Location: Loppi
KV: nii .
KV: se oli nyt täs hämees sillä lailla ne om muua , muualla suames niŋ kuarinneet mäntyjä , tervottumaan , oikein , vanhaan ‿aikaan niin , kaatovat sik kun nee kuari ens sen elävänä ja se tervottu se pinta mut , nym mitä minum muistinikäänin tulee nin , niitä männyŋ kantoja niitä oli maas paljo ja , niitä nostettiin ‿ylös , kaivettiil lapiolla ellikä kuakalla maata pois ja sitte , tellättiin semmonen suuri , kaŋki , toinen ‿allep poikittaij ja sillä paineltiin niitä ylös ja , sitt ‿oli semmosek kiilat ja puiset nuijat , rautanen terä ja , puinem pää oli kiilas sillä rikottiin sik kuttuttiin tervaskiilaks ja ja , oli puust tehtyn nuija sit semmonen lyätiim päälle ,.
KV: ne rikottiiŋ kanto sit moneen ‿osaan sem mukaaŋ kuim pa ka se tartti ja , sip pistettiiŋ kasaaj ja , talvella useiŋkin nee ajettiin sitte , kotia , reellä taikka tervahaurallen niij ja ,.
KV: sitte , niitä ruvettiir rikkomaan ‿ainaki noiŋ keväisin niin , piänennettiin sitte , kirveellä semmoseks ‿että nee kelpas tervahautaan , oikein , laviks ja , tervaksem piti sit sanonneeŋkin ‿että , särjem minua niiŋku särjelluuta niŋ kyllä minä sit vaivas maksan se tarkotti että piäneks rikkoo sit ‿ettei suurina kappaleina niitä sääli olleŋka ,.
KV: ja , piänikshän niitä koitettiiŋkir rikkoos sitt ‿ainaki semmonem mikä oli kovin tervast niir rikottiim piäneks ja , sit neet tellättiiŋ kahteeŋ kasaan , nee juur puhtaat mihin ‿ei yhtääl lahoo jäänny , nee vesteltiiŋ kyllä aina siin sit rikkojes kaikki laho pois .
KV: se laho oli semmost se otti tervaa sit sisääs paljo sitä eij ‿annettum mennäm mut , sittekkiv viäl niim puhtaap palap pantiin ‿eri kassaan tervahauralla heitettiiŋ kur rikottiij ja , niist tehtiin sit napavarvi ,.
KV: ens , ens niin se tuahettiin se pohja , ja nyt , viimest ‿aikaa sit jo kun ‿ei tuaheuslupaa ollun niin neek käytti tota paffia paperia siäl ‿alla , tervahautajen ‿alla , ja , sit tehtiin ‿ens semmonen napavarvi niiŋku pikkuneŋ kakku sinnej ja , napakaŋki ka pantiiŋ koht pystyyn sinne , pohjallep pantiin ‿ens kolme , semmost puullaikkaa ja , sit lattalaineŋ kivi semmonem mikä oli alt silee ja päält pyärree niin , tellättiin sinnej ja sik ku se , sitä , pikkust napavarvia tehtiin sik ku se rupesi umpeem meneen ,.
KV: siäl ‿oli ens lavit , neljä tai viis lapia oikost lapia suajana ettei se läpi mennyt tukkoo ja , sik ku se nousi vähä ylemmäks se napavarvin teko nin , sit tehtiim männyst semmoneŋ kaŋki sitt ‿että se ulttu sip paljo ylittup , pualels sit tervahaurav vaihka se oli isompiki ja .
KV: sit lykättiin se kaŋki siiheŋ kiveen ‿astij ja se kuttuttiin napakaŋkeks sit ja .
KV: ja , sit taas pantiin niin sitä , pualta hautaa ,.
KV: taikka minä puhuŋkin ny ens ku se larottiin sit tehtiin toinev varvi taas hyvist tervaksist .
KV: ja sip pantiin simmost kaikellaist puuta osaks jo hoŋkaakin siihev viimeseev varviiŋ kuttuttiin neek kiälipuiks sit , että mistä se sytytettiin se sit .
KV: ja sik ku se saatiin se kolmas varvi valmiiks niin , sit sitä otettiin nuija käteej ja ruvettiin nuijimaan , silittämään sit mitä oli tommost ‿epäsäännöllist sen , ylhäällä ja , sip pantii hianoja hakoja ens sihem päällep pikkusen , ett ‿että se suajasi ettei märäät tuarot mennys sit sihen , lapieŋ kärkiin .
KV: ja suast ‿otettiin sitä rahkasammalta semmosia tuaroja neet tuatiij ja , siit tehtiin semmoneŋ katto sit , ja ,.
KV: sik kun , tarkastettiin tuuli nuukaan sit mistä päin tuuli oli , ja alt tuuler ruvettiin sitt ‿ensinnä virittämään tervahautaa eikä piretty ympäri kiiruttaka sitt ‿että se ali , puali tuppas ‿aina , lyämään näkää taikka sitä kaasua sinne ettei se tahtonus siäl ‿alla tuulem palaa yhtä tasaŋ ku päällä tuulej ja .
KV: sillä viisin sitä sitt ‿aina muutettiim pantiiŋ kiinnit toinem paikka , ja toisest paikast ‿aukastiim mistä , rupesi , noin , kovaa jäämää .
KV: ja useiŋkin ‿allet tuulen tuppas jäämään sinnep päälles sit semmost , kuttuttiin sarveks sit , semmost palamatont ja sit täyty kauta muualt pannat tykkänääŋ kiij ja tehräs sihen noita kepillä pistilläpiä paljo ja , syrjään sit samalla kohtaa niin ‿avattiin tuaro noin ‿että se se , pääsi tuar , siit , heŋkääntyyn ‿että saatiin se , tuulen alip , tu tuulen ‿alipuali sit ja kulumaan ‿ettei se saanuk kuluat toiselt pualelt ‿yksij ja , sik ku se rupesi jo loppupualiiŋ käymään niin sit se palo säännöllisesti , ja mut niitä oli tervahautoja kahrellaisia , toisia oli semmosia ku oli kuappa alla miŋkä terva meni , ja siin tuli hyvä terva sit tykkänääŋ ku se kuuma terva meni se nin , raaan tervan sekaam mut sitt ‿oli semmosia tervahautoja kun , oli semmonen suuri kaukalo miŋkä terva meni ja siiŋ kaukalom pääss ‿oli tappi ja , siält tuli ens semmost raakaa kaŋkeeta ettei tahtonnu oikein tapillävest ‿uloos tulla , mut loppupualella se oli niiŋ kuumaa että se syäksi tullas siält sit juur niiŋku vesi vaan tapist ‿uloos .
