Location: Pihtipudas
JH: niin tää oŋ kirkoŋkylleä .
JH: minn ‿ooj juho ,
JH: minn ‿oo oekeij johanes kirkoŋkirjossa .
JH: kahek , kaheksantoesta kaheksaŋkymmentäseihtemen , kymmenen , neŋ kuuŋ kaheskymmenesneljäs päevä .
JH: sielä syntynä .
JH: nythä m minn ‿ov viitiseŋkymmentä vuotta jo ollut teälä kirkolla .
JH: seŋ kaskun .
JH: se , se ol semmonen , semmonej juttu että minä , eläelleäkäriä vein , tervajokkeen sinä aekana ol majatalot .
JH: nii tervajoiss ‿ol majatalo .
JH: nin tuota , se , mäŋ kivijärvelles se , kun se n , niinikaŋkaalla ensinnääl leikkas kaks oritta ni se , tsitte , piti siitä kyijitäs se sitte ensimmäiseem majatalloon tuota , tervajokkeen se , se siitä kaotta mäŋ kivijärveles sitte ja , sem piti ollah huommeoamuna kivijärvelä ottammassa vastaa elukoeta .
JH: ni , se ‿ol pakko viijjäs se yö aikana se tään syvämmoa ylites sitte , peäs mänemää ni , minä sitte palasin sieltä , se ‿ol siin , siinä ɢ yheŋkahentoesta välijä yöllä .
JH: mut se ‿ol valosa se , yö jo kun se ‿ol kevväenen se ‿ol siinä vapumpäevä aekaa .
JH: ni , se ‿ol valosata ni minä katoin sinne , lahelek kum , se hevonej juoks siinä , harjulla tänne , kylälep päe nim minä katon hinne , lahelen niin se ‿ol se lahti niin semmosissa rimmissä jo nim minä aatteli että , kyllä se pijam männöö sulaks tuo lahti nih , se , yhtäkkiä puhalti se hevonen sieramiisa ja , ja tuota , alako tepattoav voaj , vaikka se ‿ol niŋ kauheav virreä hevone ni , eikä m , meinana männä etteempä ä .
JH: mutta , minä samalla huomasin sitte , vilikasi etteempäen nin sieltä tul sen ,.
JH: se ‿ol niŋkun naenem ,.
JH: sill ‿ol semmonev valakone vaippa peällä ja semmonem , niiŋkun saettakissa on semmone hattu ol sitte peässä siinä jä ku minä katon sen niin tarkkaan nin sill ‿ol tähä astin näi , ja sitte ol se , niŋkun , nauhakeŋŋät jalassa semmoset n , nauhola kiini .
JH: ni , se tulloo tulloo voa ihaŋ keskutietä .
JH: ja se , hevonem män hilijalleen sitte sinne , vastaampäe ni , se , tul sihe hevosem peäŋ kohalen nim minä atteli että no mutta tuohan nyt oh , hullu ihmineŋ ku ajattaa peälleen nim minä nykäsin sitä hevosta nuin syri jä .
JH: se tul tuohom minuŋ kohalle ja sillon se tupsahti siihe .
JH: se hävis siihe .
JH: mutta minä aatteli ‿ttä noh , nyt minä näe ens kerran seŋ kummituise ja ne puhhuu että sitä eij ‿oo olemassa mutta nyt se , tuosso se nyt on .
JH: nui jalalam mänij ja sitä ihan silleätä kaŋŋasta siitä voan nim minä sitä nui jalalah hämmensi jä minä aatteli että no minä tutkin tuon , tarkempaa .
JH: no minä sitte aekan siinä niiŋku seisoj ja k , ja kahteli ympärillen no eehän siinä mitään näkynnä .
JH: no , minä nousiŋ kärryy jä l , läksin , ajamaa ettemʙäe ni s , sillon samasta paekasta se lähti jä , män , nui , oja yli astu sinnet toeselep puolelet tietä jä , oja ja , män , siin ‿ol kaks petäjätä lähelä ni män niihem petäjjiin taeten nui ja , tul tiellen niŋku ihmine aenaa .
JH: ja l , lähti mänemmään niemeŋkyllääm päen sitä tietä myöti ja , kahto nui vielä m , jälelleen sitte niŋku ainnaa .
JH: minä varsiŋ katoin sitte sieltä kärrystä kum hevoneŋ kävel sitte ni , minä katoŋ kansan niiŋ kauvaŋ kuŋ kumpiim mäntiim mutkan taa ettee enneä näky nähty toisijammo .
JH: joo , semmonen se ‿ol .
JH: em minä oos sitä kuulu että tuota , mutta ne , puhuvat ‿että l , sittej jäläkeempäe yks kolehmaenen senn ‿o , yks vertti kolehmaene , kolehmaese oes pitänä nii tuota , se kummitus ,.
JH: ja sep , se ‿ol kumpulassa työjjohtajana se kolehmaene nin se ‿ol ollu ihal läkähtymäisillääŋ ku se ol tulluk kumpullaan se ‿ol pelänä nii .
JH: joo .
JH: no sitte , kirkkoherra jaakkola se ‿ol sittem männä sinnem , harjulle ja , se ‿ol , männä vahtii yölä sitä sitte että jos seh hännin näkis ni hän siunovas sem paeka että j , jos se ‿oj jokis semmone , erityinen tappaaos sielä että tuota , mutta ei se ‿olluj jaakkola sitä sitte nähnä kaete .
JH: se ol sitte toesina öenä männä sinne ,.
JH: mutta ei se ‿ollu sitä jaakkola tavana kaetes sitte .
JH: joo .
JH: sitä kolehmaesta ne puhuwatt ‿että se oes pitänä sen nähä .
JH: on semmosta että oŋko se nyt sitte ollus se sama ei sitä tiijäv ,.
