Location: Palkane
HL: ja , isäni kuali kyllä seittemäŋkymmenev vualev vanhana ja äiteni kuali tapaturmakualemalla se karpolihapolla voirellutti ittensäs se oli kahreksankymentäneljävuatias .
HL: kansakouluj ja , ja semmotten , limperiŋ koulun sanottiin ‿enne .
HL: semmonej jossa , a , alkeisoppi annettii .
HL: puustavet ‿opetettiij ja tavvaamaa .
HL: no se oli täällä kylässä tualla , kirkon tolla pualella oli semmonen , viälä se nykkin sen talom paikka siinä on semmonen , koulumestarik sanottiin sitä .
HL: se oli suntiammena samalla kirkossa ja se , opetti lapsia siäll ‿oli sitte peŋkit oikeej ja semmone huane ,.
HL: sen nimi oli limperi .
HL: juu .
HL: ja sittes siältä , kansakouluu .
HL: kun tuli se , isäŋ kualema ja , täyty stev viaraallej joutuak kahrentoista vanhasta viaraallet täyty joutuwa .
HL: kyllä .
HL: niitä kirjatikuks niitä sanottii .
HL: n .
HL: semmoset ne oli .
HL: nii .
HL: että lapset näkivät , nii .
HL: nihän se o .
HL: no kyllä minä nyh , sentään ‿ettei mulla mittääŋ kaŋkeutta olluj ja , hyvä laulunääni mull ‿on olluv vaikka se n nyt ‿om mennym mutta se on ‿ollu hyvä se ol luajal lahja ee se o ihmisen ‿oma .
HL: aina minä laulustani kiitokset sai .
HL: no , menneehän se nyj jo vähä silä lailla mutta ,.
HL: yks pappi tääll ‿oli rosseri , niminem pappi ja , kun sitte , sillon ‿aljettiin laulaan sitä ensi kerran sitä hoosiannaa .
HL: että , niiŋkun nykki viäll ‿oŋ kurkkutautija .
HL: se kuttu aina kaikkia tyttäriks .
HL: niim mutt ‿ei se o oma lahja se ol luajal lahja laululahja kylä mull ‿on ‿ollu hyvä ääni kylä mun täytyy se sannoo , vaikka kylä se num mennee jo , kaikki mennee se o , menevää .
HL: no kyla minä laulamassa oli .
HL: torvet sillon , säjesti kirkossa ja seurakunta , se pelläisty ihaŋ kun siälä alko lehterissä laulu ne nousi kaikki yhtaikaa ylös kirkossa että , se oli semmoneŋ kohaus oikee .
HL: se oli erikoista .
HL: totta kaim mistäs seurakunta .sen tiäsi .
HL: ja semmottissa , laulukuarossa minä saiŋ käylä .
HL: kyllä minä niihiŋ kelpasi , laulamassa .
HL: rovasti rosseri oli ja sitte , laaksonenniminem pastori oli .
HL: ja rosseri oli sillon sitte , rovastina , asu siällä isossa pappilassa ja laaksonen tualla tommalassa .
HL: nii .
HL: juu .
HL: em minä moitik kummiŋkaan ‿e .
HL: vaikka kyllä niitä moitteita hywäkkin saa , ei niitä kaikki kiitä hyviäkä .
HL: paha löytää hyvän ja pahan , monessa paikassa vaikk ‿ei tarttiska .
HL: nii .
HL: niin se o .
HL: se oli riski miäs semmonen ‿oikeen .
HL: etteä se , ettee se mittääl laihahko eikä piänehko ollus semmonen , enämpi tommonen , riskimmoinem miäs .
HL: se kappalainen ‿oliki heikompi miäs .
HL: ei kyllä me käytiim pojat ja likat ‿yhtaikaa nyn ne käykin ‿erinää .
HL: silloŋ kävi kaikki yhtaikaa .
HL: nii , niŋ käytii .
HL: no kyllä niitä vähä siälä komennettiiŋ ku ne teki aina kaikkia kolttosija .
HL: kirkossaki , hiireŋkiŋ kerran ‿ottivat narruuj ja juaksuttivat siällä , tunnilla he .
HL: kyllähän sen tiätää häiriööhän se o .
HL: kyllä ne pojjaat ‿on ‿olluv vekkuli ja maalimassa alum pittäi .
HL: oli semmonen , saulus ja luukkaa niminem poika rippikoulussa silloj ja ne , kanto toinen toistaan selläässään nin ne sano että saulus kaantaa luukkaan ‿evankeljumia ja semmosta peliä ne piti siinä kirkon ‿ympärillä .
HL: no se taah papillek kanneltiin no nuhteitahan siitä tuli , semmosta sitä on ni .