KV: ja sitt ‿oli suuret tiinut miŋkä sitä kaarettiin ‿ämpäristä ain mut ,.
KV: se neek kuappahauran terva oli sip parempaa ku se hautu siäl kaikki ei sitä tarvinnum mitääj ja .
KV: sit sinnej jäi semmost vettä ku ainakin ‿useiŋ kuappahauram pohjalle , kuttuttiin ‿aluveseks .
KV: niit tehtiin , niin ‿isoja että , pantiin ‿olokia sinnes sisään sit talvella kun ‿oli pakkaneŋkij ja .
KV: uloos nee heitettiin ‿yäseeksiki sit mut , sillä pu , te tervam pohjavesellä lijotettiin nee ensimmäiseks sit , juur , nee , nahaat semmoseks nee , jos ‿oli valkostaki sit , siin nahaas , nook k käpä , useiŋki elukaŋ käpäläst se tehtiin .
KV: se muuttu semmoseks keltaseks siit sit ja .
KV: se oli kovasti hyvä jalkun ‿ei sen ‿ollus surua kastumisest ‿eikä pakkasest ja hyvä kävelläk kovastik ku , tukkiakiŋ kaarettiin niin , siäl sai pitkim puurruŋkoo mennäv vaan niiŋku paljaij jaloin sik ku oli neek koipiaiset jalaassa .
KV: niin .
KV: niŋ kun niŋ ku nykkin ‿on niiŋ kuttutaaŋ kaveeks mutta rotoo se on oikeestaam mettähhoirollisesti .
KV: nee otettiiŋ kaikki tervahautaam mut , siit tuli eri terva semmone hiano päälles se ei yhristynnyk kantotervaan olleŋka se kuttuttiin , hilvettervak sit .
KV: niist tuli se niin hiano semmonen ‿oikein , kun , päällivettäki tuli niin se tuppasi päällivesem päällekki jo jäämään se hilvetterva sit , mitä niist , rotoist tuli .
KV: mutt ‿eihän niitä paljo siehen ‿aikaaŋ kun ‿ei siehen ‿aikaav viä kum minäkim pikkupoika oliŋ kaarettum mettiä kovimmim paljo nee oli , mettät hylykynä vaan ‿eikä niitä , paljookan ‿otettu .
KV: kyl se otettiin tervahautaan niin se roto juh , justiij ja hyvää se oliki .
KV: niin niitä ostettiin tyhjiä silakkaastioita sip pitki hajettiin toiset ‿oli nelikon , astioita ja toisep pualikoj ja , niihin se pantiin sitteˀ kotona tehtiim pää sit ja sit se riivattiin , höylällä otettiin , männyst semmost paksua pulloo ja se , höylättiin sit semmoseks hianoks ja sit , ne kiilaj ja vasaraŋ kans hakattiin se , sinnes sitte se sem päär rakoon siihen tä jätettiin semmonen ‿uru miŋkä se sopi , että se piti täysin tervan sit ,.
KV: kotona pantiin tommonen , pualentoist tuumav vahvuine sest laurast se oli laki ei saannu ollap paksumpaa , se pää si .
KV: ja , sit se riivattiin niin se , y ympäri syrijät ja , sit siheŋ kylkeen sahattiin semmonen niiŋku suullinen ‿että se oli noin niiŋkun , ehkä viis senttiä , viis senttiä kanttiiv vissiiŋkin sahalla sahattiin ‿ens ja sit se otettiin ‿irki se suullinej ja , sik ku se pantiin se suullineŋ k se pirettiin ‿aina sip päällipualla kuljettais ja kaikis mut , sentääŋkin ni sihem painettiir risa sit väliin tivisteeks sen suullisen , silloŋ ku sitä painettiin sihen nelikoon tai pualikooŋ kiinni , se ,.
KV: ei pantu .
KV: se räkättiin tual helssiŋkis siäl ‿oli oikeein se räkihuanes siim merer rannas ja ,.
KV: se oli räkäri ittestään sillet täyty maksaaj ja sill ‿oli semmoner rautaneŋ keppi ja , se , latkutti siit , suu otettiij joka astian ‿auki ja , se hakkas sitä keppiääs sip päiteen sinnej ja ,.
KV: se aluvesi oli semmost se nousi jos siäl tippakin ‿oli niin se tuli seŋ kepim mukana ylös ja ,.
KV: e että sen tiäsi sit niiŋ koska terva oli puhrast se räkäri ,.
KV: keitettiim paras vaan sitä aluvettä niŋ kauvvan ‿että se muuttu mustaks ja sit se oli nii hiano terva että , jokku tykkäi siik kovasti , päällivesi se kurnattiij ja pantiiŋ koht maaham mitä päällivesi oli ,.
KV: tuahiliutilla viimmeseks semmosella niin niiŋku joku kuupantapanen niin , niin nuukaaŋ kum pikkuseŋkis se päälivesi saatiin niin se otettiim pois ja kaarettiim maaham mut ‿aluvesi otettiin ‿ainakiŋ korjuu .
KV: ja se oli kovastiv väkevää ja voimmakasta .
KV: niiv viätiih helssiŋkiin niij ja ostivattej jokuu tos , mennessäki sitä jo , nelikottaim mut , siäl merimmiähet osti helssiŋkis sitä tervaa sitte , siiŋ koht siir räkärin , kohralla ,.
KV: sihen tuli ostajia .