JH: tse ‿ov voeno jokim muu , ei ne ‿ollun nähnä mittääk , mutta semmonej jytkev voaŋ kuulunna het kun ne ‿ol lähtennä rannasta tulemaan niin sinneh harjulle asti nin se ‿oŋ kulukena sielä , muka sielä rinnalla .
JH: em minä , em minä aenakaa oon nähnä .
JH: kyllä nik kyllä kaaet niitä semmosia , kah , kahvipuheita o ollum mutta em minä o , em minä semmosia kerrot tuota , joesta minä enn ‿o , tietonen tuota , jo .
JH: e m , minuva ee pelotap pimmeässä .
JH: se ‿o iha yhellä kertoa mi , nim minuwa ei pelotap pimmeässäkkää yhtääŋ kum minä sel , oon , ikän olluna niiv vapaa olija että minä enn ‿op pelänä milloŋkaam mittä ä .
JH: joo .
JH: ee ee .
JH: kyllä minä vappaastit tohil lähteä m mihiŋkä voa , vieläkiv vaeekk ‿ov vanaha .
JH: joo .
JH: puhuha ne teälä markkinaaekana enne aekaa ollee niitä semmosia .
JH: no oonhan niitä riskijä miehijä ollunna sitte paljonnit teälä .
JH: yks antti ruuska tuola , löyttylässä tuola syvämmoampohjalla ni se oli , se ol semmonem mies et minä olim pahanem poekanem minä muistan sitä nim ,.
JH: sill ‿ol kaoheat , jos minullaki o isot mutta sil ‿ol melekei niŋkuŋ kaks minuŋ käm , e , kämmentä nii , suuret käetii ni ,.
JH: ku , kaŋŋasaho , e , kaŋŋasahon tuo , kaŋŋasjärveŋ kanavata kaevo , olivat kaevana ni , siel ‿ol sitte ollunna oikeen suuri kivi , vierynä sinnek kanavaa ni sit ‿ol , viis kuus miestä koettana sitä kivveä , sieltä , kanavasta poes ni , se ‿ol se antti sanona että mäŋkeäpäs poes kaikki tuota , hännik koetteleoo eikö tuo kivi lähet tuolta no .
JH: se ‿ol yksinään työntänä sen sinne , peŋkales seŋ kive .
JH: ja onhan niitä ollun niitä riskiä miehiä , paljonni mutta , mikäs ne kaikki muistaa sitte nyt .
JH: ooŋ kyllä minä , minä oon , herraset tuntenaki .
JH: joo otto ja ellu .
JH: ja sitte toas jussi mutta ne ‿ol toisev veljem poikia se jussi jo mutta riski mieshän se ‿ol seki .
JH: se ottoha ol semmone mies että , he ‿ol kauhean suuri mies kun se , män tuota , min ‿oli alavekkylässä hoetopoekana sillo , nii , se lähti ameriikkaaŋ ku ‿ol se saarivalla aeka ja , se tuota , lähti s , kaekoo ameriikkaan , sa s , saarivvalla , palavelusta .
JH: ja , tuota , sen sitte emäntä kuol teälä ja , ne kaet sitte tieᴅotti ja se tul , sitte muka , sitten siihem peri , perinojjakkoo ja tuota , selevittelemään niitä p , sitä pesseäsäs sielä .
JH: nii ne , roppassiis sitteh , a sen , otoŋ kiini .
JH: ja , veivät , vaassam , pataljounaan sem palavelemmaa .
JH: se ‿ol sitte , hyvin tummaolonem mies seh , nin , se oli , se oli mahottomar riski mies ni ,.
JH: ne ‿ol kaohaer riskijä miehijä nin ne ‿ol sanona ni ‿että , nyt tulloo , puttaalta riski miese muttah , soa koetelav voemijaah heti kun tulloo p , he heil , sinne , haapajärveŋ kirkoles se haapajärveŋ kirkolta osti talo , ja muutti sinne .
JH: sitte , se ‿ol hitte syksyllä ens kerraŋ ku se ‿ol , puineet vilijojaa nii se ‿ol sitte vienä ku ‿ol , ne ‿ol ottana makasiinii niitä velekavilijoja nii se ‿ol vienä sitte , kaohean suurija säkkiä sitteh , se ‿ol lyhentänä sitä velekoa ni , se ‿ol ottana , toesen säkin toeseeŋ kätteesä jä toesen säkin toeseeŋ kätteesä jä ollu , kaikki jyvijä täynä , se ‿ol , noussuk kaa , korkeita rappuita nii siin ‿ol ollunna ne riskit miehet tsitte sielä ylläälä ni , he ‿ol tuumana , minä vien tuossa putal , että minä kannam putaalaestyylillä nuita säkkiä että .
JH: kyllä ne ‿ol kahtona pitkään siihe eikä ne ‿ollu , puhunna seŋ koommiv voimmistaam mittää .
JH: sitte se ‿ol , sitte siin ‿ol ollut toenen tappaos se ‿ol , kulukena , kaupala sitte sielä , kylällä se on sitte teälä ylipeässä se ‿on se talo kyllä minä tiijjänis sen talon .
JH: sielä tulluna yks , isäntä sitte vastaan sielä puolvälissä nih , sitä ni , se ‿ol hanona että jopa herrane o ottana kaohean tarakam , kantoakseen se ‿ol , voam , tuumana että joo että kyllä ne voan siinä näkkyy mänövä ,.
JH: herrane eij ‿ollu ollun niinä miehinääŋkääp puhunna voaj ja ne ‿ol ollun ne riipit kaenalossa .
JH: puhunna voan isänäŋ kansan ni isäntä ol viimmel lähtenä kävelemmää .
JH: ol s , sanona että häntä seälitti ‿että ku ei , laskena moaha olleŋkaan niitä , vaekka puhu häneŋ kanssaa niŋ kaovva aekoo .
