Location: Askola
AM: nääthää nyk kun ‿on , se oli nyt juhannusaatto siin ‿että nyt , niiŋko , töitä tehtii niiŋko nyp pualee päivii asti , mus sitte siin ‿oli tapana joka , johannus , illaks laittaan ne kok , kukkuvalakee niiŋko askolaiset tekivät ‿aina .
AM: mus siin ‿on , toivat , joka talost , semmoist hylyky , taik semmoist niim , puuta että sen sai oikee isoj ja se oli siin , siin siin siin noin , kallioŋ kääntees , missä nyt ‿on , koulu , uus koulu kansakoulu laitettu .
AM: ja sitte se oli se , juhla siin ‿oli , et se aljettii nyn noin niiŋ kuiŋkas miä nys sanosin , sihin ‿aikaa siin , kahreksan tai pual ‿yhreksän ‿aika .
AM: ja sitte sihin ‿aikaa justiŋ ko , miä nyt ‿olim perim poika , pikkupoika muistaŋ ko alako , askolas rupee toimii semmonen , laulukuaro .
AM: ja noin , se oli se se , lukkarina silloin ‿askolas se , mikäs se ny , pohjampelto nii .
AM: ja se , sit laulu , seuraa , johti .
AM: ja pappi oli siin ja , opettajat mitä askolas melekeen ‿oli kaikki .
AM: siin ‿oli väkee paljo .
AM: no sitte se oli , tavallisest se , oltii siin noin , ku se melekeen niiŋko hiilty että sii , yhtee , pualee kahtee asti , aamupualel sitte ne , rupes häviij ja , nuaret sitte sinne , huissammäelle siäl ‿oli huissa vakkolas siin , sii siim missä nyt ‿on toi , martti mäittäläŋ kauppa .
AM: siim pellol .
AM: ja siäl sitte taas laulelivak kaikkii kansallauluja sellassii nii .
AM: ja sik keinutettii sitte ahkeraa .
AM: mu sitte taas jokka ei , mahtunu , huissaa taikka niin ‿että ne niiŋko vuaroj jälä kee siin ‿olttii .
AM: arpomist ja , ko yhrel ‿oli , että näiŋ käret lyätii yhtee ja , se esine , kuluki joŋku kämmenes ‿et sit ‿ei tiäny kuka seŋ kos , joskus sai ja sitte yks ‿oli aina kytis , joka täyty vahtii sit jos , jos sai kii ni silloi pääsi , siit , siit siit noin , vah , vahtipaikast pois .
AM: mu sitte se oli ni että siin , neljää asti likimailla taikka nii niiŋko pual neljää siäl , ke , huissammäel ‿olttii ja , sitte noin , nyp , palavelijat , niiŋko piijat täyty mennä sitte lehmällypsylle ja , kaikki taas , töihi ja sitte , aamul se oli oikee , kaikkiem määrä lähtee kirkkoo .
AM: sihin ‿aikaa käytii kirkos ‿ah , joka , joka pyhä niin ‿ettei siäp , pois ‿ollu kukaa .
AM: ja se oli sitte taksa että ku non , kun ‿ei sihin ‿aikaa nyt ‿ollu näit , tällässii vaatetuksii mut ‿että oli tavallisep pitkät hameet ja , treijju ja , ja sitte , valakonem paita hihat ‿aina yli pualen , toho , yli kyynerspään , alaspäi .
AM: ja sitte noin , se oli pellavainen .
AM: ja se oli toho , pualee , pualee sääree asti .
AM: että monta kerttaa ni , tollasset , emännät välil he , ja vähä semmoset niiŋko , sanovat niiŋko vanhanaikusemmiks viäl kun ‿ei sihin ‿aikaa nyk käyttänneet noit , pöytätuukii eikä , eikä noin noin , hantuukiikaa paljo ollu eikä sellassii ni , äkkinäisee vaa särkin ‿alimmaisee ne pyhkäsi kahvikupit ja miŋkä puhtaaks .
AM: et sellassii tapahtu nii nyt , niihin ‿aikoi mu , mut se nyt ‿oli se aika silloin sellaist ku se nyt oli .
AM: mut ‿että hyvin silloi kaikki oli sovinnos , ei silloin ‿o mitää näit , näit näit pualuekiistoi eikä , eikä noin noin kuiŋkas miä nys sanon nii , eikä miŋkää muatist , ett ‿olis , halveksittu palavelioi taikka , talon ‿isäntä tai emäntä et se olis nyt halveksinu palvelijoitaas tai mitää ne ol niiŋku yhtäläises ‿arvos mut ‿et , että vaatetusha oli yksiŋkertasempaa , palvelijal se ku isännäv vähäse , ja emännäl .
AM: että , tälläs , niiŋku nykyjääs ‿on nää matot niik kutovat ni ne oli nois , tavalisest säŋkyn , säŋkym päälä ko , säŋky , säŋkyis ‿oli vaa oljet .
AM: nin noin sitte lehtii lattioile aina oikee , oikee paljo ja enne , juhannusteks nii se lattia kuurattii ei ne ollu maalattui ennev vanahaa lattiat .
AM: kaks , muijjaa ku lykkäs varsluuraŋ kans ja hiataa väliij ja vettä ni , se oikee , siit lähti lastup pois lattiast ku ne kuuras .
AM: ja kyl ne puhtautta niim piti ja ha , harrasti niim mut ‿että se nyt ‿oli vähä , taas niiŋko vanhanaikusempaa ettei se ollu niiŋko nykyääs ‿oŋ kaikki , pesupuluverit ja sellasset .
AM: no se oli nääs se , lehtimajaj juhla , sehää or raamatullin , raamatus ja oikee nääthää se , juhla , raamatus kirjotettu et se oli se , se piti oleen niiŋko sel lehtimajaj juhlan , muisto että se on , se ov vasta sihin ‿aikaa ruvennu , suames käyttää non , nyt vanhojen tiatojem mukaa ku isäukkokii on sit puhunnu , minulle ja noin , sitten , toi toi , askolass ‿oli silloi sihin ‿aikaa ku min olim pikkupoika pappina se se , ilmonen , ni seip puhu ja et se olis siit tullu peräisin suamee ko suami on tullu kristinuskoo sitte ne alko sit , lehtima , niiŋko lehtimajaj juhlaks tuli se .
AM: ja sitte noin , muutehhaa se , juhannuspäivä oli ennen ‿a , oikee johannes kastajan syntymäpäivä pitäs ‿olee .
AM: ni se jäi nys sitte , että ja olhaa se nyv viäläkii , tuaraa koivui ja semmossii sisää .