KV: siällähäm minäkim menetiŋ kerran terveyteniŋ ku , tuli semmoner ruattalainen , siält tä , santviikin , rannasta , ja , osti se kysy , puhu räkäriŋ kans ruattia ja , sit räkäri kysy mi minult sitt ‿että mitä minä tervast tahrom minä sanon se hintamääränin sit , ja , mutt ‿ei kukaam puhunnukkam minulles suameks mitään siit ja , sit se miäs lähti pois ja niikkasi minua lähtemään , ja ,.
KV: em minä lähtennykkä no räkäri sano minua no etteks teev viäkkä .
KV: ei se mitääl luvannukkav viäl hintaa ja .
KV: juu se lupai sem mitä teep pyysittekim mut ‿olkai tarkkana nys sinne om pitkä matka että osaatte takasin tullaj ja ,.
KV: sit se oli semmonev vähänem merimiäs ku se laskettiin se terva laivaan se , otti pualikon niin nätistis sis seŋ kahren nelikonn ‿astia hyppysinees , ja nosti minun retelinir rehron ‿ylittej ja ,.
KV: minä olij ja samalla miälellä että minäkin nostan sej ja nostim mut laskiŋkil liika kovaa rintanim päällej ja , sitt ‿em minä voinnuk kotiat tulles muuta kun ‿istun ‿aisalla vaan tos hevosem perseen takana enn ‿ov voinur rattailla istuak ku , nee oli semmoset ettei niiss ‿ollul linjaaria niis rattais millä tervakuarmia viätiij ja ,.
KV: sille , räkärillet täyty niin sit maksaan niin se ja , aina usein se räkipalkka ja ,.
KV: kyllä siit tuli piänep palkat siit tervatyästäki mut täyty tehräk kun ‿ei sillon ‿ollum mitääm muutaka tiänestiä eikä rahansaantia ,.
KV: vaihka eihän sillor rahaa paljo tarvinnu , kun ‿oli pari markkaa niin sillä voij jo mennäv vaihka kauppaam mut tu ,.
KV: valtiom mettäs kyllä täyty vähä maksaan niist tervaksist mut , ei senaikaset vorsmestarikkan ‿ei nee ollun niin nuukia nee anto sitä tervast vaan , semmosella niiŋku summakaupalla sitte , että sillä sai , halvalla paljo .
KV: niin , minähäl lähetin sinnej jo , niillä neitosilla niin , kaskisahrakki ,.
KV: mut ‿että ky puhutaav vaa .
KV: mallisahrat .
KV: semmosek kaskessahrat ‿oli .
KV: kaarettiiŋ kaskee ,.
KV: siäl ‿oli , noo , vesuriŋ kanss ‿erellä useiŋkin naisia ja taikka sin ni että pikkupoikia , että ve vesasi kaikki piäneŋ kasvullisuuren ‿alt pois ja s , sit kirveillä hakattiin ‿ei ollus sillon sahoja , oli ku noin suuria koivuja ja hyvää neet täyty kirveellä l las , hakata että ,.
KV: välist kun ‿oli suuria koivuja tuli suri kasa lastuja siehev viäreeŋ kun ,.
KV: aina täyty lisätäl lastum , pituutta ylöspäin ‿että pääsi eres pualväliin taikka vähä ohittekkij ja neek kaarettiin sinne , maahaj ja , sit nees sai ollas sinällään siim muutom paitti niist ‿otettiin syksyllä useiŋki sip polttopuuta raŋkoja , hak , sanottiim mennääŋ kaskest raŋkoja hakkaamaaj ja .
KV: jokuu ostiki kaskest ‿oikeir raŋkoja siim meiräŋ kulmallaki tähäŋ kirkoŋkylääŋki toivat niist kaskist ‿aina ostivat nees sai halvalla sitä ja ,.
KV: sit se sai seuraavaaŋ keväiseen ‿ollap paikallaan siiŋ kaarettuna ja , sit sinnet tellättiiŋ karsijat kirvesmiähek ku karsi nee oksak kaikki irki ,.
KV: sit tehtiiŋ kulotiä , kuakaj ja lapioŋ kanss ‿ens omis miähiis ja , sim mentii hakeen naapurim miähiä apuuŋ ku polttaar ruvettiin , taikka se kuulu sillon jo sääntööŋkin ‿että hakeen naapuritaloist miähiä ja ,.
KV: sik kun ‿oli hyvä pouta oikeij ja kuivaa se kaski niin se palo hyväks ,.
KV: ei siin , mitääj jäännys sit , palamattomia paikkoja mut ,.
KV: toisinaaŋ ku oli huano vuasi niin tuppas jäämääm pikkusen semmosia paikkoja että , puhuttiin sit sanottiin ‿että sihen täytyy sit rovio tehräm mikä paikka jää palamati ,.
KV: mut semmoneŋ kaski ku palo tykkänään nij joka paikast mustaks nin ‿ei sihem muuta kun ajettiin niitä puita suuret , määräk kasaaj ja , tehtiin niist talveksiki sentään semmosia säästiä oikein suuria teloja ,.
KV: pantiin ‿yks tela ens ‿allem maahan semmonen suuri ja , sit tehtiin neljä seivästä pantiin nees semmoselle , siajjalaalle ellikkä toinen toisellep pualle , maaham pystyyj ja toinen toisellep puallej ja päält levee että sinne oli hyvä ajaat teloja ja ,.
KV: se ajettiin sit , paris miähes , oikeiŋ korkeeks ‿että siin ‿oli monta kuarmaa teloja mut , eihän niitä tarvittuk kaikkia ku kaskia oli palio , sit niitä väännettir rovioov vaaj ja roviot viritettiij ja , annettiim puum palaann ‿että se jähinä kuulu kua kauvvas ja , se täyty puhtaaks sit saaras sentään ‿enneŋkö siheŋ kylväär ruvettiin , puist ,.
KV: sik kun ‿oli roviot ‿ens poltettun niin sit , kuttuttiin nupuloittemiseks mentiin taas sit neem , mitä jäi niist päist palamatin niin , taikka , jos ‿oli niin suuria ettei voinnup palaas ser rovion ‿ajaalla nee oop pantiin ‿uurestaan sit taas rovioihin tehtiij ja .
KV: enemmäkseer ruvist siin , pirettiim mut joka lajja vilijaa kaski kasusi ja hyvää .
KV: ja tuli sit halpa siämmennys nauriist kun se ,.