JH: sitte se ol , siihen tehneet siihe , raumajjokkeen si , siin ‿o , sanotaa raomajjoeks sitä joka on tänneppäen , sinä se joki ja , ne ‿ol siihen sitte , tiettäneet siltoa sittek kivisiltoa .
JH: se ‿ol ‿ollus se ottokis sitte sielä , kaetes siinä että olko ne sitä kunnam puolesta sitte korjanneet vae tehneet ni .
JH: otto toas männä jä sanona että väistykeäpäh poes ku , että h , hännik koettaa tokko tuo kivi tuosta lähtöö paremmil liikkele .
JH: se ‿ol männä ja n , nostana seŋ kiven siihem paikollee .
JH: se kuulu olovah herraseŋkivi sitte siinä sillassa .
JH: että minäkää enn ‿ov vaikk ‿ooŋ kulukena paljo ni minä enn ‿ook kahtona että miŋkälaenen se on se kivi mutta he , siinä kuulu olovan nimeltää nyt herraseŋkivi .
JH: sitte se , veli se ellu se ‿ol semmonel lyhynem , mies mutta kauheav vahva mies sitte niim , mahotom , se , tul mielsaeraaks se , se män ensinnään sinne haapajärvele ja sitte tää otto män vasta jäläkeempä ä .
JH: ni , se ‿oŋ kansas siinä ylipeässä niihe ol likekkäe ne talot nih , se ‿ol sitte , siin ‿ol kaks reŋkijä olluna hinä , sitte sillä ellulla siinä ni , se ‿ol , syöneet näiŋ kesällä nii , pääevällistä ,.
JH: pääevälistäköhä ne ‿on syö niin ne ‿on tehnä ni , se ‿ol sanona niiller reŋŋiles se ‿ol semmoneŋ kivakka puhumaa sitte , että kun syötte nim mäŋkeä ja hakekaa , rullakarhi kuulu ollee sielä , missä astil lie ollus sielä pellom perilä , ni hakekea se karhi sieltä hevosila poes .
JH: n ‿eij ‿ollun ne reŋŋit kun ne ‿ol syönä ni n ‿eij ‿ollu ollu , niij joutuil lähteneet sinnen ni , ellu kävellyj jalan sinnep pellolle , sinnek karhil luokse ja , selässä se ‿ol ollunna suuri rullakarhi ku se ‿ol tuonna ja paiskana pihhaan ser rullakarhin selästä .
JH: se ‿ol kumma ollu että miten se semmoseŋ , selekääsän nosti .
JH: sitä ne pittää haapajärveläkik kummana että miten se sai sen rullakarhin selekä ä ja .
JH: mutta se ‿ol , se ‿ol semmonej jo s , että se ol jo vähä mielehhäerijössä silloj jo .
JH: joo .
JH: kyllä niitä onnik kyllä ne herraset ol ,.
JH: ee tarvihtep pelätäs sitte että vaŋkempata tulloo vastaa .
JH: kyllä , ne oli kaoheita miehijä ne herraset .
JH: oom minä kuulus sitä mutta minä , em minä voes siitä puhuam mittääm , kyllä minn ‿ooŋ kuullus siitä m , puhuttavam mutta m , eŋkä minä muistam muuta ku sen ‿että minn ‿ooŋ kuulup puhuttava .
JH: tokko siitä ov vielä , puhuttu
JH: no minä em muuta , muuta ook kuulum mutta minn ‿oon semmosem mieheŋ , kansa ollu yksissä , joka on tuota , sen , ollus sen talavijaesen , hyvä tuttu .
JH: että määt sillä ja sillä tunnila siihev voaj jah , oot siinä niiŋ kauwaŋ kun tulloo , heittolasta hakumies häntä .
JH: se ‿ol talavijaenen tullus siihej justiin siks kansak kun se ‿ol se hevosmies tulluna , ni , sano janne että , häm män sinnem mehtää ni sano että , talavijaenenik käyväk käpsi siihem , poaluŋ kohalle ja , sano että se justiŋ kerkes siihem poaluŋ kohalle , mutta sano ‿ttä heill ‿eij ‿ollus sillä kertoa vara puhuwa enneä mittään toisillee .
JH: nin tuota , se ‿ol , se ‿ol sillov vietynä , heittolaan se , talavijaene ja se , sillä s , se se ‿ol rikastuttana heittolam pyhäjärvelä sitte joka ol , ihaŋ kuulu , mo , monessa pitäjässä sitte se heittola .
JH: ni , se ‿ol , sillonik kuh , se , janne sano että se , varmaan sillor rika , tekivät niim paljo rahhoa että tuota , se , se sae heittola sitte semmoser rikkauveh , peällee että .
JH: kyllä se ol vaŋkka talo sillonik ku minä olin siinä yötä .
JH: myö mäntiin tuone , korpijokniminem paikka , i , joki minä oli hallala sillom myö mäntiin tukiuitatukseen sinne ja , myö oltiin sillon siinä yötä ni , si , siinä ee sitte , mitä sinä annettii , nuij jos kysy ruokoa ja , ja kaikkia semmosta nin s , kymmenem penniä se ‿ol , vuorokauwesta .
JH: ei ne se enempätä ottana e , ja ku ne sanoi kerran se hinna nii , nin tuota , ee p , eei tiŋkimine ee auttana .
JH: joo .
JH: ni ‿että on tässä ollunna sataneljäkymmentäej ja sataviiskymmentäe lypsävä tä .
JH: nuin sano .
JH: ni , ja hevosia viistoesta hevosta ol sillo .
JH: kyllä he ‿ol kauheannäkönen talo , se ‿ol isäntä muute halukas näöttelemmääŋ kaikki konneet niit ‿ol jo sinä aekana heittolassa konneita vaekka mihil lajjii .
JH: joo .