AM: ja sii , siit se muarostunnu on niis tähä .
AM: no ei ne juhannusteŋ koskaa tehny .
AM: se oli enempi niiŋko , pääsiäisjuhla , ja jouluyä .
AM: se että juhannus , juhannus noin , saunaa ko meni , nin , silloim piti , koittaa jos vaa suiŋkii oli lehti niin ‿iso et sai uurel vihral kylypöö .
AM: se oli , ainakii ensimmäi , jo niiŋko viimis päätä et silloi täyty uuret vihrat ‿olla .
AM: ja sitte siin nyt tehtiikii juhannusai , juhannustej jäläkee koht noin , niim paljo vihtoi että ne riitti noin , vuaren ‿ympäri .
AM: ku ei , ei askulainen ‿ilmav vihtaa koskaa kylpönny .
AM: ja hyvä täyty olla löyly saunas .
AM: no ne , niiŋko jouluna oli sellassii , nyt ‿et se joulupäivänä ei olis saanu mennä mihkää kylää ja sitte , eikä noin , taas silloin ne ottivat niiŋko joulu , joulun ‿aikan , sellasset , se oli niiŋko kateutta tai mistä se olis johtunu .
AM: menivät , toisten navettoi ja , lehmilt ‿ottivat joko , leh , ja hän , jo hännäs tai mistä , karvaa pois ja , semmoin ‿et se rupes näkymää niin ‿ison , vaika .
AM: ja sitte lampaat ni , villaa , kerittivät ja et se oli nyt niiŋko sellain taksa et se olis pitäny jotain , saara onnee tulemaa ittellees ja , ja toisille , niiŋko sit hävijjää .
AM: ettei niin salaa päässy oikkee .
AM: mut ‿ettei silloi ny , ollu mitää ett ‿olis ‿ollu , ovet niiŋ kovas lukittu tai mitää niit ‿oli , vanahanaikusemmat ‿ovek kaikki .
AM: ja sil tapaa ne niit menetteli aina .
AM: siin ‿ei , se ei ollu mikää pahempa , taikka nii mitää erityisempii , taikoi tehneek koskaa mun noin , se oli kyl ‿aina yleine , yleisestää ni , iso juhla niin ‿et sit , yhtäläisee melekeeŋ kunnijoittivat helluntait niiŋko , muita juhannust ja jouluu .
AM: vaikka joulu kaikki kork , tärkeimpä juhla oli niij ja sitte oli , sitte pitivät juhannust ja sitte pääsiäinej ja .
AM: juhannus ‿oli taas niiŋko , kesän , ja suvijuhlis kaikki isompa .
AM: helluntai oli vähä niiŋko sellain , aattojuhla , juhlan ‿olevinnaa .
AM: mut ‿että ka , aina se oli , ne kirkommenot nii , et kirkos käytii ahkeraa silloi ja , ja s , saarnak kuunnella ja ,.
AM: no ei ne mitää nyt erikoisemmat ‿ollu mut ‿että ne ny , käytti kyl , aina niiŋko paraamman jälä kee niiŋ köyhät ‿ihmiset ‿yritti aina sip paraampaa , paremppaa ruakaa ja samaa , nyt varakkaammat nii .
AM: että se oli nyn niiŋko , silloi ku miäkii nyt ‿olin sellain ‿että nyt , rupesim muistelemaa ja , että niiŋko toi toi , veskunat ja rusinak ku ne on nyt ‿oli ulukolais ‿että siit ruvettii keittää sit soppaa ja sehää oli se kaikki , oikeastaas niiŋko kaikki paras herkku mitä sai ja sitte , riisi , ri , riiskryynit , ryynit nii .
AM: ku niit rupesvak käyttää ni se oli ja , ne oli niik kaikki parait , parait herkkui sitte .
AM: ja , palava , palvasivat lihat kevääll ‿aina nin niit ‿oli , palvattui lihoi paljo .
AM: lehmäj ja lampaaj ja , sijal lihaa ja , sen sellassii .
AM: nos ‿ei , se eij ‿ollu ku se oli taas niiŋko muuttopäivä kyl sit juhlana hyvim pirettii nääs , pyhäimmiästem päiväj jos nyt niiŋko , palavelija , piika tai reŋki nii , jos se nyt , muutti talost , toisee taloo , ni sitte alko se friiviikko .
AM: martiŋ kaasik sanovat , juustoja , voita ja , se oli se , semmonen , lööpijuustok sanovat , ko ne , kuaritust , mairos tekivät sen .
AM: ku ensin , kuumasivat , kretam pois .
AM: ja sitte jotain , lihaa ja , ja sitte voita joŋku määrän nii .
AM: ja se o , niit , ne oli sitte ne martiŋ kaasit ‿että siim piti sitte niiŋko viikom muka elää jos meni kotiaas tai , missä ne viätti sen , friiviiko .
AM: ja sitte se friiviikon ‿aika , silloin tehtii hyvim paljo noit noin , malttait ku ne , joka talos , melkeem pari tynnyrii tekivät noin , maltait et se vuarel , riitti ni .
AM: ja sitte vähä oli sellaist ‿että silloin noit , palavelijoit jos ‿oli reŋki taikka , piika että ne oli vähä niiŋko muhinois ni siäl taas sitte semmoist , semmois nii harrastetta että sit ‿oli melekeeŋ koko kyläs ja oikee oli , sanamparsikii a , vakkolaisil ‿että noiin , malttaat ‿ei tullu hyvii jollei poikii saunas käyny .
AM: että noi jos jol , jollakkii ko , onnistu huanostee maltaat niin ni , usein noin , siin ‿oli vakkolas nii se vanha , mäittälä mylläri se sano että no eikos pojat ‿ollu mallassaunas .
AM: ku ne , myllys sitte jauhovat ei , ei hianoks niit , malttait mut sil tapaa , et se nym meni se , jyvä ko se oli itänny että se , meni niiŋko neljäks viirek semmosek .
AM: kräärimyllys läpi laskettii nem mallas , malttaat .
AM: no kyl siin ‿oli , vähäsen tarkkaa se täyty irättää enstee , kylmäs siin , kastelivat ‿aina ja irättivät ‿et se tuli juur oikee pitkille iruile sitte , telläsvät noin , siäl saunam parves nii sitte telläsivät ne kasaa .
AM: siin ne oli vähät ‿aikaa että ne niiŋko rupes , lämpiimää .
AM: ja sitte aina , siäl täyty sitte käänttää niiŋko , ne malttaat siin siäl siäl siäl , parves ‿ettei ne , saanu olla yhrel tapaa että , kolme neljä kerttaa päiväs .