HL: kylä se maaliman ‿alku on ollun niŋkun , keskustakin semmosta hulivilielämää , kuiŋka kukin ‿o .
HL: eikä ne tuh , kurittamalla eekä ne tul linnalla sitte vaikka niitä kuiŋka , raŋkastas ja tehtäh ne jokka on niin ne o , se on semmosta ihmiselämä .
HL: kyllä ne kaikki lukkee osas .
HL: ja sillä lailla ne site , luakittair ripillel laskettiin tyyryttävät ja , ja välttävät ja heikot ja , nimiteltiin ‿enneŋki niŋku nykki .
HL: nyt käylääv valakosissa .
HL: ja silloŋ käytiin kaks viikkoo syksyllä , päivästä päivääj ja neljä viikkoo kevväällä , päivästä päiväär rippikouluwa .
HL: ei sitä maam muutamalla päivällä päästy .
HL: niiŋ ku nu oŋki , miks ‿ei .
HL: kyllähän niitä , virsiä laulettiij ja opetettii .
HL: aina sev viikoj ja taah pyhänä sittem mutta pyhänä täyty kirkkooŋkin tulla ei saanup pois ‿olla , ja täyty tiätääm mikä oli esipuhe .
HL: se oli tiättävä sitte rippikoulussa maanantaaina .
HL: no kyllä ne oli semmottia komennom pitäviä totta kain niitteŋ kuri pittäät täyty .
HL: kun siinä viälä pojjaakkim mukana oli semmottia , toisia jumalattomampija toisia rauhallisempia ainahan se o , joka laissa .
HL: ei .
HL: eei , ei .
HL: nyhäj jo naiset , lapsen synnyttää rippikoulua käylessää .
HL: se on ‿ikävää .
HL: semmonen ‿asia o .
HL: kyllä niitä täälläkin ‿on tapahtunu .
HL: kyllä ja kirkko oli täytee .
HL: ja jouluaamuna oli kirkot täyteeŋ kyllä väkkee .
HL: ja kynttiläp palo siälä , tavalisek kynttilät nyt ‿on sähkövalot , mutta ennen ‿oli kynttiläruunut .
HL: nii , terriinikynttilöitä ne kyllä ollat täyty eehän talikynttilä vuataahan se .
HL: ei se pala , selkeenä .
HL: nyt ‿ov vaan sitte sähköruunut .
HL: no kyllä ne kaupuŋkista tuatii .
HL: kyllä ne kaupuŋkista aina tuatii , ne , terräin , teriinikynttilät .
HL: ja suuret , vahakynttiläthän ‿oli alttarilla kynttiläjalloissa .
HL: enne .
HL: no ne oli tehty talikynttilöitä , ennel , kun ne , lahtia tehtiin ni se tali koottiij ja , oli semmoset , kynttiläkirnut jossa ne site , kasteltii .
HL: no se , sehän ‿oli pumpulilaŋkaa , moneŋ kerran semmosia miŋkä pituneŋ kynttilä oli ni sej jälkeen tehtiin syrän siihej ja , ja sitte ku se tali se oli semmoneŋ kirnu ympyrijäineŋ kirnu ja se pirettiin ‿aina kuumana ja sinne , vuaron telleŋ kastettiin sitte oliko viis kynttilää taikka mitä siinä n , tikussa oli , ja nostettiin taas ulos sitte ja kuumana se tali pirettiin ‿eihän se muutoŋ kiini ottanu .
HL: ja niin ni semmoseks niŋkun , kuiŋka vahvusek sitte nin tehtiin nin sitte niitä lakattiiŋ kastamasta .
HL: siihen tallii .
HL: mutta kuumaa se ollat tartti .
HL: kun ‿oli , viiskiŋ kynttilää kun tätä , tätä pitkiä oli ne kepit ja siihen site pantiin ne laŋkat ja , ne aina , vuaronsap perästä kastettiin niŋ kauvaks kun se tuli , tommoseks tavalisev vahvuseks .
HL: mutta kyllä niissä vaivaa oli ei ne olluv vaivattomia .
HL: ja pumpulilaŋkaa se ollat tartti sitte se , se sisusta se , jossa kynttilä palo surällaŋkak sanottii .
HL: eei .
HL: em minä nähnyk koskaan talikynttiläj jos se nyv vähä ritkahteli mutt ‿ei se vaarallista ollu .
HL: eei .
HL: ei se vaarallista ollu .
HL: mutta nyt syälääŋ kait talit jo ruakanaki .
HL: ettei niitä ennääk kynttilöinä tehräkkä .
HL: voi voi minul lapsuuressani oli pihrit ‿oikee .
