menin taas sitä hilta ruutia kattooŋ kun , joka meilet tuli silloŋ ku siirtoväkee tuatii .
VV: moni om mua sanonus se lehtimäen ‿emmakij joka nyk kuali siihen , semmoseen ‿ikävään tautiin sem maha rupes mätäneen tästä kun , aina avattiin tästä kuv vettä pois ‿otettii .
VV: se kuali semmoseen ‿että ser rupes ‿iham mätänee .
VV: ja lehtimäki on ‿itten nyt tampereen ‿yleisesä sairalasa , ett ‿oj joku vatsavika kans .
VV: ja sitten nin , ku ne sittes siinnä tulivat tervehteleej ja , minä aattelin ste ett ‿em minä sitä poikaa enäät tunnek kum piänenä olemme sen , ristillev viäny .
VV: urjalam pappilassa me seŋ kuljetimme ja ,.
VV: minä kysyn ste yhreltä tyttäreltä että oŋko antti sakissa
VV: niin ‿ool ja se on nyt tolla tullee juur koŋkilla sanoo se , nei , neitiihminen se oliki ja , .
VV: oli nii hauska ku ma menin sentään se on sittej janakkalam pitäjässä semmottena virkaherrana , niŋ kun nyt tääll ‿urjalassa on , turkia , siälä .
VV: niin se meitiŋ kummipoikamme oj janakkalam pitäjässä samallainev virka .
VV: ett ‿oli aika hyvä miäleni kun se o hyvissä toimeentulosa .
VV: se on sentään ‿aika lapsjoukko kum me oomme viänyk kolmekkymentäneljä lasta ristile ja , .
VV: kaikille aina sentääv vaihk ‿ei nim paljo rahhaa , penniä ollum mutta , kun ‿oli aina muuton semmosta hyvvää tointa ja onnee ku ma , lehmää pirij ja , saime viis litraa päiväisä moonamaitookin .
VV: sillon ‿annettiim paljo sitä syätävää kun ‿e rahhaa ollup paljo .
VV: kun sitä ny aattelee kun , kolmev vuatta peräkkäin ‿oli semmostakiv vuatta mulla , kun tääl ‿oli se , vanhanaikaneŋ komento että jos , tuli toimeen nin si , miähem palkka sai ollas siä lokakuul loppuuŋ konttoorissa ja konttoristi makso , valtiovverot ja kunnavverot .
VV: sillon ‿oli semmonen neiti pykteini konttoristinä ja ,.
VV: meiläkin stet tehtiin sillai että kun , laukeelassa oli joka keskiviikko toripäivät , ja minä teiŋ kotona voita , markkulam pappa teki meilep pualeŋ kilov vormu ja kilov vormun , vaneerista taikka mistä he tehtii .
VV: minä veil laukeelaan ‿aina voita , joka keskiviikko ja rahhaa tuli aina .
VV: silloŋka , paljo voit ‿eikä mikääm maksanuj ja kais se nys samallainen ‿aika pitäs tullas sit ‿ett ‿ei or rahhaa .
VV: minä sanon ‿että , em minä yhtääm piräm miältä pahhaa vaihka tää vanhuuselä , eläkekkim menis ny .
VV: em minä o oppinukkan suurilla raholla leveilee .
VV: huhrissa oli semmonev valtiom parkkimakasiini oikeem pitkä makasiini .
VV: ja ne tarttip piänentää ja hakataj ja pehmittään niŋ kauheesti herraj jestak kum minä väliin ‿aattelen sitä tyätä .
VV: että , nyk ku hoŋkolass ‿yks navettomiäs , kokos , ei miäs kum , se vaimo semmone heiskasev vaimo ne sai kerpona viärä , ne parkit , huhtii .
VV: mut sillon ‿oli semmonem piitkä suuri makasiini ja ne täyty olla nim pehmeikh hakattuja .
VV: sai stej joŋkum markaŋ kun sinnev vei monta sy , säkillistä .
VV: semmonej jolla , noitakiv viljoja ennen tapettiin stä sanottiin , oli kepakka , ja manu .
VV: semmoneŋ kun tehtiim männystä ku oikeen ‿olka , pään takaa vereltii .
VV: oi jestas
VV: nii se oli manu .
VV: se tehtiin sillai jätettiin ‿yks ‿oksa siihen semonen ‿että se oksa , jää sihe .