AM: ja sitte mitä noin , likemmäk se rupes ‿enempi kuivaamaa ni , sit ahkerampaa , täyty olla , malttait liikuttamas .
AM: mut ‿että , ei kaikki emännät siit välittäny kyl ne anto tullakii mu .
AM: mut ‿ettei , siäl mitää nym muuta ollu et se olis , sellaist nii niiŋko , nuarten , ajavviätettä kun ‿ei sihin ‿aikaa ollu mitää oikee muita , muita huvituksi että , niiŋko ny , sain ‿että , joskus nimipäivii joku piti että sitte oli tanssit ‿että muk ku ne oli se nurkka , nurkkatanssit sihin ‿aikaa ku miä olin ny niiŋko kiäletty että niit ‿ei saanu pitää .
AM: se tuli niin , semmoseks , imeläine , ja sitte makee .
AM: se maistu niiŋko , rupes ‿oikee hyvä mallas maistumaa niiŋko olis noin , tellänny , kuiŋkas miä nys sanosin sokerii , ja tollas , niiŋko nyt sokerii tellättäs , ruisjauhojen sekaa ja sit rupee maistelee .
AM: ku o ol vähä imeläist .
AM: imeläinej ja makee se täyty olla .
AM: ja sithää , niithää syätii paljo oikee se oli oikee herkku .
AM: mus se vaa että tahto aina tehrä se , tempum monta kertaa ku paljo söi että ,.
AM: meni vatta rikki sano , askolaine .
AM: mitäs niit meni senttää talos vuarem mittaa malttait , .
AM: nääshää enstee oli , niiŋko suvityätkii alako ni , heinäaikan täyty olla ja , sit ‿olutta .
AM: sitte oli rukiinniiton ‿aikan , olutta .
AM: ja noin , sitte oli ne talkootanssip pääle taas ‿useij joka talos melekkeen ‿aina .
AM: se oli oikee kuulusa , fijoolinsoittaja ennen siin , vakkolaj ja sii koko ympäristös monniŋkyläs ja vahijärvel se se , pelmanni timo .
AM: sen noitatimon poika , jos sit , noitatimost ‿oletteŋ kuulu koskaa .
AM: no ne juttel ‿et se oli , etevä , paranttelemaa semmossii , ihmisten tauttii ja eläintauttii kaikkii et se non , ettei se mikää erinomain noita oikeastas ‿ettei sit voinu ees noirak sannoo mut se sai sen noitatimon nimen .
AM: ja niit se keitti .
AM: ja niist se sai sen semmossen , lääkkeet , mitä se sitte antto .
AM: mus se että sill ‿oli vaa se taksa että se jotaim popisi ja , velhoili enneŋko anto sen , kellekkää .
AM: mut sano että se hevose , hevostauttiij ja lehmille ja , ja monta ihmisekkii nin , sem , semmossist taurisp parantuvat .
AM: ettei se taas mikään noin ‿ollu , ollu , et se , pelekäl noitumisellaas ‿olis mut se oli semmonev vähä niiŋko , oikee lääkäri , itteoppinul lääkäri .
AM: juu miä , muistan niih hyviŋ ko noin , siit ‿oli vakkolas se se , juslan , isäntä .
AM: se on nyv vissiin , nii , se olis nyn niiŋko , polovee mentäs takaperin , yks , neljä polvee takaperin nii sellain ‿isäntä .
AM: sen ‿oli ollu jalat nii hurjaŋ kipee ettei tahtonu mihkää päästä , tullu äkkinäise .
AM: ja sitte se oli , menny hevoseŋ kans nii ku se monniŋkyläs ‿asu se timo sinne .
AM: ja keitti sit vettä ja , sitten ‿oli tellänny sen sihin ‿istumaa .
AM: no , se isäntä sano ku , viäl muutel le , vaan ‿että tuleekos täst nym mitää vaikka täs ‿istu .
AM: no istu nyt vähät ‿aikaa eres siin .
AM: lopult se pyysi auttaa pois .
AM: sano se , et sen ‿oli tehny semmosen niiŋ konuv vaikutuksen se , vesi .
AM: ja sitte ku se nosti pois ni , se tuntu isäntä sano että oli niih hyvä olla jo ettei paljo tuntunukkaa mut timo sano että tun noih huamen ni , ko , istut ‿uuremmaŋ kerran .
AM: ja kolome kerttaa se oli sit sil tapaa istuttanu sit se oli pääs siit ,.
AM: et se oli vis , niis jaloistaas oliko se sit semmois niiŋko reumatismii ollu tai mitä .
AM: mut ‿etteihää sihin ‿aikaa mitää reumatismii puhunneet ‿et , että jokku sano että oŋ kiftitauti .
AM: em miä tiä mi , miksikä ne sit tarkotti , kiftitauti nii .
AM: eikä niit muita tautien nimityst ‿ollukkaa ku kiftitauti ja , keuhkotauti se oli vaa rintatautina ja , .
AM: ja sitte jos ‿oli jotain , semmossii , polttoi nii se oli polttotauti , kuume jotai sellai ku tuli .
AM: ja naisek kävi aina hakemas , lääkkeit timolt jos lehmä oli kipee tai , mitä hyvääs se , timo ja se , se oli vaa taksana et sille täyty noiŋ kyl ko meni , meni jotain toimittaa nin , viärä viinaa .
AM: mut se oli sellai ny , et se oli sen ‿aikunen , viisas lääkäri niin niihin , et se nois ruahoist ja semmossist ‿osas valmistaa .
AM: ja eikohaa nykyjääskii laita noist ruahoist paljo , lääkkeit .
AM: kyl niist ‿ov vähä jutelleet ja mi ,.
AM: miä muistan ‿äitivainaa , puhu siit , siin siiv vakkolas oli tapahtunu sil tapaa että yks , talon tyttö se olis ‿ollu , tytär nii se olis halunnu niiŋ kovast päästä toisee taloo , miniäks mu , se poika oli ollu vähä sellain , ettei se välittäny oikee ja .
AM: ja ja flikall ‿oli kova halu .
AM: ni se , oli salaa käyny ja , timom puheis ja , .
AM: ei se mitää lääkkeit ‿antannu , et , taikka mitää mut ‿että vaa , jutteli sille ja , likka ru , usko sit sitte ja , parihaa niist ‿on tullu .
AM: ne on ‿ollu , nii se on se , oli enne , uureŋklemetin talos ‿oikee , ne emäntä ja isäntä niin sitte olivat .
AM: ja se , naapuri talol likka oli vähä harmissaas ku ei meinannu oikee poika hualii .