KV: sillon , ostettiin naurissiämmeniä vaan noil luskakaupalla ruakalusikallinen ‿oli , kymmenem penniä , nauri hyviä naurissiämmeniä ja sillä , kylvi ison ‿alan sitte ,.
KV: sittep pantiin , kun niitä kylvettiin nauriita niin , pantiiŋ kappa hiakkaa ja , lusikallinen naurissiämmeniä , että sen ‿osai sillä sit harvaks kylvää , ei tahtonnum muuton niitä siämmeniä osaan niiv vähä tellätä , tuppas liika tiuhaa tuleem muk ku oli kappa hiakkaa ja lusikallinen naurissiämmentä se kylvettiin sit vaan sihen , ni se joksiki menesty se kylvy aika hyvin harvaa ja ,.
KV: nauris kasuu sitä isompaa sik ku se o har noi harvaa ettei se ol liika tiuhaa ja ,.
KV: nauristakin ‿oli usein niin ‿isoja aloja ettei s sil aikaset tyävvoimmat riittännyn niitä harventamaaŋkan ‿oikein .
KV: ruvis kasus ja niin ‿erinomase hyvää ja sit , kaurakin ‿oikein , kaikki parast melkeim mitä sihen ‿aikaan noom mettäkulmam pellok kasuikan niiŋ kaskek kasui paremmav viljaj joka lai .
KV: ja useiŋki joskus mut se oli ny ei se olluj järjestään tapana nin , kynnettiin se syksyllä uurestaan se kaski sik kun ‿oli rukiik korjattuj ja , sik kylvettiiŋ keväillä hernetta ja se oli sit taas hernemmaaks erinomanen ‿että , siiŋ kasusi niim palkost hernettä ei se tullul liikaa varrekast ‿eikä mitään ja , palkoja oli paljo ja ,.
KV: se oli sit niiŋku hyvä kun ‿ilmanem pelto ei sihem pantum mitään sontaa herneellem muuta ku , se ku se oli syksyllä kynnetty ja keväillä taas sik ku herneep pantiin ni se kasus sinällään nii hyvä herneen ‿oikeen toise .
KV: aita tehtiiŋkij juur kaikki ensimmäiseks ‿enneŋkö rovioitaka ruvettiim polttamaan , että siin saatiiv valitas se aitaaines sitt ‿aina ,.
KV: ja sit vast kun ‿oli aita ympärillä nin sit vast ruvettiir rovioittemaan , sitä ,.
KV: mutt ‿ei sillon ‿ollum mitää hua , hu hyviä vaatteita yllä rohtimiset housut ‿oli tavallisestiv vaaj ja , rohtiminem paita no se sai ollas sit musta ja mikä vaan ‿että ,.
KV: ja se mustu ainakin niin ‿ei se ,.
KV: niin .
KV: se .
KV: toiset teki sillä lailla että teki valmiiks koht sen ‿airam mut , aina vi vitta ja , sitte , se , tela pantiin sihev vittam päällej ja mentiin ‿alivitta ,.
KV: sit mentiin samalla viisin toinen n , että , teht tiin , aina vitta ser rivuun ‿alle e , seiväspari seiväsparilt ja , sik kolmas , samoten , päällivitta ku se täyty kolmev vittan ‿aitaa tehrä , mut niitä luannollisestis sit mee opittiin silläkiv viisi jo että tehtiin se koht valmiiks siin , yht ‿aika ettei tehty alivittaa erellä sem paremmiŋ ku päällivittaaka alivitta kyllä kulki etupääs mut ‿o , se oli sit vahvempi ja varmempi aita kyllä , ku se tehtiin sillä viisin , ja se tuli niiŋku vähemmist puistaki sik ku se tehtiin ‿yhtaikaa .
KV: niist teloist ku nees seipäät tehtiin niir rautakaŋkella lyätiil läpi aina , noiv vajaaŋ kahrem , s saraŋ kahreksaŋkymmenen sentin kin , väli , matkolle , nees seiväsparit lyätiij ja , sit seipäs siheŋ kaks , toinen toisellep puallet toinej ja sit riuvut sinnev väliin taikka nee a , telat nim mitä otettii .
KV: ja samalla viisihä neet tehtiin sik kaikki muukkin ‿airat , airaksist .
KV: ei sillom piikkilaŋkoja ollup paljaita kuuseja sillon halkastiiv vaan ‿airoks , ja riukuja tehtii .
KV: alipääss ‿oli teräst sit viäl , vähä että se , ettei se mennym myttyyŋ kivis ja , ylipää oli taivu , vutettus semmoseks vääräks sitt ‿että nee , tuli vihrov viimmen näin ‿yhteej ja , sit semmonem puu oli kaskisahram perä , miŋkä , kiinnitettiin ,.
KV: siim peräss ‿oli jo sit jo kaks tämmöst haaraa näin , ja neek kynnet tuli sit tän haaran ‿eteen , mut se oli sit se kynti tov verran , mitä se ny olis ‿ollu , kymmenen senttiä tais sillä lailla , ohittes sem puun ‿että se otti maahaŋ kiij ja taisi vähä rohkeemmiŋkin ‿ollak ku kymmenen senttiä ja , ja se puu oli ens kakshaaranem mut , sit neek kynnet ‿ulttu vähä ohitten noin , että se meni maahaŋ kiinnij ja , vahva , koivust tehtyp perä sik kaskisahram perä ja , sitt ‿oli semmoset sahrat kun ‿oli , kuusest tehtiin ‿useiŋki halkastiiŋ kuusi ja vestettiin se ja , sit siin ‿oli kaks lautaa tällä viisin näin , ja , sit , kaskisahram perä pantiin , ei ku tällä viisin näij ja , sit siit ‿oli vittat sit meni siit niist haarost ‿ylös taas sinne aisoin , mikkä oli sitte , piti sem perän ‿aina siin samas mitassa , ja , kiila , pantiin sit takah ,.
KV: juu se oli ni näim päin niin ‿että tää oli etupual ja ,.