HL: kun , meilläkin , kotonani silloŋ kur raukolassa oltiin ni , pärekkatto tehtiin semmosillel laineillep pärreep pantiij ja niitä site poltettiin , talvella niitä pärreitä pihlissä ja , ja hevosekkim pirttiiŋ keŋkitettäväks tuatiiŋ kunn ‿ei , muuvalla , voinun nährän niin siälä site , kynt , sillä valolla katteltii ja k , hevosia keŋkitettii .
HL: kyllä se semmost ‿on ‿ollu .
HL: totta kais siinnä valkeennäyttäjä täyty olla , ja niistämässä sitä k , kartta pois ‿että se palo .
HL: ainahan siiheŋ kartta tullee , kum pallaa .
HL: että sitä pärevvalkeilla ,.
HL: kyllä ne pärreet siittä pial loppuu mutta se tehtiil laineelles se katto se oli kaunnis sittek kun se oli , pärreillä koristettuna , kum piittahirret ‿oli .
HL: no kyllä niitä joskus tuli pahnakkiŋ kum pahnat laattiassa oli tulihan niitä , sittehän se estettiin se pahnaim pitelemine ‿ttei saanup pannap pahnoja laattijaa .
HL: kyllähän sitä monta kertaa tulipalo pahnosta tuli .
HL: mutta kyllä niitä nykkin tullee yhtä mittaa tulipaloja tännääŋkiŋ kaks tulipalloo ilmoitettii .
HL: sähköjohlosta nekin ‿ov vaarallisia ei nekän ‿op pitäviä .
HL: eikä luatettavia kyllä minä pelkääŋ kummiŋkin noita sähköjohtoja , kuŋ kova ukkosenilma kerraŋ kävi nil löi tonnem meiläm pirttii .
HL: nin ‿ei , kyllä ne vaarallisia o .
HL: ukkosenilmalla .
HL: ee ne ov vaarattomia .
HL: kyllä niitä oli kovia ukkosilmoja , kyllä ne jyristi kovvaa ,.
HL: minäkij joulul lehmiä kuljettaan tualta mettältä kallioitteŋ keskeltä ni se oli iaŋkaikkineŋ kolina ja salamaa löi kovastim mutta , lehmäim perässä sitä kulkeet täyty ee hinä mikkään ‿auttanu , miŋkäs ne lehmät sinnej jätti .
HL: kyllä se oŋ kallioitteŋ keskellä viälä kauheempaa kum ma , avomaalla .
HL: mutt ‿ei mittääv vahiŋkoo tullu .
HL: mutt ‿ei mittääv vaaraa tullu , eikä vahiŋkoo .
HL: ei se tuk kunn ‿ei se ot tullaksee .
HL: ei tu .
HL: yks poika tuli meillet täällä ollessa .
HL: oli semmonen , kirveem mallinem pikkuseŋ kirveem mallinev vaaja kälessä ja sano se tuli taivaasta ja tää on ‿ukkosvaaja .
HL: ja se oli mykkä .
HL: nii .
HL: juu se , se kiri , jollail lailla ilmotti että se on tullu , ylyhäältä hänelle ukkoseŋ käylessä .
HL: ja se oli semmonen , tummansininem , semmoneŋ ki , liukas kivi niŋ kuŋ ki , piäneŋ kirveen terä , semmone .
HL: ja minä muistan se , kun se tuli .
HL: em minä olluk kun tässä pirtissä , tässä asuttiij jo , kun se tuli tänne .
HL: ja almua haki , ittelleeh haki ihmisiltä .
HL: nii .
HL: että ukkosvaaja o hänen , purottanup päähänsä .
HL: niin ‿em minä tiäräs sitte sem paremmim mutta näih hän sano .
HL: no siittä .
HL: ja näytti noin ‿että taivaasta tuli .
HL: em minä tiäläs sitte , sem paremmi .
HL: mutta tässä minä jo asun sillo .
HL: että täysi ihminem minä oli .
HL: niv voi tullakki , em minä sitte tiäräs sem paremmim mutta ni hän sano .
HL: nih , kyllähän sitä ukkosvaajoja puhutaaj jos niitä on sitte .
HL: kyllä hällä kova voima vaan o. .
HL: sillä ukkosella .
HL: siinä puutarhassa .
HL: kyllä se jo kova voima o .
HL: mutta kun ne sannoo nyt nykyvään ‿että kuŋ kak sehk , sähköpilvee tullee yhteen ni se , leimahtaa ja siinä samassa jyrähtää .
HL: että ne pitäs ollas sähköpilvet .
HL: mistä ne site syntyy semmottet .
HL: että sitä ei voik kai ihmisjärki selittää .
HL: niin ne täytyy olla .
HL: ja kyllä luajan ‿olemassaolo ollat täytyy .
HL: sitä ei voik kiältää .
HL: ei voi .
HL: koska minun omallettunnolleni on sanottu silloŋ kum mum mattipoikani kuali että , mattipoikas sulta ensimmäiseks ‿otetaa .