AM: no , silloin , kun ‿ei nym muuval , ollu semmossii paikkoi ku ne , porvoosee sitte ajovat ne ostivat ne sormukset sitte , poika ja li , likka osti pojalle ja poika lika .
AM: ja se kihlaus tapahtu ain ‿että se , melekee , sama , sit seuraava pyhä ko , kuulutettii , ensimmäiseŋ kerran .
AM: sitt ‿oli ne kihlajaistanssit tanssit sitte p , talos ja silloim pirettii vähä semmoist , semmoist juhlaa että noin , käskettii , sukulaisii ja , parempii tuttavii ja naapurit ja semmoset ‿että , että oli sitte kahvii ja , ja ruakaakii tarjovat toises paikas .
AM: mut ‿että ne tanssit ‿oli illal pääl sitte kihlajaistanssit , ja sitte ku kolome kerttaa oli kuulutettu , kuulutettu sitte pirettii häät mut ‿että välil se nyl lykkäänty että meni viikko perempää , sen , kolomanneŋ kuulutuksen tai , kuiŋka nyt , taas , ajattel ‿että valmistaavat .
AM: sitte oli ne häätanssit ja , ja hääjuhlat niin ne nyt ‿oli oikee komeet ei silloi mitää , mitää nyn noin , häälahjoi käyttänneet , eikä mitää si ,.
AM: sii sitte niiŋko , talollisek ko ne naimaa meni ni , oli vähä juhlallisemmat häät mus sitte niiŋko tommosek köyhemmät , niiŋko reŋki ja piika ko ne naimaa , häitääs piti ni , sitte ne , täyty sev verran ny haŋkkii että kahvit sai tarjottuu ja talos ja sitte sen , jossain talos pirettii ne häät ja , sitte sai sem pelmannim maksettuu , ja sitte se osti , jo , sitte , viinaa noin , vähä enemmän .
AM: ja sitt ‿oli keŋkkäri joka sit , tarjo .
AM: ja siin ‿oli sitte sellain taksa että siin ‿annettii , joka otti , pojat nyt ryypin ‿eihää naisek käyttänny , nin noin , vapaaehtonem makso , sai , semmonen , ryyppiklasi oli min , mihkä ne kaato ja , .
AM: että rikkaammat nin ‿antovak kaksmarkkasej ja , kahrestkymmenest viirest pennist ‿alkaen aina kuiŋka , .
AM: mus sit seŋ keŋkkärin ‿oli velvollisus se että se , taas piti seh hualen ‿ettei kukaa saanu liikaa ettei se noin , tullu sen takii , juavuksii .
AM: ja sitte oli , niiŋko palavelija , likka , se nyk kylyvi pellavaa ja , aina talos ja sitte laitto niit , semmossena sivutyänääs kunttoo ja , sai , noit lakanakaŋkait , ja muuta semmossii kaikkii ku nyt tartti vähäsen .
AM: paitakaŋkait ja , ku miähilkii oli sihin ‿aikaa aina kaikki , pairat rohtimi , rohtimises kaŋkaass ‿oikee tyäpairat sitte .
AM: sitte oli nyv vähä joskus , hianomppii , ettei palijo ostokaŋkaast ‿ollu , sihin ‿aikaa paitaa tehneet .
AM: pait sitte ne oli se , oikee ko hianona tahtovat ‿olla ni sitte oli ne maniskat kaulas ja semmosset .
AM: ja ne oli sitte maniskak kaulas silloin ‿oli jo oikee hiano miäs ja , herra .
AM: mut ‿että ne oli nyh harvak ko niit , kaikki talonisännäkkää justin niit maniskoi käyttänneet .
AM: kyl ne oli muut .
AM: juu se oli , sil tapaa että nyt ‿oli , ko , joku , sul , sulhaneŋ ko nym meni , niiŋko talookii ni , sill ‿oli sitte , toinem miäs kans se oli se puhemiäs .
AM: se puhemiäs sitte puhu asiat ja se kehu sitte , sit sulhasen taloo niim paljo ku se ja täyty olla semmone , nii paljo ku ikää osas kehumaa ja .
AM: sitte siin ‿oli tavalisest ‿aina ne , nyt , flikav vanhemmat ja siin .
AM: ja sitten ‿ei enää noin , se , es, sen tytöŋ kans saanu toisep pojat mennä eikä samaa , sem pojaŋkaa kans toiset likat ‿että ne täyty olla vaa niiŋko , olis ‿ollum melekeev valamiit naim , naimakaupat .
AM: no se oli tavallisest ‿että noin , sulhasem pualest ni jos , nyt , taikka noin , morssiaimem pualest nii , että , ne oli nyt niiŋko sem , morssiaimen talos , kototalos pirettii häät .
AM: ni sitte se , morssiaimen ‿isä , se kävi pyyttöö antamas sitte kaikille , ketä nyt tarkotettii häihi .
AM: ja sitte noin , sulhain sai omast pualestaas kyl , jotain erityisii sukulaisiaas pyyttää .
AM: ja sitte ne häät tavallisestaa alko , perjanttain .
AM: ja se oli sitte se lauvvantai ja sunnuntain ‿oli sitte ne , sanovat häärrääppiäisiks .
AM: että se oli niiŋko kolome päivää ne häitä piti sihin ‿aikaa .
AM: ja , sitten ‿oli , tanssit ‿oli ja , ruat ‿oli enstee .
AM: ku se vihkimiin tapahtu nin , usein ‿aina koton ‿oli pappi vihkimäs ja .
AM: ja sihin ‿aikaa pappi viäl kysys aina kolome kerttaa ei se ollu niiŋko nykyjääs pääsee sil ‿yhrel kysymyksel .
AM: pappi kysy , että tahrotkos ‿ottaa , nyt , pojalkkii , täm mikä se nyt sattu nimi olee nii .
AM: ni se kysy kolome kerttaa sen .
AM: ei se , uskonu pappi sit , yhtee eikä kahtee .
AM: ja sitte , sitte oli noin , kahvintarjous .
AM: sit se oli , ja sitte oli ne , tarjoilijat taikka nii , ja kokki erityinen sitte aina kyläs ku oli melekeen , sellasset , joku a , ihminen ‿oikee erityin niiŋko kokki joka ne ruat laitto ja .
AM: sitt ‿oli , pitkäp , pöyrät , talos sitte ko oli vi , järjestetty että sihip pöyrän ‿ympäril kaikki sitte , aina niim paljo ku kerttaas mahtu että mones , monis häissä ni , sanovat ‿että oli kolome pöyrällist , väkee , syämäs .