KV: kyl ne enämmäkseej jätettiin ‿alkuperäsest mut sit niihir ruvettiil lopulti , kylvämääŋ kylvöheinää sik ku tultiin taas jo , vähä viisaammaks , täm mailmam mukaan niiŋ kylvöheinäks ja sit niitettiih heinät , pari vuatta mitä niitettiin , latooj ja sit se sai elukat siit ja sit se oliki hyvä ruahomaa oikei .
KV: mutt ‿useimmiten sillon ‿enneŋ kum minäkim pikkupoika olin nin ‿ei neej jäi juur sillep palkalleeŋ kur ruvis otettiim pois ja ,.
KV: paitti sit jos hernettä tellättiim mutt ‿ei sitä tulluj joka kaskeen tellättyä , hernettäkä .
KV: niin ne alueilla oli aina eri nimi mut ‿että , e kaski se oli vaaŋ kaskeks kuttuttiij ja , ei sillä mitääm muuta nimee olluk kylhän ‿alueilla oli aina joku nimi .
KV: ei kaskes käytetty .
KV: ei .
KV: kyllä minä sem , muistan semmosen ‿ajaan ‿ettei heinälatoja ollu , sillon tehtiin suavia vaan , semmonen , ehkä kol ,.
KV: pantiim puita allev vaan ,.
KV: ens pantiiŋ kaks ooikel lujaa seiväst pystyyn , ja sihem pantiim puita pitkittäin ‿alles sit sihej ja , sit lyätiin tällä viisin näin , seipäät niittem puittem pääll ‿että niist tuli tämmönen näij ja , siher ruvettiin suajaa , suavaa tekemään sit , ja se tehtiiŋ korkee ja , päällek kämpsäämällä tehtiin sit viimmeneŋ kerros juur sinnej ja , sik ku se oli suava valmis niin sitt ‿otetti harava ja ruvettii haravoitteen , neek kyljett ‿että , se tuli aina se heinä sillä viisin ‿että siit juaksi vesi ales ja ,.
KV: se oli keko sit taas ihan ‿ympyriäinej juur ja sit se harjotettiin taas niin terävästi että se oli semmone juur ‿ihan , tommonen noin sip päält ja ,.
KV: samalla viisin haravoittiin aina se kekokin sitte , yltympäri , että se , oli se heinäŋkärki ain ‿aleskäsij ja , eikä siin ‿useiŋkaŋ heinäk kastunnup paljo vaihk ‿olis luulluk kastuvaŋ ku se niiŋ kampattiij ja , sik ku tehtiin se sillä viisin ‿ettei päält mennyv vaav vesi sisään ‿että kämpseet ‿oli aina yhtäläisiä , se päällipuali oli sik kyllä tarkka teko ,.
KV: mut kun suavaa tehtiin niin sinnep pantiin , yks riuku sinnev väliin sit jo semmonen , niiŋku johrerriuku ettei se päässyp , p purkaantuum miŋkään sivulleppäij ja , sip pantiin ‿useiŋki toiner riuku viäl ‿ennen ja , ja sip pantii harjariuku , ja sit vast se harjarivvuum päällen niin tehtiin , haravalla semmosia , kämpseitä lyhkysiä kämpseitä ja neel laskettiin sev viimmesen , rivvuum päällen näim poikittaij ja sit paineltiin ‿ales noin , kumpaki puali ja sit haravalla haravoittiin niin siit tuli semmonem pitävä , sitt ‿että se piti niiŋkun , latokin sit , vesen ettei siihem paljoo tullus sit mätiä .
KV: korsia päälle .
KV: mutta tarttihan se olla hualellinen teko paljo hualellisempi sik , kul latoon ‿ajo .
KV: se oli semmoneŋ ku , oli , heinää leveellääm maas ni , se , pantiij jalka näiv va vastaaj ja , sitä verettiin ‿aina noin sitte , karheest joka kantilt ‿että , se kämpset tuli sit niim paljo kum miäs nosti ja harava pantiin takas sit ja , sit se nostettiin , tällä viisin näin , he heinähäkkiij ja , suavaan samoten tehtiin nii ,.
KV: sua , suavaam pe kylä pantiiŋ kämpseinä tykkänääm mut , latoon ‿ei mitään ‿enääm muuta ku tellättiin sisääm mut , häkkiiŋki tehtiin semmosia kämpseitä niin ‿että , sillä haravalla vereltiin näij ja jalka oli vastas sit ja ,.
KV: sit niitä häkkiin nosteltiin sillä viisin siit ,.
KV: ei niitä kasost saatus sihen ‿aikaaj juur ‿useiŋkan nostaak ko , nee oli maaniittuja ja tehtiil lapoita vaan , pualtuareest heinäst ja sit nee hajotettiij ja , ja sik kun niitä ruvettiiŋ korjaamaaj joko häkillä taikka kantamalla niin neet tehtiin haravalla kämpseeks ja , nosteltiin sit häkkiin , ja toisim paikoiŋ ku kannettiin takalla tehtiin takkavittat nin neek kämpseep pantiin takkaaj ja viätiil laron ‿ovest sisää .
KV: kyllähän niitä useva , esimerkiks niiŋku se rautasuaki taikka se oli ennel löyttyssua mut nys se or rautasuaks muutettun niin , siäl ‿oli tevennäŋ kylästen niittuja vaihk ‿om moonta kilometriä sinne ,.
KV: kun ne oli ruvenneet sitä suata niittämaaŋ ku se oli ruahost suata ei sitä ollum millääl laitettu , muuta ku , heinää oli kasusi vaa .
KV: nyt ‿ei se sua kasukka heinää enää siäl ‿on ‿oja , aurat myllänneet sen nyj jo se ov varrotaam mettää vaaŋ kasuumaan .
KV: em minä sem pirempiä heinämatkoja niij juur muut muualla nyt , suŋkan , tullu , näkemääŋkä ku siin ‿oli se tevennäisten niituk ku ne oli , siil löyttyssualla , ellikä nys se oj jo rautasua taas ku siäl ‿on niim paljo sitä , punamultaa niin ne or ruvenneet rautasuak sitä kuttuu .
KV: otettiin nim .
KV: siäl nyp paljo takapualla minun , syntymäkotoni vaihka täält minä haavistost siäl taksvärkiss ‿olin niin , järveem meen niitettiin suuret ‿alueet ‿oikein siäl .