VV: rukiit lyätiin seinään .
VV: ja sitte semottella häkillä tapettiin ne pahnat viälä .
VV: mutta sitten noin , ohrat ja kaurat niin ne pantiin , laattioilles sillai mukavastil laittaej ja siinä pehmitettiij ja hakattii .
VV: oli kuuma riihi ja siällä aina ste oli , isä oli aina riihem pualela ja , muŋ kanssani hakkaamassa .
VV: se o , kylä se ihme on ‿että minä , viälä ihminen näiŋki hyvässä kunnoss ‿oŋ kun ‿on sentän niir raskaita päiviä , tehnym mutt ‿ei niitä raskaana sillom pitäny .
VV: se oli pääasia vaaŋ kun tiäsi että tuli taah markka rahaa .
VV: nähkääs ku , mullekkin ‿annetaan sitä vanhuusrahaa ja toi rouvva joka täälä postia hoitaa ni , se tua sem mur rahani kotiokki ja ,.
VV: niim minä imehtelen ‿ett ‿ei tää ol laitapeliä .
VV: ei ne puutut teitiltäkän ‿äänet jahka te virkaa pirätte niŋ kylä minä sen sanon ‿että kylä ääniä lyärää .
VV: toi sannoo aina hoŋkolan ‿opettaja että se maksaa kellä rahhaa o .
VV: mutta kylä toisek koviv valittaaki .
VV: mun ‿oli taas ‿isävainaani semmoneŋ kylä mar niitä aina , om mailman ‿aluusta ollut totta kaiv veroja .
VV: milläs seurakuntaa pystysä pirettäs .
VV: mutta isävainaa oli taas semmonen se sano ain ‿että , sillom piretään ‿ihminen ‿oikeen ‿arvossa kun sillep pannaam paljo ääniä .
VV: sitteŋ kunnammiähet ‿arvostaa sillon torpparin ‿äijjääkin se sano aina , piti semmosta leikkipuhetta .
VV: niŋ kum me väliim puhumme stek kun ‿em me ok kumpaneŋkan saanu , emme viittä penniä perintöö vaihka sentän semmottet ‿isot torpat ‿oli .
VV: mutta muŋkin se nuarempi veljeni sillet tuli tyrväästä se vaimo ja ,.
VV: ne järjestettiin sillai että ja emmekä mennyp pyytääŋkän ‿em mennym minäkän ‿em minä menny huutokauppaaŋkaŋ kotioni minä aattelin se on niŋ kauheem pahhaa kattela , kun niitä , myyrään ‿että olkoot siä silä palkalla ja , .
VV: ne järjesti sen taas sittet toi oli , kirjurina rauhalavainaa se vanhemman sisarem miäs ja , .
VV: siä oli se , uusi polvi , kuus heŋkee ja , .
VV: mutta ne saa nyn niŋ kovastiv vaihk ‿e muuta olis kun ‿oma mökki vaihk ‿ei olis muuta tämmönen ‿oma mökki kun täm myy .
VV: mutta kun niitä torppia vaan ‿oli sitte ja semottia ni ei ne , saanum mitää .
VV: no se oli semmosta rahatyähöm pojaat meni tukkiuittooŋ keväälä .
VV: no talvella mentiim pojaak kaato puita , ja minä verätin toisela hevosella ja isä toisela , ja pojaak kaato .
VV: ajettiin suuria tukkia laarujjärvelles savikoskele .
VV: siittä tuli aina rahhaa , rahatyästä .
VV: ei siittä torpasta tullum muuta syätävä .
VV: ja silloŋ kum muŋkin ‿isäni sinne hölliim meni nii hävitettyym paikkaan ‿että , siäll ‿oli , moonamuarikin sillo .
VV: ei tullut täyty ostaas sitäkim mitä muarimmoonaam meni mutta ,.
VV: voi jestak kun ne kravukkin ‿oli suuria ja komeita ja , kun ‿ei , sillon , kul luutnantti hoŋkolaan , isännäks tuli ja , saksalaisen ‿emänän toi ne pani ne sakolles silloŋ kaikki ja , ryästivät ha , niitteŋ krapuhaavit ja kaikki .
VV: se , luutnanska piti semmosia , .