AM: ja sitte ne , tarjoilivat siin ‿oli sit se keŋkkäri taas joka , kuletti ruat ‿et se , ruakatarjotin se kuluki ympär pöyrän , pöyräj ja sitte taas pois ‿että kuhii siit sai aina , ittellees ‿ottaa mi , niim paljo ku halusi .
AM: ja sitte ko ne oli kaikki , se oli sitte nii se , yleinej juhlaruaka nii se , veskunasoppa viimiseks ni sitte , aina siimp pöyräs joku vanhempa , isäntä tai , vanhempa ta , joku , välil ‿oli joku amma , tommone hantvärkkärimiäs sellain niiŋko seppä tai , suutari tai kraatari joka oli hyvä laulamaa sitte se , ruokavirs täyty laulaa .
AM: sitte ne taas poistu siip pöyräst , sitte ottivat toisen , toisem pöyrän , taas kat , laittovak kuntoo ja taas toinej ja , jos , että kolome pöyttää , pöytää , pöyrällist ‿oli väki .
AM: ja ne tarj , passarit ja , ne sellassek keŋkkärit ne , söiväp periv vaa sivull ‿ettei ne pöyräs ‿ollukkaa .
AM: niko , pöyrän takan sitte aina ne , isommat , niiŋko arvokkaammat ‿ihmiset sitte , aina sil tapaa kiärsi , kiärsi se pöytä .
AM: no se oli tavallisest ni että noin , ko ny pöytä alako ni siin ‿oli , siin ‿oli nyn niiŋko ne , joko , morssiaimej ja sulhasen , läheisemmät sukulaiset .
AM: siin ‿että siin nyt ‿oli jotai kaks tai kolome heŋkkee sitte siik kohralt , korkeintaa ne oli nii niiŋko , kaks .
AM: ni se oli se , joko morssiaimen ‿isä taikka , sulhasen ‿isä , jollei , morssiaimel ‿ollu , taikka niin ‿että oli isä kualu ettei ollu vaa äiti ta .
AM: tai sitte , sulhasen ‿isä ensimmäin .
AM: ja siit se sitte alako kiärtää että sitte tuli sulhas , morssiaimele ja sitte sulhaselle ja ,.
AM: taikka nii pap , papir rouva nyt ‿oli siin ‿että se oli vähä niiŋko arvokkaampana piti se sai sitte ja , .
AM: sitte sulhane ja sitte , sitten ‿otti noin , pappi ja sitte se , kiärsi aina ja .
AM: se keŋkkäri täyty vaa kattoo että oli , astias tavaraa että sit se taas , vaihto toisej jos , meni niiŋko , tyhjäks .
AM: ja sihin ‿aikaa mailmas senttää söivät riskist ‿eit ‿ollu , mitää noin , nurkurii re .
AM: sit täyty syärä silloi ko , syämäs ‿oli .
AM: tavallisest ‿oli enstee , sellais laatikkoo tehty noin , perunaa ja , perunalaatikoks nii .
AM: siin ‿oli sitte jotain , lihaa ja sellaist , kastiketta joko sijallihaa tai sitte , paistettu .
AM: sitte noin , sitte oli ,.
AM: ja toisil ‿oli viäl sitte toistakii laatikkoo viäl , joko lanttulaatikkoo tai , tai sellassii niin , tehtynä .
AM: kuiŋka etevä kokki oli ne täyty olla hyvää , hyvät ja muka ettei kokki sa , mainettaas menettänny .
AM: ja sitte , sitte oli se , riis , kryynipuuro .
AM: se oli sitte se , niiŋko , jo viimisenä että se veskunasoppa oli kaikki viimine .
AM: sit ‿ote , sai vähä niiŋko määräselt ‿ottaa veskunasoppaa riisi , riiskryynipruuroo piti olla ja niim paljo et sit ‿aina riitti .
AM: si , sit söivät ja sit ‿ei nys senttää ollu ko , taloissakaa niiŋko suurina juhlina ja semmossis pito , pitoruakaina nii .
AM: ja , sil tapaa ne sitte aina koittas .
AM: ja kyl se oli viäl sihin ‿aikaa moneskii paikas taksana että ensin , ko pöytää meni ja alako nin ‿oli se , ruakaryyppi .
AM: lasi , sit sai sitte kuka halusi nii ser ruakaryypi .
AM: ja se oli miäs tavallisestaa joku , nuarempualeinem miäs nii taik sellai , oikee se keŋkkäri .
AM: keŋkkärik sanovat nii sit , joka tarjoili kaikki mut ‿että , siälhää oli , nais , vaimoväkeä häijjystee sitte ko keitteli sit ja .
AM: ko oli aina tavalisestaa talon tupa ni semmonev verho tellätty , sinne , korsteenim pualell ‿ettei , sinne näkeny , ka , lakanas teht , kaŋkkaast , ja rai , rairit nii sihi ,.
AM: ko rai , raitiihaa nii nyt käyttikii aina siin .
AM: no , se oli sitte nyt , että kyl silloi jo noin , käyttivät ‿että ne teki jotai semmossii , kranssii , pujottivat ‿että , kylän , likat kävi niin , seŋ koristamas semmossil kukkasii ja , havunoksist ja sellassi , ja nuaral , nuaran ‿ympär pujottivat ‿että se tuli niiŋko , tuvan ‿ympär , se kranssi ja sitte , se , perä , seinäk sa , sano peräpuali nii .
AM: se sitt ‿oli , siin ‿oli jotain , koristeeks tehty sellassii kukkasii ja , kranssintapasii nii mut ‿että ne roikku vaa aina , ko ne naulal kii .
AM: eihää ennev vanhaa ollu , talon tuvat ne oli vaa hir , hirret näky ja kaikki , ei siin ‿ol mitää , fo , foorattui eikä , paperii tellätty eikä mitää .
AM: että , mustat hirret ‿oli ja .
AM: että , niit raitii täyty olla talois paljo .
AM: lattia oli usei sitte että vaa , niiŋko puhtaaks ‿oikee valakoseks kuurattu .
AM: eih , kun ‿ei silloi maalan , maalii käyttä .
AM: ni lattial ‿eij ‿ollu sitte mitää .
AM: mus sitte ko noin , n ‿oli ne , ruakakomennot ja ne kaikki kahvitarjoilut menny sitte ku se , alako se häätanssi .
AM: ensiks ‿oli se , kontra ku tanssivat .
AM: että noin , kaikki piti osaa sit .
AM: enstee lähti , puhemiäs vei su , morssiaimen ‿yhreŋ kerran ‿ympär lattiaŋ kävellytti se on kyl tahtihaa siin ‿oli kyl se soitti pelmanni .