KV: kyllä sitä korjattiir rohe , järvier rannost paljo ruahoo .
KV: kyl kyl se hyvänä hyväk ku hyvänä , kuiva , kuivatettua saatiin niin , se kelpasi kyllä hyvin ‿elukoille , ja totta kais se paremmiŋ kelpas näätteŋ kun nee , ruisoljekki söivätten , vaihka nee oli riihes kuivattuj ja kuivia ja ,.
KV: minäki silloŋ kum ma olin ‿äititis siin , allek kymmenev vuaren niim pirin ‿yhrev vuareh huushollia , isänin taloures kun ‿ei ollu uutta äitiä ni , kyllä minä oljiilla ruakij ja paljo elukoita ja , lypsin sit samalla ja , sit se ,.
KV: ja sit rupesin niin sortumaan sen tyäniŋ kans ‿että sik ku uus äiti tuli ni , se kanto minun saunaa , oli liiar raskast sit siih , kahreksan ‿yhreksäv vuatiaanna .
KV: lypsiŋ kolmee lehmää ja ruakij ja sitt ‿oli viäl lampaita isoj jouko .
KV: ja sit , oli lihtaajat mukana neel lihtajeŋ kans semmoster rautalihtajeŋ kans sit ,.
KV: loukku oli puinev vaan , lihtaivat nees sip pehmeeks no , sit , menivätten taas niitä häkilöitteej ja , ottivat neel lalviaiset ‿ens siit sit semmoseh huanommar rohtimen , ja siit tehtiin semmost , rohtimiseŋ kuretta ,.
KV: sit siit ‿otettiin toiset rohtimet siit , sormauksest ja , se oli rohtimisel lointa sit se , toinen , so , toinen häkilöimineŋ kun ‿otettiin samast sormauksest ja .
KV: sitt ‿oli kormas ku kut otettiiv vartiŋ kuretta sit , ja sit vimmeseks niiv varttil loimi ja sit se oli pellavan syränt se loppu .
KV: mut se rohtimine housu se oli meitillä sitt ‿aina , joka paikas , minulla niiŋkum muillakin niin yleisenä vaatteena että ,.
KV: vaimmo , vaimmot kuto silloŋ kotona seŋ kaŋkaan sit , rohtimisen niiŋku kaikki muukkij ja ,.
KV: se oli semmonen ‿että se , kaikkiev vaatetten , ulttu semmonen , kaapu mutt ‿että , ei siin ‿ollu ei se ollu napitettu erestä , niiŋku nyt ‿on noita , vaatteita napitettus se oli semmonen niiŋku paitaki muuton tekoos , takia e paitti että se , pistettiil läpittep pään niiŋku paita ainaki mut se oli hyvin suuri sitt ‿että se , ulttu tonnep polviin ‿astikka ja , välist vähä alipuallekki polven se paita , että se suajasi kaikki vaatteet ja se kuttuttiir riihimekoks si .
KV: niin ‿ei se s ,.
KV: paita oli mut sit nekkän ‿ei sitä sik kaikki hianompaa paitaa pantuk ku se tuli , nokeen ‿useen ‿oli se varttinem paita sit semmosena ,.
KV: alkupualest sitä , pirettiin ‿ens hianona juhlapaitana sitä varttist paitaa mut sik ku se tuli rupes sen ‿ikä vanhenee niin , siit tehtiin semmonem paita sitt ‿että sillä mentiim mustaan tyähöj ja mihiv vaan , sit , sillä varttisella pairalla ,.
KV: ei sihen sem parempia paitoja sit mitääm muuta , riihityähöj ja , se sama oli siin sit siin telatyäs nee oli se samallainev vaatetus sik kum mentiiŋ kaskien , hoitoo pitämään niim mitä riihelläki neek kaikki mustap päällev vaa .
KV: ja useiŋki sitt ‿ehtoolla muutettiiv vähä puhtaampaa yllej ja pestiin taas , vesellä käret ja kasvot , ja välist koko ruumiski vähä ,.
KV: housut ‿oli semmosek kun nykkin , juur , yhtäläiset mutt ‿että nee oli rohtimisest vaan tehty , sit , valkoset , ja oli rohtiminen takkiki samallainen niiŋkum meitillä nykkin ‿on rohtimisia takkia , ja ,.
KV: ja , ittestään sit taas ku siit tehtiin , housuja ja paitoja pellavast ja vartist ‿e , em minä niitä joutunnukka pitämääj juur ‿olleŋkan , sentääm minä pirin ‿aina sitä rohtimist vaatetta em min ‿ok koskaan noin , vaatetta mitääv vaatteilla koittanuk komeilla olleŋka .
KV: ste , kyllähän siäll ‿oli alla jokkuu vanha paita , kuttuttiir riihipairaks ‿että se oli sitä hianompaa laatua useeŋkin ‿ihoo vasten sentääŋkin , että oli riihipairaks sanottiin sit se , ku se oli jo kulunnuj ja pehminnyj ja kaikkia ,.
KV: niiŋ kun ‿ei nee ennen ‿ollup pehmeitä ei olluv varttinem paitaka pehmee , ja koko karhee se oli se pellavaineŋki paita uutena ei sekän ‿ollum mitää hianompaa laatua mutta vahva se oli .
KV: se kesti kauvom pitääs se pellavainem paita , kun , minä nyj jo , naimmisiss ‿ollessanin niin oli , minulla yks pellavainem paita viäl semmonen , sik korjus , äitinil la , ää äitipualen ‿ajoilt ‿eikä äitin ‿aljoilt ja ,.
KV: pat toi ny ylles minä pesen sen sik ku se tulee nyv vähä , ko , pehmee ,.
KV: mut se , pihoittuki ja sit se rupesi niiv vahvistumaan se paita ku se tuli pihkaan ‿oikeim paljo ja hianontu , että minä pirin sitä paitaa koko suvej ja ,.
KV: pihka oli hianoo kuumilla ilmoilla siim päällä kun , joka raŋkass ‿oli pihkaa silloŋ ku kevässuvella tehtiin noita paperipuita ja ,.