VV: se oli kylä väärää peliä se oli jo niiŋ ku kommunistiem peliä mutta se oli taas heitiŋ komentoonsa .
VV: mutta siä kehrollaki sitek kun , isä laitto semottem mahrottoman suurem muuriparan sittes sy , keväälä sillai ku ha , kum mes se oli meitin suvityämme aina kum me kravustimme , mukuloitte .
VV: ja , kiviem pääles semottem , se veti viis suurta saavillista se pata ja sano kylä hänej joku sitte huutaa huutokaupasa sano isä laitto semmotten sinnem mäkee ja ,.
VV: sitte aina kum me tulimme kravustamasta se oli se pualipelukoppa täysi krapuja ja seipäässä kannettiij ja , .
VV: sittes se vesi tarttee kiahua aina ku , ei krapua , sovim muuton tappaa .
VV: että ihaŋ kiahuva vesi , varmastik kiahuva vesi ja sinne äkkiä kaaretaa ja miähet sekottaa siinä viä että ne kualee äkkiä .
VV: ootteks te nähnyk kuiŋka krapua keitetää
VV: jaa , että tiätte seŋkim peli .
VV: ei niitä o , ne loppu yhteen ‿aikaav valla .
VV: se tallukaskalle joka oli semmonev vähä kesseli , se oli , velkalassa , .
VV: se oli sittep poliisi kunn ‿ei se luutnanska ‿osannup puhuakkan sittem mu , muuta sitä saksaansa .
VV: sev verran se osas puhuas sano aina päivää , krapupoliis , kiljas ‿aina ja kallen ‿oli miäleeŋ ko ha , semmoneŋ kesseli miäs ‿oli .
VV: sillai ne meni , nähkääs ‿ei sais , se on semmonel luajan teko , luamiskirjassa se on ‿että , valikkaa kalat verestä ja taivaal linnut .
VV: ja niiŋ kuŋ kravut ja kalat ja semoset ‿ei niitä sais sillai pannam mutta , tyhmä ihminen tekee semmosen olkoon sittem miŋkä valtakunnan ‿ihmine hyväänsän niin se on tyhmä teko .
VV: kunn ‿ei niistä , ok kukaaŋ kasvattanu , ne ol luatu sinne .
VV: mutta kukas se sel luamiskirjaj jälkeen ‿on niiv viisas ‿ihminen ‿olluk kun , tota minä oon ‿aatellum monta kertaa , kun , noi , kutut
VV: ne on semosia , tunturieläviä .
VV: ja nähkääs kun , se on ‿oikeeŋ kirjaam pantu että kuiŋka vuahi on niŋ kun suruton ‿ihmine .
VV: ja se on juur semmonem mull ‿oŋ kuttu .
VV: tunturikaijja sen nimikin ‿o .
VV: ja , sitä on niiŋ kovin ‿olis ‿ostajia jo .
VV: kun ‿ennem mailmass ‿oli joka talossa , yhre , kakskin ‿oli muutamissa paikossa ja , sitte ,.
VV: minä tuli hipommäkee , minä o , tulij jalkasis sillol laukeelasta ja se pisätti autoons ste ja ajo takaperua ja minä aatteliŋ kuas helkkari tuala ny , tulee tollalaila se oli se tuarilan ‿emäntä .
VV: käski autoon siä oli kolme lasta ku han toi siältä , huhriŋ koulusta ja ,.
VV: no minä menin sitte , se rupes puhuun stes sano että minä olen nys semmonej jos muistatte tuarilan ‿eeva sano .
VV: minä sanon ‿ ei mua kotios saakka tarttet tuaram minä , tosta vaa hoŋkola harjullem minä kylä menen si ei minä viän teitin sem mökin tyköm missä te ny asutte sano se , emäntä , että mä tiäm missä se mökki om mutta muistakaa stev väkenne kanh meilek kahveelekkin tullaj joskus minä sanoŋ kylä tääl , kyyti nys sen , kannattas .
VV: ja nyk kum minä ette te niitä tunnekka , seŋ kulman ‿ihmisiä ja mitä niittev väljäkän ‿om mutta se oŋ kumiŋki se , joka nyk karon taloo pitää se , ilvaliiti .
VV: jaaha .
VV: niin se om pirsikuskiks tullu , ruvenu .
VV: ja , minä olin stel laukeelaam menossa ku ma ,.