HL: ja nää sanat on tullum minuŋ korvilleni .
HL: ja se oli viisas poika ja hyvä poika .
HL: kuŋka kovastis se huusi muaria siinä kualemataulissaan tualla pirtin nurkassa se huusi aina , että lääkärikin sano että huretaan nuk kaikki sitä muaria kum mattikin niŋ kovasti huutaa , että tuas sillem marjamehuvettä .
HL: niin se sano että en jua , en ota .
HL: ja minä pyysin ‿että antakaa seŋ kualtas siihen että se ei parane .
HL: mutta lääkäri sano että meitin ‿ei annav virkamme sitä myälen että se ov viimeseen ‿astik koitettava .
HL: sinnes se jäi .
HL: mutta kyllä se sen sotarintamalla sen taurin sai .
HL: kun ‿em minä ny ,.
HL: kyllä kait tässä ,.
HL: eem minä muistas sitä em minä kulkaas sam mittääŋ kunn ‿em minä oikeev varaamastim muista .
HL: mutta sotia , eiköös sitä sotia ok käyty kuŋ kerran , tuallakin semmottia sotakuappia on tualla kentällä josta ammuttu o .
HL: ja tää , tää , kostiajjoer rant ‿on ‿olluj juuri niŋkum punamultaa että verestä pitäs ‿oleman se punattu tullu .
HL: nin totta kait täällä sotia käyty oj ja lauttalla ylittet tultu o .
HL: tualla , mallasselläällä ja tualla .
HL: kyllä tässä sotia käyty o .
HL: silloŋ kum ma lapsena oli .
HL: ja noi kuapat tualla noi juaksuhaulat tualla kentällä viäläkin ‿o .
HL: ja kahlem pualen tätä , jokkee taisteltu o .
HL: nii , kyllä minä nym muista .
HL: että kullä tässä taistelu ollu o .
HL: äimälästä lauttalla tultu ja , mistä ne tualta on tullus sitte toiset .
HL: tuallahan ne yhteen ‿om mennyj jossaij jojen suussa .
HL: nii .
HL: kyllä se tässäkin taistelu ollu o .
HL: elävä otettiij ja , ja seŋ köytettiij jallaat ja , sittek kurkkutorvi täältä nyljettiij ja , sinnep pistettiiv veittellä sitte ja askettiiv veri maalle .
HL: nahka pois .
HL: veittillä .
HL: niim mutta , sillä lail se kaarettiin se elävä .
HL: nii .
HL: nii , ja ampuamallakij jo sikoja tapetti .
HL: ei , ei , ei vanhempaan ‿aikaa .
HL: kyllä ne veittellä pistettiiŋ kurkkui .
HL: ja eläväŋ kurkku hajettiin ‿oikeen , lehmäŋ kurkku sitte joka poikki pantii , siihem pistettii , ja veri otettii .
HL: kyllä se lahti oli nin ‿ikävää ettem minä halusta lahtiin ‿olih mennym mutta , kyllähän siihem piikana täyty mennä .
HL: kerran ‿em menny yhtä lehmää , kul lahrattiin turvasella kum min ‿olin seh hoitanun nim minä en saanum mentyä sev verta sekottaa , kylästä täyty hakkeekseni etulaine .
HL: em minä menny .
HL: kiahuvalla vetellä , kasteltiij ja , veittellä sitte , se , karva pois siittä ajeltiin sillä lailla se tehtii .
HL: kuuma vesi siin ‿oli aina sitte .
HL: kun se kaltattiin sika .
HL: m .
HL: e , en ‿o , e .
HL: em min ‿ok kuullu eŋkä nähnykkä .
HL: ei muuta vetellä .
HL: ja riavum päälles se kaalettiin se kiahuwa vesi sitte kuv veri oli sijasta laskettu .
HL: niih , em minä ok kuullus semmosta sitte .
HL: kyllä vällii hyyty , mutta eihän se ny aina hyytyny .
HL: ja se veri talletettiin sitte roppanaaj ja makkaraa , sualet tehtiim makkaroiks .
HL: nii , puhristettii .
HL: nii .
HL: kyllä siinäkin tyätä oli .
HL: no eikä juuri kyllä niitä enämpi estetttiim piänempiä lapsia ettei ne , siihen tullu .
HL: nii .
HL: huutaahan sikakiŋ kovastik kun sitä pirellään ‿eihän se huutamata o .
HL: hyviŋki huutaa .
HL: lehmä ny ei juuri mittääm puhu , kun sitä sitte ottaav viälä lyälään ‿että se pyärtyy .
HL: kyllä sekin ‿o .
HL: on se semmosta se lahtityä että .
HL: kyllähän siinä olla om paljokin täytyny .