KV: ne oli viismetrisiä silloŋ kun ‿ens tehtiin silllel lohjakotkallen neep paperipuut nii , oli raskaita kasatas sihen täyty käyräk käsiŋ kiin ‿oikein täyrest torest ‿ei se ,.
KV: kyllä nahkasaappaat ‿oli useimmitem , jalaas sentään ,.
KV: kyllä minä pirin tuahikeŋkiäkim monet tuahikeŋkät mutt ‿o , kyllä se nah nahkasaapas ‿oli tual mettätöis sentään ‿ainakim parein se tuppas se , semmonem matala keŋkä niij jäämään sinneˀ , pois , ku risuja oli , ku risut ‿otti kiinnis se tuppas jalaast luistaam pois ja ,.
KV: sukkaa ei sillon nyj juur suvella tainnuj joka paikas pitääkkä kukaaŋkan , risaa vaaŋ kiärrettiin sitt ‿aina saappaiseej ja ,.
KV: ja suutarit hajettiin ‿aina kotias sit saappaat tekemään , ei niitä saannus sillon ‿ostaam mistään tässäkin ‿oli semmosia ammattisuutareita nyp paljo mitä minä ,.
KV: tässäkin ‿on nym meitillä viäl tääl kunnalliskoris toi viljava mikä on ‿ollus semmonen ‿oikeen ‿ammattisuutari niij jo ja , vaihk ‿ei se meillä olluk kum , minä , olin siäl haavistos piremmät ‿ajaat niin täs ,.
KV: ne oli niitä lampaannahkoja .
KV: kun , annettiiŋ kasvaa , semmoneh hiano villa ettei järki pitkä ja , sik ku lampaat lahr , lahrattiin niin ‿otettiin neen nahaat ja , sit neel lähetet tiin , semmosseen , kuka pehmitti niitä , ettei neej järki ropissus sit neen nahaat ja , siin ‿oli useiŋki semmonen harmaa päälinen nahka sis sik ku ,.
KV: oli siip pellavalaŋkast loimi ja sitt ‿oli villasest kehrättyt toi kure , ja se oli sit ,.
KV: miksikä sitä kuttuttiin ‿em minä nym muistas sitä , kaŋkast ‿olkoon nym mitä tahtoo mut semmonen se oli ja ,.
KV: sik ku neen na nahaat joutu oleen tommoselle hyvällel laittajalle , että ne oli hianoja ei nee , ropissu olleŋka mut , ku viätiij johoŋki semmosselle huanolle , niiŋku meillä oli yk suutari semmonen se oli viännys sit nee , lammasnahkaas johoŋki huanollel laittajalle ja , aiŋ ku se otti , nahkasia , yllees ‿yälläkin neer ropisi kovaa niiŋku nyt tuahilevi tai mikä hyvään ni ,.
KV: ko , suutari sano si ,.
KV: ni se jäi ku , ei siihem muuta kaij jäännyk keskem paitti se ku suutari , sano aamulla sitt ‿että , kyllä se oŋ kun ‿on tommoset nahkaset ‿että kysyy vaaj joka kerta ku hän ‿yöllä ulooh menee että miŋkä sinä menet .
KV: niill ‿oj jotain ‿ainetta sim millä neep pehmittää em min ‿on nähny , lammasnahkoja pehmitettäväm mut ,.
KV: isällänin ‿oli ja isäpualellanin ‿oli ja .
KV: neek kehrättiil laŋka kotona ja , emännät ja vaimmot ja palvelijat kuto neek kintaik sit semmossia nee oli , harmaast ‿oma , lampaita kasutettiim melkeej joka paikas ja , villast tehtiiŋ kintaita ja sukkia ja , ei niitä ostettus sillon sukkia yhtikän , ja , o , hanskoja oli sit muttem minä tiärän niitä kait teetettiin suutarilla jostain ‿ohemmist nahoist ,.
KV: ei silloŋ kum minä vähäpoika oliŋ kum minäkin ‿ensimmäisiä hanskoja tarvittin ‿ei silloŋ kain niitä ollum myytävis , ainaka tääl nyn niin saatavis .
KV: mut suutarit niitä teki sit semmosest ohkasemmast nahaast hanskoja samallaisia niiŋku nykyääŋki hanskat ‿on .
KV: mut se oli se lammasnahka sip peitottavana eikä siin ‿olluv villaa enää jos lammasnahaastaki tehtii hanskoja ja , se oliki sik kuulemma liika pehmeetä ettei sitä kannatannut tehrä ei se kestännyk kauvoo se lammasnahkane hans ka mut ,.
KV: ja useimmiten tehtiin niitä hanskoja vanhost saapasvarsist sik ku se oli saapas jo niim piretty ettei , siit ‿ollum mitään toivoo enää uuteen saappaiseem pannav varrest niin sit suutari teki siit hanskoja .
KV: niiŋ käyttivät , muutamat , oikeem pitkiä nin ‿että , ne roikku tänne , ales ‿astij ja ,.
KV: siltähäm minäkiŋ kain näiv vahvam parran saiŋ ku , siin ‿oli naapuris semmonev vanha miäs kun ‿oli jo , se se , ylitte yhreksäŋkymmenej ja , se istu aina sitt ‿oli , aitaer ristikko tolla viisin noij ja , sit siihen ‿oli pantup puu ja se istu siin ‿aina ja , minulle ei puhunnus sil lapsena kukaam muut mitääŋ ku se vuarensyrjäv vaari ja , minä istun sev viäres sik ku se puhu minullej ja , sit minä pyysin silt , s se oli jo silloŋ kum minä tevennällä asun ‿ehkä allev viirev vuaren niiv vissiiŋki ,.
KV: minä pyysin silt ‿ost , e ilmaseen sit sitä valkost kaunist partaa ku se oli tänner rintaan ‿asti ulttu .
KV: mut se sano ei hään ‿annas sitä nyv viälä mut kyl häj jälkeeŋ kualemaas ‿antaa sem minulle , sem parraj ja ,.
KV: nym min ‿olej joskus sit , naurellukkiŋ kum minullet tuppaa toi parta kasuuv vähä liikaakin ‿että , kyl minä nys saisij jo samallaisem parraŋ ku , vuarensyrjäv vaariki ja olis valkoneŋkij jo ettei muuta tarttis kun ‿antas kasuav vaa .