JH: heittola
JH: tästä nyt om pyhäjärveŋ kirkole , mitä sitä nyt on tuota ja siit ‿ov vielä , viistoesta kilometriä sitte h , vielä kiuruweelep päem mänöväm moantiev varressa .
JH: joo .
JH: se ‿oŋ korkeala mäelä se näkkyy sitte .
JH: ka , kauvaks het se talo .
JH: kyllä he ol .
JH: kyllähä niitä on niitä semmosia vanahoja kaskuja kuv voam muistaa niitä , joo .
JH: oon on on siitä lauluja .
JH: mutta s , sittehän se talavijaenem minä jatkan sitä talavijaeseŋ kohtoa vielä että kun se , sieltä heittolasta ol tullup pooes ni , se ‿ol männä sitte tuonne , vaitilaaa , vaitilaniminem paekka tuone s , pielaveelep pääem männessä on sielä talo ni .
JH: se ‿ol männä sinnev vaetilaa ja , te tehnä sielä rahhoa , rahhoa sielä , hiin ‿on semmoneŋ kaksiŋkertanem minä muistan se , aettarakenukseŋ , kaksiŋkertane aetta sielä ja , se ‿ol sielä tehnä sielä , yläkerrassa sitä rahhoa yhele eenokki tias vaenoales se , eenokki asu tuossa , apteekim paekalla .
JH: ja , se ‿ol se eenokki sielä tiettänä sitä rahhoa nim paljo että semmonem pyyihelliina ol olluna niin se ‿ol , justiin soana solomuun sej joka puolelta sitteh , sem , pyyhelliinan se , ja , se ‿ol sitte kun , se ‿ol soana sen , pyihelliinan täötee ni se ‿ol tullunna ja ilimottana teälä nimismiehele ja , että tuota männän nyt ‿ottamaan talavijaenen siitä kiini että se ‿o nyt tehnä sielä niij ja nim , paljo rahhaa että tuota , no , itel lähti kaekoo ja se on sillä tiellääj ja vei ne rahat männessä ä .
JH: no , se ‿ol talavija , talavijaenen tehnä kuitennis sielä sitte , sill ‿aekana ku e , ne ‿ol eneŋkö virkakunta tulluna ni , se ‿ol tehnä , aeka paljo sitä rahhoa ja , sitte ne ‿ol männeet sitä ottamaan sieltä kiini ni , se ‿ol ohtolaa esvaenoata tuota ohtola isäntävaenoata kuhtuna yksityisenä että tullas sinne , ni häm peästää sinnes sisäle mutta , n ‿eij ‿ollu , se ol se ohtolaesvaenoa hanona ku se ‿ol ollun niihen , viraommaestem matkassa ‿että , eehäh häneŋ käönä mänö että nehä ois arvana heti että tuota , hä , hänele , että häv vääriä rahoja sieltä sae .
JH: niŋ , s ‿eij ‿olu , männä sinne nii s , se ol houkutelluna ni , ne ‿ol sittev , eppäilys sitä että j , n ‿eijj ‿ollum meinanna uskaltoas sitte viraommaiset männä ottamaan sitä kiinis sieltä nii , se ‿ol panna ne rahat läjjään siihe huoneel lattijalle ja , pistänä tullee ja , sitte sin ‿ol semmonen neliskanttinem pikkuner reeikä ni , siitä pistänä kätesä jä sanoneet ‿että , paŋkoa nyt häneŋ kääet kiini että uskallatte tullas sissä ä .
JH: ne ‿ol siinä olluna ne rahat hiilenä palaneet ni , siin ‿ol selevää näkynä numerot ,.
JH: viissatasija siin ‿ol ollunna ja , s , se teki niitä paperrahoja voa , joo .
JH: ni , niit ‿ol olluna simne iso läjä sitte kun se ‿ol palana ni , mutta ne ‿ol vielä ollun niŋ kuorulla että ne ‿ol näkynä ne , numerottiiv vielä niistä peälimäesistä rahosta ja .
JH: sittehä ne ‿ol talavijaesen siitä vaŋŋinne , mutta tuota , ne veivät talavijaesen siperiijjaa mut eihän se pysynnä sieläkä ä , poishan se tul sieltäkii .
JH: omija teeitä myötiv voa .
JH: jooh , että , mitehäl liev voam peässys sieltäkit tulemaam p , poes se ‿ol tullunna voa omilla kyijillä ä .
JH: sitte se , se ‿ol , olkohan se sillä kertoa vae toeneŋ kertakohan se ‿oŋ kun sitte sanotaan tuola pesäkiveŋ , kämpäks tuola , virkasyvämmoala se , tästä tulloo jottaem , toistakymentä kilometriä matkoa sinnep , pirtille ni , se ‿o oikeev vanaha aejaŋ , pirtti sielä ni se ‿ol tehnä sielä rahhoa ja , sitte se ‿ol sieltä lähtenä ni se ‿ol , panna suurija pulloja sitte , sinne , ja , panna niihem , ne ‿ol pakanna niihem pulloin sitte viissatasia niim paljo ku se ‿ol soana mänemää jä sitte korkiŋ kiini jä , mihihäl lies sinne sitte kätkenä ne , niitä pulloja ja sitte lähtenä sieltä ni se ‿ol sanona sitte ‿ttä l se ‿or rikas mies joka voal löytää sieltä yheŋkääp pullo .
JH: mutta , niŋ , kyllä ne ‿oŋ kun sielä käö vi , niv vieläkin näkkyy niitä jäläkiä kun ne ‿oŋ kaikki kuusejjuure alukset ja kaikki v , kuokkaij ja kaikkiiŋ kansan ne ‿ov veänelleet ja katelleet mut , mikäpä sen tietää ov , kuka sielt ‿ol löytänä vae oŋko kukkaal löytä nä , joo .