HL: viälä nyt , tässäkin ‿ollessani olen täytynyk käylä , ainahan sitä kaikkiin täyty mennäm missä tyässä rupes käymää .
HL: no ne käännettiin sillä laila , sonta uloh ne , käännettiin ne sualet , ja sitte ne oljissa survottii .
HL: ja pestiim monneeŋ kertaaj ja , monta vettä muutettiij ja sitte kun ne oli puhtaita niihim pantiin sualaa ja pirettiin niŋ kauvaŋ kum makkaroiks tehtii .
HL: sillä lailla ne puhristettii .
HL: nii .
HL: kyllä ne puhtaita tuli .
HL: muta vaivaa o , vaivaa om paljo .
HL: em minä tiälä joh niitä ny ennää nin ‿otetaaŋka .
HL: em minä ,.
HL: sillä laaila ne tehtii .
HL: ruisjauhosta se syämä tehtiim mutta ne tartti ollak karkeita ei ne saanu olla hianoja .
HL: ennehän ‿oli käsikiviä jolla jauhettiin niitä makkaruksia ja maltaita .
HL: nii .
HL: kyllä minä käsikivillä jauhanup paljo olem maltaita ja makkaruksia .
HL: no kun se , makkaraan , pantiin sillä laila siihen sualem päähäj ja laŋkalla kiärretiin että se pysy kiinni , ettee se purkaantunu .
HL: että , eihän niitä nu aina tikkuja käytetty mutta mi hiŋkä tartti pannat tikku suurempiin sualii .
HL: se pantiil laŋkalla se pää kiini .
HL: piänempien sualie , nii .
HL: ettee syämä päässyp pois purkaa .
HL: ja tavalineŋ kuuma uuniin sitt ‿että kypsy ja ettei valla l , äkkikuumaan ‿ettei ne , avvennuj ja haljennu .
HL: totta kai isommat sualet vallaŋkin tuli halaki .
HL: eihä ne pysyny , kyllä ne repes .
HL: nuareŋkan ‿elävä .
HL: sualet .
HL: lehmän suali nu on sitkeempää kun sian suali .
HL: ja lampaan sualistahan ‿ei tehräkkam makkaraa .
HL: sitä verta pantiin semmotteen syämään sitte .
HL: nim paljo kun siihen , tartti pannas sitä verta , ja se rasvaa siihen sitte ja pannuum paistuu , ja sitä syätiin se oli kyllä hyvvää , roppana .
HL: mutta että ee se ollun niis , semmosta karkee , syätteistä et se oli hianommista jauhosta roppanataikina tehty ettee sitä tehty niŋ kun se makkaransyämä .
HL: niin se oli karkeempaa makkarassa , se oli vaan , tavallisia ruisjauhoja roppanaa .
HL: kyllähän täällä nykkim myyläär roppanaa .
HL: ja makkaraa , mutta kunn ‿ei niitä tiälä aina millä lailla ne sualet or ruakottu .
HL: sitä ei tiälän nii , oŋko ne puhtaita .
HL: mutta roppanaahan nu uskaltaa syäläk kun se suarastaaj jauhoin tehrää .
HL: nin no kukas sen tiätää mitä ne sualet ‿on ‿oŋko ne , oikeita sualia vai , oŋko ne semmosia , muita ,.
HL: eeikä ne niitä ennääp paljo ruakkoiles sualia kyllä ne n , pannaam mennee , noij ja noi , ei ne nääv vaivaa .
HL: jalakoneen ne ennen sotkettiij jossain ‿astiassa ja , rukkiin ‿olkija piänek silputtiin sinnej ja sotkettiin ne , sualep puhtaiks ja site viruteltii .
HL: kyllä minä sualia survonum maalimassa ole , monta kertaa .
HL: saaviin ne pantii , ja siällä survottii .
HL: ne keitettiin syltyks .
HL: leikottiin sittes syltyks kun ne keitettiij ja puhristettii .
HL: ne kuumalla vetellä kaltattii .
HL: ne , se sonnam puali pois .
HL: ja v lioteltiiv vesiss ‿enneŋkö keitettii .
HL: se oli sylttywä .
HL: ja toiset hakkah ne siitte höystöks , ettei niitä aana sylttynä syäty .
HL: mahoja , muutta ja ,.
HL: höystö sanottii .
HL: piäniks palasiks tehtii .
HL: palona .
HL: enne ,.
HL: kyllä kais se syräŋkin syätiin ‿em minä sitä nyn nim mieleeni , muista oikeem mutta , ei suŋkaan sitäkäm maahah heitetty .
HL: nii .
HL: no makonem mikä se oli .
HL: se oli semmonen , jota ny ei juuri paljo ruakottu kun se oli nin ‿ikävä ruakottava nim moni , monimutkallinen semmone .