KV: mu em min ‿o , antanuk kasuas sentääm min ‿olen ‿aina sitä pyyrystännup pois .
KV: pitkää tukkaa oikeen sitä käytettiiŋ ku miähekki tappeli niin , neet tukast vaan otti useiŋkiŋ kiinnis sitte ,.
KV: se oli pääasia aina nois tappelupaikossaki että tukast siapattiiŋ kiinnij ja ,.
KV: kyllä minun ‿isänim puhu monta kertaa ku se oli topennolla reŋkinä ja , siähen ‿aikaan ‿oli ain neek kylätappelukkiŋ ku se sano että , s heem meni ahoisiiŋ kerran sit tanssiij ja siäll ‿oli sit taas , ahoistem miähet ja vehmaistem miähet kovas , kylätu ku tappelutuuris niin , sano että siält vehmaisteŋ kyläst tuli yk semmonen vanha sotamiäs ruusi sano , ja sik kaupilla kaupilla , ahoisiss ‿oli semmonev vahva miäs ja , se tuli sit ja meinas tullas sinnek kammariim missä hään seŋ kaupin ‿einoŋ kanss ‿oli ja , muk ku se , siappasi sen tukast kiij ja veti sen , ja heitti perällek kammarim perma , permannon ‿ylitte ja sit ‿uloos samalla viisin siappas , tukast kiinni , ja koko riita loppu sihej ja moones muus semmoses tapaukses missä miähet riiteli niin tukast nee otti ensimmäiseks kii .
KV: tiär jos nees sillov veistä ottika niin näkyviin , siihen ‿aikaaŋ kum minäki pikkupoika olij ja niiŋkun silloŋki kun ‿isänir reŋkinä palveli , mitäs se puhukin niin , em minä tiär ‿ei sillov veistä otettuk käsiin ‿olleŋkan .
KV: juu rekipeittoja
KV: no nee oli semmosia , ostettiin , karvareist tota , karval , karv , karvoja ja pantiiv villajen sekaaj ja , minuŋki äiti , äitinin , äitipualenin niiŋ kuto kotona niitä sip pantiim pellavainel loimi ja , se karvalaŋkaneŋ kurej ja , sit siihem pa värjättiin , siin ‿oli sip punasia raittoja ja , muistam mimmosia nee oli , ja se oli sit rekipeites semmonen , suuri levee , loimentapanen ,.
KV: a kylä kais se sit vihrov viimeŋ käytettii hevosloimenakin ‿en tiäräm mut , se oli rekipeitto se oli paljo suurempi ku tavalline hevosloimi sitt ‿että se ulttu tonner reen takakki roikkumaan , isoj joukoj ja ,.
KV: se oli tiättyst sit sitä isosempi herra jota , pirem , mället toi , ulttu takas se , rekitäkki siller roikkumaan ‿että ,.
KV: e , em minä semmosia kaij juur joutunnun näkemään ‿että ne ois seinäŋ ko seinäŋ koreutena piretty .
KV: niiŋ kylhän täkit ‿oli tuplatäkkiä kaikki näätteŋks kun niihim pantiim päällinen , eri kaŋkaast ja sitt ‿oli vuari serttiŋkiä useiŋkiv vuari ja , väliim pantiin , pumpulit sit , tehres jo , ja roklattiim monest kohren nees sit , y yhteen ‿että neep pysy se oli semmonen sit niiŋku , nyt tuplatäkki taikka miks kuiŋka sitä sit sanottas se oli täkki sillä viisin tehtyn niin ‿että , se oli , ka , kaks kaŋkast ja väliss ‿oli pumpulit sit ja , se oli monest kohren sit tikattuj ja , raap hyppysraatalit neulo vaah hyppysin nees sit nee , saumat sihen ‿että se pysy se , pumpuli mikä sinnev väliim pantiin niim paikallaaj ja , noot taas sik ku ny jo , koneita ilmaantu niin neel laski koneella sihen niitä , täkkiä sit ja se tulikim pijan tehtyä ,.
KV: se oli tu , em minä , muuta tuplatäkkiä sit tiäräs se oli se tuplatäkki siin ‿oli , useiŋki niin serttiŋkinev vuari ja päällä oli sit semmonen ‿omakurottu , ve , villa , pualivillaneŋ kaŋkas .
KV: jos pellava oli pystyä niin s ‿oli helppoo repiä , kahmittiin tällä viisin näin ‿aiŋ kouraaj ja sik ku tuli , tommonen , vahvan sormaukseŋ kokonen , että se oli ny , ainaki , kiristettynäki vähä paksumpi tätä niin , sit se pantiin tämmöseer ristikkoon näiŋ kun sitä revittii , ja , sitt ‿oli semmoner rohkatuali ja siir rohaass ‿oli näim piikit , paljo rautasia piikkiä , se oli semmonen , puu ja , peränä niij ja rautasia piikkiä oli ja , sitt ‿useiŋkin ‿oli kaks miästä se oli semmone ses pitkäs peŋkis keskellä ja , sit nee sormauksep pantiin näin , aina ja , vuaroo verettiin toinem me miähs veti siälp pualelt toinen tälp pualelt ‿otettiin nees sylkyp pois , ja sit neev viätiij järveeŋ ku saatiin sylkyp pois ja annettiin ‿ollan niiŋ kauvoŋ ku neep pehmisi siäl sit , että rupesi se kuitu irtaantuun ,.
KV: sit neet tuatiiŋ kotiaj ja pantiin semmosellep paikkaa maaham miss ‿oli semmonen hyvir ruahonem pohja , eikä tulluk kontolehtiä päälle eikä muuta ja annettiin nee ollas siiv viikko ja välillä kaksikin viikkoo , keros , ja sit ne otettiin siiŋ kahloij ja , siit neev vietiin sit vast riihiij ja saunoiŋ kuivamaan ,.
KV: se pellavar repimineŋ kävi sillä viisin niin ‿että se , oli rohkiminen sik koht perääh .
KV: taikka melkein samas niin , repimiseŋ kans .