JH: sitte ol talavijaiseh , reŋki yks muhonen se asu tuola ilosjoeŋkylälä , sitte se muhone , se ‿ol , samallaenen turrikka kun talavijaesvaenoakik kaohea parta ja semmonem paksu miehejjällikkä niŋkun talavijaenennis sit nehä o, kivijärveltä talavijaisista kotosin ne , ni , se se , tsitte , teki niitä sintulanttia sitte akoile .
JH: joo se , se ‿ol sanona ku ‿ol , aena , käynä vähäks niin se ‿on sanona että ne olee nuo sintulantitiit toas loppu , hyviv vähiim männeet että .
JH: joo .
JH: em minä sitä nähnä mut tääm muhosem minä aaena .
JH: mutta se kuulu olleej justiin se erkki nii samaŋkok , samantyyline ihaj ja samallaeneŋ kun tää muhone .
JH: kyllä , tääm muhoseŋ kansaham minä oli ihan , kyllä minä sen oli , tunsi ihan täövellee .
JH: e minä erk , sitä , talavijaesta sitä erkki tala , talavijaesta ni em minä sitä on nähnä .
JH: mutta kyllä minä on , olluna jo sinä aekana ihan semmonem poijantorvelo kun se kuluki teälä , ja tek sitä rahhoa .
JH: että minä olin siinä voe ollak kuuwen seittemäv vuev vanaha , niinä aekona .
JH: no se,. niin , jok ‿on tuola ,
JH: alavejjärvessä
JH: joo .
JH: kyllähäm minä siitäkit tiijäm mutta ,.
JH: se ‿o nii , se ‿on semmone juttu se v , juttu että siinä , siinä os nim paljo selittämistä jä sitte tuota , hitte kun siel ‿on semmonem , että se loukkoas , e että , vähäsen sukulaisia mut en tiijä ,.
JH: se muutti sitte se paananen , tuohom , variskyläles siinä missä on tuo , simotaalim , johanestaalim paja , remonttipaja , tuossa niin se , siinä , siihem muutti sitte se paanane .
JH: se ‿ol poliisi vielä mutta se sittev vasta peäs poliisiks kun se muutti tänne .
JH: ni , se sielä , se sitä enne , sielä kummittel sielä soaressa , temmone se ‿ol voan tyttö mutta se ‿ol muka piru piti ollam mut se tyttö olliis silla alla ja se sieltä kummittel , jä , sitä kulukivat kahtelemassa ja pitäm , e että m nyt siel ‿om piru mutta ehän se ‿ollu , sehä ol oikea ihminen sielä , mut se sieltä kummittel , voan , sieltä , silla alta ja , sitte se paanane otti sen tuota , ol ottane , sen soare , ja , ja tuota , ne muut , sitte mä , männeet sinne asumaa ja , sitte tuota , se , poanane ol , mutta ku minä em muistas seŋ kaveria nyt enneä että mikä se ‿ol seŋ kaverin nimi vaekka minu , minn ‿oom muistana mut minä em muista .
JH: ni , siinä ol sitte tuota , sinä aekana kuluki ni , kulukena niitä venäläisiä , kauppijaeta jotka laukkuva kanto ja , laatikoessa piti , i m pitivät semmosta laukku , että ne ‿ol laa , semmosia va laatikoeta ol voaj ja , niillä kantovat , selässään tavarata .
JH: se ‿ol semmoneŋ kulukukauppias mut se ‿ol venäläene .
JH: ja , se ‿ol kuluk , lähtenä sitte teältä kylältä mänemää jä männä sinnes soareej ja sitte siitä soaresta lähtenä että häm männöö selärrannalep poikki ja ,.
JH: joo ja , siitähä ne sitte sanovat ‿että se paanase emäntä ois pitänä tulla , sitte mielsaeraaks se oli sitte kaoheam mielsaeras ja se puhu , huutii niŋ kummija aaena se , se tuota se , rouwva että .
JH: ja , tsitä tapusta puhu aena voaj ja semmosta .
JH: mikä hänen sitte ti , tienne mut se ‿on semmone että , ei kait se paanane elä eikä sem , enneä muuta kun toenem pooeka ja tyttö kaaet se ellää että , minä en , tohi sitte männäs sanomaa että tuota , varmoa että , miteŋkä se sitte on .
JH: tsitte kaet se ‿on soana sem pirusoaren nimen siitä kun se tyttö kummittel sielä sitte .
JH: mutta ei se ‿o , se ol oik , oikee elävä ihminen sielä voaj joka kummittel .
JH: se ‿ov vuosaari oikee nimeltä ä .
JH: mutta ne sitte panneet sen , pirusaareks kun se tyttö sielä kummittel .
JH: em minä enneä o kyllä minä ennem , metästi .
JH: mutta , em minä enneä ouw ve , metästännä monneeŋ kymmenee vuote .
JH: sitte ku minä , yhtijöehem palavelukseenij jouwun ni , sitte täyty jo lakkauttoa m , se metästäminem mut siihe astiham minä metästeli aeka laaela .
JH: mutta , em minä , muuta ku lintuja ja , oravata ja semmosta , jänistä voa ja ,.
JH: ei .
JH: ee ee .
JH: m minä tiijä oŋko se , niim miksei se ‿ov voena ampua mtta , hi hi hirvviä kaet se ‿o ampuna .
JH: jooo .
JH: puhuko se sitä
JH: joo .
JH: se ‿on semmonen tappaos se i , kirveelä tappaminen seh hirve , kun tuota , ne ‿olivat se ‿ol reŋkinä yhessä hoapamäknimisessä talossa tuola sywämmoampohjalla ni , se ‿ol sitte , yks hyvöne ville hyvönen seŋ kansa sitte , kevväälä v , kovah haŋŋe aekana nin ne ‿ol olluh halohhakkuussa kuŋ kevväälä sinä , sinä aekana ol hak , hakkuutti taloset halakoja .