AM: sitte vei , sulhanen ‿omam , morssiaintaas talutti ja sitte aina joka ikineŋ kuka , sai vuaron , viärä mut ‿että , kaikki muu , muu , muutkii , kukkaisflikat ja pojak ko ne täyty olla ne kukkaisflikkoi ja poikii , kuiŋka paljo niit taas ‿oli ne oli ,.
AM: ja sihiki , silloi jo se huamasi ke , kestä tuli taas seurraavat hääparit .
AM: niis , kukkaisflikoist ja pojist näät , noin , flikat haki jo , sit mielittyy poikaas ja , ja siit sitte , vanhat , ihmiset sano kyl , kyl tost kohta saaraa häät taas , että noi , noi oj jo niil likel .
AM: se oli se , se taksa nii .
AM: sitte vasta alko ne , muut tanssip polokat ja valssit ja .
AM: ja sitten ‿oli , taas semmonel loma ko tuli niin tanssi , häätanssi , sitte , tuli se fyyrkantti .
AM: siin taas , oli , ja se oli ka , jo , jo , kaikis nurkkatanssiiskii se taksa että siin , enstee , toinem poika meni hakee toista , vastaan .
AM: sitte pojat haki taas , melekee sel likam mitä ne vähä jo , tavottivat saara omaksees ni se oli aina sitte parina että .
AM: ja , ja ja noij ‿on niin ‿yhtee .
AM: se oli , niim metkaa , että sil tapaa ne siit saivat jo melekeen ‿etukätee , kyläs tiätää että niist tulee , parit joskus .
AM: ei .
AM: ei ne , kiusaillu ja ,.
AM: mut ‿että kaikki ne oli niiŋko siin , häätanssis ne oli kyl ‿innokkait tanssimaa ku , kuka vaa suiŋkii vähäkii , tahtii osasi .
AM: no ne oli sitte sunnunttaiiltan .
AM: silloin ‿oli , jo , morssiaimelt sitte kruunu otettu pois ja kaikki ei sil ‿enää o , ja se , morssiuspuku nii .
AM: se , oli kaikki pois sitte ja sitte oli ne rääppiäistanssit ja .
AM: ne oli tavallisestaa että niiss ‿ei nyp paljo enää ,.
AM: jaa kyl ne nyt niiŋko likimmäiset sukulaiset sil , sunnuntaipäiväl viäl , ruan sai .
AM: mun niiŋko kaukimmaisii , ni ne lähti jo pois ‿että niit ‿ei ollu niim paljo .
AM: muuta ko läheisii sukulaisii jos ‿oli kaukaa .
AM: ku sit monta kerttaa senttää täält niiŋko toises kylästkii , oli sulhanen ni se joutu , sil tapaa , ja samaa morssian ja nin noin , että se sil tapaa ne , täs ‿askolas pitivät sit taksaa että .
AM: sitte vaa , vanhat muijjat ‿ihmett että oŋkohaa toi nys sitte hyvä pari ettei tur riitahis sit ne pelekäs kaikki .
AM: no ei ne , mitää muuta mut jos , sit vaa että noin , miä muistaŋ ko se täss ‿oli , siiv vakkolas ‿yks vanha , vanha , kokki nii se oli viäl minuŋkkii aikanai heŋkis , eetla .
AM: se oli semmone , pahus ruattalaine em miä , tiärä oikee mistä päim mailmaa se oli .
AM: jos noin , sattu että kaatu jotain , ruakaastijaa , tai mistä , niilt , passariflikoilt taikka niilt , taik silt keŋkkärilt tai semmoselt , sitte ne aina vähäsen , jos muijjat sai sen tiätää ni sano ett‿ ei ei , tos tulee jotai ny , ei ei siit tu oikee sääli .
AM: että jotain temppuu niile mailmas , sille parille tulee et se , vähä niiŋko koski semmoist , semmoist taikauskoo niil ‿oli vähäseŋ kaikkia että ne , katteli siit ja , ottivat niiŋko , pahaks ‿että täyty oikee pitää varal ‿ettei mitää , pitäny kaattuu taikka mennä nuri .
AM: no se oli se , oluk ko sit ‿oli sithää ne joivat niih häijjystee miähet ei naise , vaimoväki niim paljo juanu mum miähet .
AM: sit täyty olla senttää oikee aika tynnyri niit häitä vasteŋkii tehtynä .
AM: se oli semmonen , ne sano sit tuapiks .
AM: si , se oli kaikki yh , ei silloi nyt ‿ollu tot ‿erotust ‿että , erityiset lasik kelle , kellää että yhteisest , otettii kaikki .
AM: no ne , siin nyt ‿oli aina ja samallaiset , pirot nii mut ‿että se oli nys semmois hiljaist ‿ettei , ei mitää , sellaist , ollu , muuta että , ruathaa ne koitti laittaa omaiset .
AM: jos niiŋko , isä ja äi , isä kuali , nyt siit talos semmonej joka oli vanha , nyt , sanottii elä , syytiŋkil jo oli semmonen ‿et se , sai talost , sem moona .
AM: sitte aamul ko ne lähti , se oli tavallisestaa enneŋ kirkommenoi ne hauta , hautas ei ko , ei sihin ‿aikaa koskaa , jälä kee kirkommenojen pait sitte peri arkiopäiväj joku , joss ‿oli vähä , niiŋko joku , sanotaa suurellisempa tai sellanen nii nij jälä kee , arkiopäiväh hautas .
AM: sitte , taas ‿oli , ruakaa tarjosvat ja kuiŋka paljo nyt ‿oli väkee ni taas ne , pöytäjärjestys se oli , ja sitte se noin , sitte se meni sil tapaa että , iltaa myähää ne kesti ne hautajaisekkii enneŋko siält taas kaikki viaraap pois lähti .
AM: mut ‿että , hyvin ‿oli , sel tapaa niiŋko hiljaist ja sellaist ‿ettei mitää i , isompii puheikkaa ollu muuta että , virsiihää laulovat sitte ne jokka oli hyvii laulamaa ni ne , aina niiŋko , välil taas , laulovat sil tapaa ja .
AM: että se oli perin nii niiŋko semmonen , surujuhla on ‿oikkee .
AM: no ei ne silloi miksikää erityisemmin säälinneet muuta että se , se , korsteenim puali taik siäl missä ne oli ni se oli taas , raitieŋ kans ‿erotettu mut , muuten , koitettu hyvim puhtaaks , puhtaana vaa pitää .