HL: mutta jokka viitti ruakotan niir ruakkos ja söi tiätysti että keitti sylttyyn taikka sitte siihem , siihen , höystöö .
HL: kyllä se enämpi soopaaseej ja saipuaaŋ käytettii .
HL: kun saipuoita keitettii .
HL: omakeittosia .
HL: ja oha sitä nykkin ‿omakeittosta saipuaa , elämässä , viälä .
HL: syltyk se pantiij ja hyvvä se oli .
HL: sehäŋ kovastis sitte , ryö , sillä laila , kuumassa vedessä , pois kaltattiin ne karvat .
HL: ja , sylttynä se syätii .
HL: siam pää .
HL: ei se huanompaa ollu olihan siinä poskilihat ja , semmottet .
HL: ettee se ny valla , pelkkää luuta ollu .
HL: em minä tiälä ei niitä korvia kai otettu kain ne sitte johoŋkim meni ne korvat .
HL: ettei niitä käytetty , ruakana .
HL: nii , kyllä se , täytyy väkevää livettä olla että se , sitte , tullee saipua ei se tuh huanosta .
HL: se täytyy kovvaa olla .
HL: nii .
HL: kyllä minäkin saipuaa oleŋ keittäny , silloŋ kun sika on ‿ollu .
HL: mutta , se täytyy k ollak kovvaa livettä livekkivvee millä ne sullaa sitte ne rasvat että ne tullee saipuaks .
HL: ei ne muuton tu .
HL: vaivaa siittäkin ‿o .
HL: ja livettä laitettii .
HL: sillä laaila sitä ennen , köyhemmät ihmisep pyykkinsäkkim pesi li , tuhkalippeellä eihän ne , milläh ne muulla niitä sitte liotteli ja live , ja keitteli , vaatteitaa .
HL: tuhkalives se täyty olla .
HL: no , pantiin , ensik semmoneh haaleempi vesi päällej ja sitte aina sitä kuumempaam , kun se , rupes , likkoomaan se tuhka ni sitä aina kuumaa vaikka kiahuwaa vettä .
HL: se otti irki sel lippee .
HL: ja siitä tuli kirkasta .
HL: vaatteev välissä se täyty ollaj ja , tappi siinä astiassa josta se laskettii .
HL: vaates siihem pantiim , sinnep pohjaan tuhhaan ‿alle .
HL: ja sinnep pantiiŋ kannatteet ‿että se siältä , tapir reijästä vuati jo , ulos .
HL: eihän se muutov vuatanu olis .
HL: korjuspuut siällä alla oli , ja kiahuwaa vettä ste viimeseltä aina pantiin sej jälkeeŋ kuuŋka liukasta oli ni sittel lakattiin nostamasta kunn ‿ei tullu ennääl liukkawutta .
HL: loppuuhan se tuhhaastakil lippeev voima .
HL: kerra .
HL: kyllä niistä vaivaa on ‿ollu ei ne vaivattomia ollu .
HL: ja köyhemmän ‿ihmisen täyty tehlä eehän sitä aina , saipuoita eikä muita ollu eekä irki saanu .
HL: ja otti sem pois sitte jos se tuli liikaa liukasta .
HL: silläki lailla tehtii .
HL: piäneem pussiin tuhkaa mimmoneŋka pyykkikin ‿oli , kuiŋka iso pyykki oli .
HL: semmoner rohtiminev vaates se oli sittel , joka läpäs sitä livett ‿ettei se saanu olla , miŋkäällainen , tivis vaate .
HL: mutt ‿ettei nyt tuhka maallet tullu .
HL: no , kun se keeitettiin sillä lippeess ‿oli tappumet sitte semmottet , ja pyykkitoolit , ja viätiir rantaa , ja lyätiin siinä lippeessä ensiks ja virutettiij ja taah virutettiij ja taah lyätiij ja väännettii .
HL: ja pantiin site vetteen ‿että se liukkauh lähti pois ettei se vaatteisiij jäännys syännyhän se vaatteet ‿olis .
HL: kyllä siinä semmonen tyä oli .
HL: nii .
HL: monella veteliä virutettiin ‿enneŋko kuivaal laitettiim mutta valkosia ja puhtaita ne tuli ja rohtimisia ja täysvarttisiahan siihen ‿aikaa , vaatteet ‿oli eei ne näi hianoja ja , tämmösiä hempeitä ollu eihän näät tuhkalippeeseev voit tämmöttiä vaatteita pannakka .
HL: eikä järki väkevää .
HL: ruskeikshan ne tullee .
HL: ja eihän ny ennää ihmiset nir raskaita töitä teekkäŋ konneethan ne tekkee .
HL: eihän nyt tyäväkke tarvita .