JH: nin tuota , ne ‿ol olleet sielä hakkoamassa halakoja ja , hie metässä sitte ja , he ‿ol jo nim , mikähäl lie oluk kolomen neljäŋ kilometrim peässä talosta .
JH: nii , se ‿ol tullus se hirvi iha niiher rantteele ni , ja se ‿ol ‿ollun niiv väsyneet , väsynyt jo se hirvi ja ne ajomiehetii eij ‿olu olluk kaukana enneä ni , ni , se ‿ol sanona tää , kaŋŋasahov vanaha sillek kaverille ‿ttä , häl lähtöö jä lyö kirveelä tuota hirveä että ku s ‿oo nuiv väsyneen näkö ne .
JH: mut ‿se ‿ol se kaver sanona sille ‿että , elä mäne että tuota , se ‿on semmonev vaekka se ‿oŋ kuiv väsynyt niin se ‿ov , sill ‿ov , notkea etujalaka etta se voe lyywväs sinua , etujalallaa että vo , voet kuolta enneŋku hirvi .
JH: no s ‿eijj ‿ollut totelus se ‿ol männä voa ja , juossus ser rinnalle ni , se ‿ol lyönä seŋ kirveer ristluista nuin sitte sissään , tänne ihaa ,.
JH: se ‿ol jeänä se kirves siihen siltä jä , hirvi voam männä jä , kirves ollus siinä ristluissa .
JH: no vanaha ol , lähtenä jä juossuna ja siepana seŋ kirveen stte siitä ja , ja se ‿ol ollun niiv väsynyt jo se hirvi ni se ‿ol männä ja , kiertänä etteempäe voa ja , sieltä lyönä sitä v , vaste ohtoa samala kirveellä toas ja .
JH: sitte toiset tulluna jo , ajomiehet siihen sitte jotk ‿ol ajaneita , sitte ne ‿ol , sitte vanaha , ol sanona että siinä on nyt , korjatkoa poess ‿että , ne ‿ol sitte jakanna ne , nylykeneet siinä jä jakaneet lihat sitte ja .
JH: vae ei se puhunna sitä
JH: joo .
JH: oo ol , ol se .
JH: em mina , kyllä minäkin niinä aekona se ess saarivalla , aekana ja , siinä aekana nim , kun ni , eehän nill ‿ollunna , kyllähä ne sitte niitä poliisia jo , tsittem , pan niitä metsäpoliisia , satuttiiham myökij jo niiheŋ kansat tekemissiim mutta , em minä , ampuna milloŋkaam minul ‿ol ,.
JH: meit ‿ol kolome neljä miestä yhessä parvessa mut , kyllä ne toeset ampu mutta , sitten sielä jos tarvihti nylykkeä jä sillä laaela ni oli , apuna , .
JH: eem mina , ee minulla oos semmosia , minä , semmosia j , ji , i m , jännejjuttuja olleŋkaam muuta kum mitä nyt lintuja voaj ja , ja semmosia , jäniksiä ja sillä laela mutta ee minulla muuta m , muuta kuj , hi , siinä min ‿olin sinä hirve ajussa mut ‿e , em minä mi , milloŋkaa ampuna .
JH: kylä ne toeset ampu .
JH: no eem minä e niitä ei , kuiteŋkaaj jos , niitä pari kolome , ja , yhem meh , metoj ja teerej ja sillä laela l , aena kerrassaan saen .
JH: pyssylä voaa , haulikolla voa ja ,.
JH: ja , ja mut se ‿ol hyvä , kyllä mutt ‿sittem minä sev vaehon tu , semmosee haolikkoon sitte sel luotipyssy .
JH: ka sillä kaet ne lu , semmosilla luotipyssyllä ku minullaki ol ne luotipyssyt ni , nin , tappovat paljo hirvijä ki .
JH: jooo .
JH: sitä hanottiiv voar rihlakoks .
JH: joo .
JH: he valettiiv voaŋ , ol vormut voaj jolla valettiim , siihen , sem , kuulat tuota , suusta laottiiv voa .
JH: veittiim peällej jä sitte iskettiin sillä .
JH: joo .
JH: minulla ov vieläkit tuolla , yks ruutisarvi semmone , ohn tuolla , missähäl lienöö aeka iso , ol , siin ‿ol kaikki siin ‿ol to , sitte ol , semmohet nahkasta semmonem , pussi ja s , siinä ol sitte suussa semmone , puutoloppa ja sii , siinä ol reikä josta se sitte , kallistettiin nin se tul siitäh , luoti pois ja , sitte ‿ol toas nalli , sarvi erittäej jä ruutisarvi erittäej jä , tappurapussi erittäen tappurat piti , keäriä sitter rassiij ja sillä paenoa ruuwwit ensinnäŋ kaikki että ne män alas .
JH: sitte vasta luoti paenetti .
JH: joo .
JH: ee minule e , kyllä se putos aena alas että s ‿e m , ja , tsillon kum , mänhän se nyt toisinaaŋ ku kaukoa ampu niim , mänhän se sivuki mutta ,.
JH: joo .
JH: kyllä , kyllä niitä oli , hyvijä mehtämiehiä sitte , yks matti tikkane ol , se ‿ol sitte iha ammattimetästäjä jä se oli sitte hyvä ampumaar rihlakolla .
JH: se kuŋ kuluki kevväälläem metonsoetimessa nii sehän toi mehtoja kym , kantokuorma aena , oamusella sillä ol kun se tul .
JH: ja rihlapyssylä voa .
JH: joo .
JH: kyllä niitä ol hyvijä , hyvijä tuota mehtämiehiä s , rihlakola , ampumaa .
JH: parempia paljo ku minä .
JH: em mi , em minä ihteä n kehu .
JH: ol koerraki .