AM: ja sitte se , se oli sitte sii , että nyt tavallisest toho kahreksaa yhreksää asti illal ‿olivat , niis hautajais , ki , kutsuis .
AM: no se oli usein ‿et , nä , silloin ‿ei ollu , mitää askolaskaa erityisempii , missä olis voinu säilyttää ni , ne oli , talviaikan nin ne , vei , tavallises johku riihee taikka aitta , aittarakennuk .
AM: mus suvel sitte ne täyty , vähä niiŋko pikemmin saara , valamiiks ne hautajaiset , ni , tääl ‿oli sitte askolas semmonen niiŋko sanovat ruumishuaneeks , mut ‿ettei siäläkää voinu , ei ne viikkoo yli saanu olla senttää se rupes haisemaa .
AM: että kyl ne , sil tapaa että koton se , tavallises talavej ja kylmäl aikkaa nii , että jos nyk keskisuvel ‿oli silloi täyty , veivät sinne , sinne ruumiin ‿että ny niiŋko , alakuviikost ‿oli kuallu ettei eh , jos ‿ehtivät saara sitte , nyt seuraavaks pyhäks noin , ne hautajaiset tai sitte jos meni , meni viäl ‿eteepäite .
AM: mut talavel ‿ei ne niiŋ kiirettä , siit hautajaisjuhlas pitänykkää ku ruumis säily , ko , kylmäl ‿aikkaa ettei sit tullu mitää , pakkasell ‿eikä , mi , my , nyt , mätänemisen ‿alakuu tai sellast .
AM: no vanhaa aikkaa oli et ne pelekäs sik kualetta mikä mahto olla .
AM: että , oikeastaas vanhat jokka olivat ‿arkoi ja pelekäsivät ni nehää ny , käret ristis siunailivat ja rukoilivat ja kaikki mitä ikää , lukivat ja , mitä ikkää rukouksii osasivat .
AM: ne oli toiset ‿arkoi nii .
AM: juu monta kerttaa puhuvat sellassi , että näkiväk ko liikku .
AM: mut ‿ettenhää miä tiärä olisko sitte ollu ni että ne , pelekäsivät ja hermostuvat niim paljo että ne luuli että , ne kuale liikku .
AM: o , isäukko puhu se on tapaun , tapahtunu mäntsäläs .
AM: em miä täs ‿askolas tiärä muuta .
AM: isäukko jutteli nii sit non , miä olim peri pikkunem poika ko ,.
AM: se oli sil tapaa käyny et siit talost , isäntä oli kuallu .
AM: ja se oli kuallu äkkiä siit ‿ei tiäneet ‿oikee mikä sen ‿oli .
AM: ja sitte siin , se oli viäl , et se oli haurattu jo se , isäntä .
AM: ja sitte siin talos , oli ollu , toi toi , semmonen , päivä , päivätöissä vaa tommonem mäkitupalain .
AM: ja se oli yhrel ‿iltaa tullu kotiaas .
AM: ja sit vastaa oli tullu sitte se , i , vanhaisäntä ko oli nyt haurattu ja kuallu .
AM: ja non , se oli , pelästynny kovast jossas oli , oli sittem mu , muka sanonu sille .
AM: ja kyl se tositapaus pitäs ‿olla niin ‿isäukko sit väitti ja puhu .
AM: että isäukkokii , kuuli sen niiŋ ko se oli peri , nua rempa .
AM: ja sit se oli sanonnu että noin , ajas siä , tää , asia ilmi .
AM: että miä olem poikaiŋ käreŋ kautta saanu kualeman .
AM: ja sitte noin , no se , puhu sitte sille , se , päivä , miäs niim meni sitte , mäntsäläs noin , mänttäläf fallismannile puhumaa ja .
AM: sitte ne otti ser ruumiin ‿ylös ja tutkivat , nin oli lyäty keskelle päätä naula .
AM: ja sitte ne , ei ne ollu puhunu mittää ne oli hakenu sen , sem pojan sitte kattomaa sihi ni poika oli pyärtynny sitte ja , tunnusti niin ‿että hän löi sen naulan , isääs päähä .
AM: ja sit ne sitte väittää että noin , että kualeet , anttaa ilmi jotakim mut ‿että se vissii o harvinais tapaust .
AM: että olis missää liikkunnu .
AM: no semmos nii sitte ne , kyl , ne , siiv vakkolaskii monta kerttaa et silt jäi , joku toimitus miŋkä se nyp piti , oli luvannu eläessääs , tehrä tai , sil tapaa , että se jäi kesken ‿että kuiŋkahaa siiŋ käy ja .
AM: usein sitte olivat ni , niiŋko joku , unta nähny taas siit sellassest ja .
AM: että oli niiŋko , unissaas tai sil tapaa että se oli sitte niiŋko , tullu selitys sille että kuiŋka sem pitää nyj jatkaa ja tehrä .
AM: mut ‿ettei non , ei ne mitää koskaa täs , puhunneet vakkolaisekkaa että olis niiŋko , liikkunu tai , kulkennu ku , muutamap puhuvat ‿ennev vanhaa että ne , kualeek kävelee ja ,.
AM: että noin , ettei se ihmisen , ruumis jää mut ‿että se sialu pitäs ‿olla , olla heŋ , oikee nyn noin , jossai missä se sitte on .
AM: mut ‿että heŋkimailma pitäs ‿olla , jälel .
AM: no juu sik , hää ne on , vanha tapaus ‿ollu ko ,.
AM: miä , muista nyk kyl miä sen ‿oikee , kuiŋka se olliŋkallio sai sen nimen .
AM: taikka nii siit , mut sitte oli , kukas häikäle , kun ‿em miä muista nyk ku ne sano sit .
AM: ku oli tullu ja huutannu , hevoser rattail nii , että oŋkos noin , olliŋkallio herra koto .
AM: et siin ‿oli niiŋko joku , joku pirättäny niin ‿että ja , ja see , piti olee oikee rohkee miäs sanovat nii se , joka sen , huu , tekikii sen tempu .
AM: muk ku , miä jos , jostai se on se , olliŋkallio tullu kuulusaks ja se on nyt aina viäläkii , miä luulen ‿et sit ihmetteleet .
AM: no , se voi olla taas niiŋ katokais ko se ov vähä korkeempa paikka et sik kaihtaa .
AM: niiŋko tässäkii nyt täs , särkjärvel nin , tot ne väittää että toi falkviikiŋ kallio , et se , jakaa sen , ukkosilman .
AM: ja kyl miä uskon ‿et sekii , sekii voi että silloi se on , aina niil luja ukkosilma ku se , niiŋko tästäkii nyt täs särkijärvelt mennee ylitte .