HL: niŋ kun ‿ennen täyty ollap pellolla ojalla ja airalla min ‿olen ‿ollu ojalla ja airalla ja sonnah hajotuksessa .
HL: em minä o ollum mistääv vappaa ja riihellä ja .
HL: kylä minä olen nähny .
HL: olih nyt tapum mulla täällä nim minä n se oli tätä pitkä , tätä pitkä se , se , levveä ja siinä oli sitet tämmönev varsi siinä josta kiinip pirettiij ja sillä lyätiij ja , se oli pyykkitooli site joŋka se pantii , ja siinä hakattiij ja taah väännettiil livettä pois ja taas , avantoov virutettavaks niŋ kauvaŋ kum puhrah vesi tuli .
HL: että ne oli site varmaam puhtaita lippeestä .
HL: ei se vaivatonta tyätä ollu .
HL: nyhäm pannaav vaan , pulvereita o , liip y lyivät pat , pyykkipattaaj ja pulverilla pestää .
HL: nää on konneet mulla ollu ja min ‿olem pessyk kuulkaa sentän tiinuj ja tiinullisem pyykkiä elämässäni ole .
HL: että ne , ne on lukemattomija , ni .
HL: kyllä näillä om pesty .
HL: eik ‿o olluk konetta ei .
HL: mutta aikoin ‿olen tulluj ja , ja suasijon olen saanu ihmisiltä töistäni ee nee minua hylkineet viäläkä .
HL: olen ‿ollu aitaakin tekemässä niin , vittoja ottamassa ja niitä , siällä sitte , valakeessa hiännytettiij ja väännettiij ja ,.
HL: jaa aitaa
HL: ei olluk kak seivästä rinnal lyätii , maahaŋ kiini .
HL: ne oli pitkiä tätä , niŋ kun tästä tonne , ne airakset ‿oli .
HL: no ehäm mää nyv vallam paljoo ollum mutta että mä olen ‿ollu .
HL: aitaa tekemässä ja vittoja hautomassa .
HL: valkeessa niitä täyty vähä käyttää että ne taipu sitte kiini .
HL: että ne pitivät sitte niitä airaksia koosaa .
HL: siältä mettästä otettiin , kasvannaisia .
HL: semmottia ne oli .
HL: norjija pitkiä , kasvannaisia .
HL: ja väännettiin ne sitte ne airan , ne , jokka airaksiim pantiin ‿että se aita tuli sitte , niŋ ku ny näiŋkiŋ korkeeta aitaa tehtii .
HL: mutta ettei se ollus siittä että se oli harvaa että näiŋki harvoja väliä oli , niillä airaksiev välillä ettei se ny ihan toinen toisesap päällä ollu .
HL: no kyllä ne kuusta oli , nii .
HL: kuusipuuta .
HL: eihän se mänty o , eihän se taivum mänty , vittakska .
HL: no seipäät oli kais sitte kans semmosia kasvannaisia että , miähet ne paremmin tiäsi ei miähet ne otti ne seipäät .
HL: ja kyllähän sitä viälä mettässä semmosta aitaa tehtynä o , nykki .
HL: e , em minä tiäläs sannoom mittää .
HL: miähet ne halako kummiŋkin ne , airakset , ja ne oli pitkiä puita ja , aina täv , täv verrav väliä oli kuv vittapantanen , siihem pantiiv välliij joka kannatti niitä .
HL: kyllähä ne , pääsi menneev vallaŋkin semmoset hevosekkim meni , aitojen ‿ylitte .
HL: niiŋ kyllä kain niitä oli nii .
HL: semmosta se on ‿ollun ni .
HL: mutta nyhan tehlääm piikkilaŋkaaitoja vaa .
HL: eihän nyp paljo mittääm muuta o .
HL: tualla viälä pappilass ‿olen nähnys semmosta riukuaitaa .
HL: ja rautalaŋkollahan ne om piikkilaŋkolla nyv väli , airat ja muut , ettee niissä mittääm muuta o .
HL: olem pohjaamassa ollu .
HL: miähek kaivo ja minä pohjasi .
HL: olev viala ollun naimisissa ollessani miäheni kanssa ojjaa kaivamassa .
HL: mistä sitä rahhaa tuli .
HL: veiŋ kakarat , rattailla sinnet tyämaallek keitiŋ kahveeta siällä ja , pohjasin ‿ojjaa .
HL: ei se helppoo ollu o .
HL: tualla vallan tualla , takamaalla käytiin tualla kun , luapioisiim mennään siällä tiäv varrella , olen ‿ollu ojia kaivamassa .
HL: en , en ojjaa mutta pohjaamassa .
HL: ja pappilav vainiolla tualla olen ‿ollup pohjaamassa .
HL: kum , miäheni kävi ojia kaivamassa .