JH: aena sen , sen taloŋ koera missä olini , ol koera .
JH: min ‿olir reŋkinäki ni , sittek koerat tutustu oekei nin ne ‿ol , aena matkassa sitte .
JH: joo .
JH: no , no on tuota , mutt ‿se eij ‿ollu tsekkaam minuŋ ko , koera se ‿ol s , sen taloŋ koerra joka , jossa minä oli niiŋkum , olemassa muutev voam minä olin siinä , ruokamies siinä talossa voaj ja , se ‿ol yk , liittouvela vanhatalo ni siinä ol semmoneŋ koera että s , se , haukku kaikki mitä metässä ol , ajo hirvet ja kaikki , se oli hyvä koerra .
JH: joo .
JH: se ol se talov vanahim poeka niin se ‿ol melekee , metäm peälä aena .
JH: joo .
JH: seŋ kansaha myö paljo metästetti .
JH: no o minä kuullus siitäkim , mutta ne sanowat ‿että se ‿on se , siitä soana että enne aek , aekaan ni , moalima aekaa että , ne ‿on , metästänneet , aekonaaj ja sitte tuota n , ne ‿on noussup puihen , viemään teereŋkuvija , muka , ja , sitte niiltä om puona joita , semmosia , pihtijä sielä kun ne oo , ne ‿oo , niitä kaet , asettanneet muka sinek koevu oksiij ja mihiŋkähä lienövät koevui asettaneet ni .
JH: se ‿on sittem , pitänä sannoak ku , että tuota , kun silt ‿om puonna siltä jok ‿on sielä puissa olluna nim , ne pihit niin s , se ‿on sanona ni ‿että , pi , pihti pihit putos ‿että , että tuota , toesele että anna , antoa ne poes nyt täne .
JH: ne ‿os , puhuneet ‿että se siitä on sitte lähtenä voa että se ‿on siitä keänetty sitte pihtiputas .
JH: mutta ol , em minä sitte tiijjä oŋko siinä kuim paljo perrää si siinä asijassa mutta .
JH: ennem , moalima aikaam , kylä kaet siitä liek kauwva aikoa .
JH: siitäki minn ‿ooŋ kuulum mutta minä en , minä en ny kerros siitä kum minä enn ‿oon niistä se , oekeen selevilä mu , kylä minä o jottaek kuulluna siitäki mutta , em minä sitä kerro ,.
JH: niin se ‿o ollus sekim mutta siitäkääm minä em pystyk kertomaam mittään siitä kylä mina kuulu oon siitäkip puhuttavam mut ‿em minä s , minä ku en , sitä o , oos selevilä nim minä en semmosia .
JH: sekö vihtapoavo
JH: kyllä minä muistan niitäh , yks t , mikko lintune ol , venäjältä se ol , se ‿ol pietarista kot , s , kotosik tuota .
JH: se ‿ol semmone , että se , se kanto niitä semmosta laukkua joka ol , että se , laatikoessa ol voain ‿että niit ‿ol paljo peälekkätä .
JH: ja se , sitte yks jalkanen mut ‿se ‿ol toas , juho jalkane se ‿ol pietarista kot , kolomekymmentä kilometriä pietarin takapuolelta se sano olovasa .
JH: oikee riski mies että .
JH: se o , sehä osti hevosijaki ja vei venäjäle ‿ttä .
JH: se jalkane .
JH: sitte ol toas tuota , mikäs se ‿ol sitte toas seh , yks haurune ol sitte toas joka ka , kanto n , semmosta laukkua nahkalaukkuwa , joo .
JH: ja kyllä niit ‿ol paljoni niitä kuv voam muistas niihen nimijä nii , niitä ol muttem minäkää nyt heitä niŋ kaikkia muista .
JH: niilä ol kaikkija , kaŋŋastavarata enimäksee jä neuloja nappija naskalimija niŋkun sinä aekana niitä tarvittim , voa ja , ja kaikkia kaŋŋastavarata mieste ja naeste ja , e esliinoeta ja v , ja huivija ja , kaikkia semmossia ja .
JH: semmosta niilä ol kaopa .
JH: no sitte ,
JH: rättiläeset toas ni , niitä kuluki viipuristahan niitä kuluki ja sieltä , karjalasta niitä , kuluki paljo .
JH: mutta , minä e muistat toas niihe , mu , t , tuossa yk ,.
JH: mitä ihimes se olkaa jok , jo joka tuota ,
JH: ja hokmannijaha ne m , möi sitte väkijuomana ja , ja möivät väl , m , sitte m , muutakiv väkiaeneita sitte salloa mutta , ne ei o , soana niitä onneä julukisesti myywäm mut salloa möevät jä , sielä kuormampohjalla piti kulettivat niitä .
JH: joo .
JH: orehti ne kuletti , orehtija ja kaikkia semmosia sitte , sämpylöetä jä , semmosia , ne ‿ol semmosia syötävijä .
JH: ja riŋkeliä ja , ja hokmannija ja kivikuppija ja kaikkia semmosta , tavarata ne rättiläeset , joo .
JH: kyllä neh
JH: kylä ne
JH: jooo .
JH: sittehä ne kaaet rupes hävijemmääm poes ku ne rupes niitä , takavarikoimaa ja hä ,.
JH: salloa vielä kulukivat tuola pitäjjiim perilä sitte mutt ‿eivät tohtina tännet tulla enneä , kirkoŋkyllii olleŋkaa , joo .
JH: nii ne teki .
JH: mutta rättiläisethä ol ihav vappaastin nehän sae kulukea ,.
JH: kyllä ne , ne osti ihmiset ne osti niiltä kaikkia tarpeita ja n , ja niitä , riŋkeloeta ja sämpylöetä ja orehtia ja niitä ne osti , ne ‿ol muute aeka m , aeka hyvijä syyväkki ne orehtit ja sämpylät .