AM: ja samaa se oli silloi miä muistam pikkupoik ‿aikoina , aina vanhat ‿ihmiset sano että , että onhaa niiŋ kova , ukkosen ‿ilma ku , menee toŋ kallion , kohralt ‿ylitte ne , ne pilvet , olliŋkallion ‿ylitte .
AM: ja , eikä se niiŋkää korkkee , korkee , kohta olis niiŋko tää nyt tää tää , falkviikiŋ kallio .
AM: ja sitte se on , ol , ov vissii luanto joka sen , määrää sen ‿ukkosem mut ‿että , eihää ennev vanhaa niit tutkinneet .
AM: et se , jo , joku muu tekijä siin täytyy olla sellanen niin ‿et se , vaikuttaa sej ja voi olla se että koski siiv vaikuttaa ja .
AM: eei ne mitää ,
AM: ja sitte noin , iso , isoksmäeks , se koo jo siäl , vakkolam monniŋkylär rajal , että se oli ollu ennen semmonen , paikka että oli noit noit , matkamiähii , rosvok , semmoset , rosvok , käyneet ryästämäs ja .
AM: että se oli semmonev vähä niiŋko , kaihtovat sit mäkee ja pelekäsivät .
AM: mut ‿ei siäl , ei siäl muuval missää mitää erityisempää ollu , ollu pelättävää tai sellaist nii .
AM: että nuaremmat niiŋko nyk ko miäkii muistar rupesin ‿olemaa iso , vanhemmaks tuli enää niit , pelätty mut lapsena pelättii viäl kyl , ko vanhat ‿ihmiset ‿aina puhu niik kaikki .
AM: juu se on , jaa se k , nimen saanu se kallio
AM: ku , em miä nyt ‿oikee , miä muistanu koskaa oŋko sik kukaa mitää puhunnu .
AM: mistä se johtu .
AM: kyl ne kohdol , kohden sihin ‿aikaa ko miäkii viäl nuar miäs ‿olin ni kyl ne vähä kaihto ettei ne justin nih hautausmaan , läheisyyres ‿että kyl siit , ohi menivät niin ‿yälä tai illal myähää mut ‿ettei sii justi mitää , puhetta o , kyl siäl yhtä painoo aina menivät .
AM: ja samaa se , askolaŋ kirkon ‿ympärystä ja kyl se oli sellain , että se nyt ‿oli niiŋko , jokaisele semmonen niiŋko pyhä paikka että kyl siit ‿ohi , ohi kuluki ettei siim mitää , katelttu eikä kuvailttu .
AM: no ei ne sit senttää erittäiŋ koskaa puhunneet ‿et siäl , että askolah hautausmaalla olis mitää , kummituksii tapahtunu ettei ne , niit ,.
AM: mut ‿että ne oli nyt ni että ne ajatteli että se on niim pyhä paikka et sihin , siit ‿ei sais häiritä eikä mennä sinne .
AM: ettei noin , ku miä jo , koulupoikanakkain niin ‿olin ‿opettajakii aina kiälsi ettei saa hautausmaal hiihtää .
AM: et se oli se , semmoin , että ne anto sen niin niiŋko , semmoseŋ korkeimmaŋ kunnian sille , hautapaikalle .
AM: ei ne , ei ne niit ton , kyl ne välil , sano että myllytontut ‿oj ja riihitontut mut ‿ettei ne koskaa niit , muka ettei ne oikee päässeet näkemää nii , enää sitte .
AM: kyl periv vanhemmat ‿ihmisep puhu että he näkivät niit tonttui mu ,.
AM: mum miä mu , nyt niiŋko minun ‿isäukkokii sano ettei hän niik koskaa on nähny .
AM: mut ‿ettei se o , nähny mu , nähny niit .
AM: että ne piti , muka hualer riihist ja , ja , että se tuli niiŋko hyväks kuivatettuu ja , ja kaikel tapaa nyt ‿et se oli niiŋko , jos hyvi , hyvin ‿oli sen ton , tonttu nyn niiŋko muka sen talon , pualel ni se piti hyvää kunttoo kaikki , valavo .
AM: no kyl ne vähä kaikki aina ,.
AM: jos menivät riiheekii vanhat miähet sano isäukko aina ni , ne niiŋko , päivääl jos päiväl ni päivää sano tai illal myähää niin ‿ilttaa ja , aamul ‿aikasee ni huament ja .
AM: et semmonen nin , tervehtimiin täyty , niiŋko , tapahtu niiŋko , vaik se oli tyhjä riihi taikka semmonen niim mut ‿että ko ne , lämmitti sit tai mitä ni , ne aina sen , semmossem mainittivat niiŋko nyt tavallisestaa tullaa johkuu viaraasee tupaakii taikka huanee .
AM: vaikkei nährä että oŋko ketää kotom mut ‿usein , tulee sanottuu päivää sitte ja sil tapaa .
AM: em miä , em miä muista ketää ett ‿ois , puhunneet sit ‿että se olis noin niiŋko , vihamiälisek saaneet tonttuu em ,.
AM: niiŋko noin , leivän , voita vähä leiväm pääle riihee taikka , aitas , ko niit nyp piti olee muka talon ‿aitois ja , sil tapaa .
AM: ja noin et , sil tappa salaa ettei kukaa olis saanu tiätää se oli , se oli melekeen niiŋko emännän , emännän ‿uskoo se että se jätti .
AM: ja riihes se oli taas isännän ‿ettei si , ettei sip pitäny kukaa tiätää mitää .
AM: että salaa , mut aina ne kaikki vähä niiŋko , mailmas ‿ilmi tulivat semmosset ‿asiat .
AM: et sellais , salais nii se piti olee .
AM: ja , ja silloi jos joku , nyt riihes täyty olla ni ne , muka sano että siäl kaikki paremmin , ruumis ‿on nyk ko ruumiinakii että se on niiŋko , ne pitäs vahtii ne , riihitontut sej ja , ettei se mihkää noin , mikää tee pahaa sille .
AM: ko niit nyt ‿oli rottii ja kaikkii siäl riihis senttään , ja sellassii et , ku ne enneŋko arkun saivak ku sihin ‿aikaa ei mistää arkkuu saanu viäl , ruumiile että olis nyt , niiŋko nyt , haetaa , nois lii , por , niiŋko porvooskii kau , silloi täyty aina joku tehrä sen ‿arku .
AM: ei se ollu yhrep , peri päiväs , koh tehty .
AM: ja sano et siit , et si , muka tonttu vahtii sen ja pitää hualen siit .