JH: joo ,
JH: joo kyllä ne v , rahalla ne maksettii aena , joo .
JH: ja sitte missä ne olivat yötä nii ne jätti sitte siinä , kuŋ , nih , talovväki .
JH: ne ajo talosta talloo ne rättiläeset .
JH: reisevillä istuvat voaj ja , siitä , nykivät hevostaaŋ .
JH: nill ‿ol sitte semmohet levveät tuommoset , luiskat tsemmohe , y ja aika pitkät tsitten , siinä rekkiim peälä semmone , lavetti , se ‿ol tuommone nuil liekku ja , siinä ol sitte , va , kivikuppia ja , sielä ol , ol sielä posliiniastijoeta ja semmosia , joo .
JH: sitte niitä joil ‿ol nahkalaukut , oikee isot ni , nin tuota , ne ‿ol niitä sitte niitä laukkuryssiä .
JH: joo .
JH: risto pappinenij joka on , ehän se hyviŋ kaova ov vielä kuolukkaam mut on se jo kuolluna pariseŋkymmentä vuotta mut sem poejam , poekija ov vielä tässä kylälä nyttih .
JH: nin tuota , sekli , ol niitä karjalaa , ryssiä se pappineh .
JH: sielä sillä ol niitä v , voatettavarata voa ja kaikkia semmosta .
JH: muttei sillä semmosta , erityistä niŋkun nyt , kaup , kauppamiehet pittä ä .
JH: semmosta ei sillä oluk ku se , sieltä voan sieltä , möi kaikkia semmosta .
JH: no minä , oon tehnä kaikkia moavviljelystöitä ja , ja , sitte , sitte ku minä re , reŋkipoekana olin ,.
JH: mut ‿sitte ku minä , mänin , oti emänä ni sittehä minä mänii , jouwwu yhtijöehem palaveluksee .
JH: min ‿oli yhtijööelä sitte .
JH: sitte , tuossa , hallala olin tuossa niinikaŋkaala siinä oli , minä olin siinä yhe immone , yks immone ol piirimmiehenä minä olin sen aekana siinä jo kolome vuotta jä , sitte siihem muuttu yks villikka ,.
JH: siitä sitte , siinä olin sitte , yheksä vuotta kaikkijaa ja siitä muutun sitte kunnale , toas työjohtajaks , ja , kunnala oliv viis vuotta ja siitä muutun sitte , kutsetille ja , oliŋ kutsetilla kaheksa vuotta sitte maavviljelyspuolen työjohtajana ja , joo .
JH: tsiinä oliŋ kuuetta vuotta , karhulassa .
JH: no se ol että sitä , piti viimestääŋ kuuwve aaekana oamusela lähtee .
JH: eikä sitä enneŋ kaheksoa soana raahottuwa olleŋkaa , kaheksaj ja yheksä ä .
JH: sitä piti , i , ja , ku minä olin , hallalakin niinikaŋkaala ni , siinäkin nim piti tuota , tehtiin sillä laala että , kuuwve aaekana piti panna hevone aisoe oamusella jo ja , eikä sitä enneŋ kaheksoa soana riisuwa muuta muta ku ruokatunniks .
JH: ruokatunni aejat .
JH: käv se silläällaala .
JH: s s siinä ol paljom miehiä , siin ‿ol kakskymmentäneljä hevosta ku minä mänii , niinikaŋkaale hal , ensimäisek , kerran ne ‿ol , tukiajupuolela muta kun neljä hevosta ol pihassa , siin ‿ol , joka ol , isäntäreŋki pihassa nin sill ‿ol kaks hevosta ja , ja tuota piirimmiehellä eijj ‿olum miŋkäälaesta muuta kuluku , kujetta ku hevosilla ja suuri piiri ol nin s , se , tooene hevonel lepäs voa ja , toesella kun se ‿ol ajussa se tul kottiin se voe ollam , muutama vuorokauweŋ kotona se toas vaehto , pantii uus hevone , etteeŋ ku se lähti .
JH: jä sitte tukiajupuolela ol sittem , loput hevoset .
JH: sitte tuota , jos t , tukiajussakik ku oltii nii , se ku , sittem mittas , mittamiehet kuŋ kävivät mittoamassa aaena , nii , kuukausiim peästä sitte yksityisilline ni mittas samala sitte , yhtiöh hevosmiestem , puut kansa , ja , tekivät konttoriin tilij jos nt ei o , jos se ‿ol huonosti ajana sielä , piirimmies tul , pijan tukiajupaekkaa ja kysy m , siltä mieheltä joll ‿ot , jolta ol huono tulos että , vaehetaaŋko miestä vae hevosta , kum , kummassa ov vika , että huono on tulos .
JH: miehijä oes vaikk ‿oes pa , muuttana joka viikoks uuwvem miehen niit ‿ol tarjolla aena .
JH: sitte jos , ol tuola etempänä tukiajussa etteijj ‿ollut tässä lähiym , seuwula ni , se ‿ol tuota , laavvantaeiltana myöhälä saae tullak kottii , nuiŋ kahev viikom peästä , vii , sae tullam mut ‿ei enne , ja , sitte , se yösyvämmen sae ollar raohassa , huomme , huommena , huommeoamuna piti varatak kaikki evväät hevoselle ja miehellej jä kello kakstoesta kun tul että ne kirkosta lähtivät poes ni , sillom piti lähteä sinnet tukiajupaekkaaj jo ajamaa että siel ‿ol moanantaeoamuna valamissa jo .
JH: olpahan se sitte pitempi matka elikkä lyhempi nih , si sit ‿ol mäntävä voan sinne ,.
JH: sato elip paesto ni oos sielä voan .
JH: hevoset ol siinä , ponttuula taevasalla sitte olpaham miŋkalaene ilima hyvvää .
JH: semmosta se ‿ol enne aeka .