HL: kyllä minä pohja , ojap , tyätä olen tehny .
HL: ja sontipatteria hajottamassa ollup pellolla ja .
HL: pappilassakin täältä ollessani kum miähet hajotti , noi v , patterit nim minä hajotin ne läjät sinnep peltooŋ kun ne kynnettiim maan sissääŋ kyllä minä olim monep päivät .
HL: kyllä pappilan ‿isäntä tiätää .
HL: se ei moitis se on sanonu että min ‿olen ‿olluk kova maantyämiäs , ja tehnyh hyvin tyäni .
HL: no , kum maltaat ‿otetaan ne viälääv vetteen ne viätiin ‿ennej järvee .
HL: ja ne pirettiin siällä niŋ kauvan sitte kun ne tuli itusuulle .
HL: ne pantiin tiinuun taikka kuurnaaŋ kun ‿enneŋ kuurnat ‿oli kun sahtia tehtii .
HL: ja ku ne rupes iittää , niitä aina vähä kasteltii .
HL: ja , kuumaa , pessääm pantiij ja heitettiil löylyä niitä imellytettii , siällä si siinä kasossa .
HL: ja sitte ne hajotettii , ja siällä täyty käyläs sitte aina sekkoittamassa niitä maltaita usseeŋ kerra , että ne rupes siälä kuivaaŋ kun ne märkiä olivat .
HL: kyllä minä monta mallassaunaa olen ‿ollu , hajottamassa siällä , ja sekkoittamassa ja yätä valavonu .
HL: ennehän ne maltaat tehtiin ‿enneŋkö niitä ostaas sai .
HL: ja sahtia minä tehin turvasella ollessani , kuŋ käräjiä oli nin neljäkin , kertaa ryyki tehtiij ja myytiin sitä sahtia , tooppi oli aina minä muista ennääm mikä seh hinta oli , oliko se kolmekkymentä penniä vai viiskymentä penniä kun sitä myytiiŋ käräjäväjelle , kun ne ostivat ja joivat .
HL: monta rykijä olel lyänny , sahtia .
HL: ne maltaap pantiin tiinuui , ja kastettiin ‿ensiks piänellä osalla , ja tehtiin semmoneŋ kuappa sinnem mallasten sissääj ja , peitettiin se ja , taas ‿annettiiv vähän ‿aikaa ollaj ja taah lisättiiv vettä .
HL: ja sitte kun ne rupes kastuuŋ kaikki se annoh mitä sinep pantii , nii sitte pantii jo enämpi vettä ja aina iisättiiv vettä , ja sitte pantiiŋ kuurnaan se , valluun se , mehu pois siittä se liämi , ja sakka jäi kuurnaa .
HL: ja se syätettiin ‿eläville , se sakka .
HL: ja se liämi otettiin sahliks ja siittej jästillä käytettii .
HL: siihem pantiin sitte humalia ja jästiä ja käytettii .
HL: ja se oli hyvvää .
HL: no , sitä myytiim puarista ja kellä oli sahlista jästiä .
HL: kuiŋka sitä sahlista site tuli sitä jästiä ennem mutta , oikeen se oli semmosta puarijästiä kum myytii .
HL: nii , ja sitä koottiin ‿oikeeŋ kun sahtia tehtin semmosiin , aivinaisiir riapuun sitä kohmaa ja siitä kuivattii .
HL: stä käynyttä , kou , kuahuwa .
HL: ha , siällä vualijoela tehtiim missä mä viimeseks ‿oli .
HL: kylä minä kaikkia tehny ole .
HL: sillä la vaivaahan niissä oli ja , paljo valvomista oli kun , niitä täyty pittää hualenaa .
HL: ja talkkunoita keitettiin , parassa keitettiij ja ne sitte saunassa kuivattiij ja sitte vasta myllytettii .
HL: no kun se ensiks ‿otettiin se , määrä mitä liäntä otettiin siinä tiinussa nistä , i , maltaista , saaviin se otettii .
HL: ajettiin siältä tiinusta , kuupaŋ kanssa olkiem päälle , ja niitten ‿olkien ‿all ‿oli täm pituset , puut , seŋ kuurnam mitalta sitt ‿että ne olijep pysy koolla .
HL: ja se , pantiin se mäski siihej ja sitten se keitetty , se , keitetty , sahlil liämi pantiin ‿aina kiahuvana kuurnaa , sen , mäskim päälitt ‿että voima pois tuli .
HL: ja jählytetti ja sitte käytettii .
HL: se täyty keittääs se viäres silä laila , ja , laskees sen , raval läpitte .
HL: että se tuli tyynip pois jyvistä ja mal , niistä jauhetuista .
HL: ja elävät söi sittes sem mäski , vihlo ja viimme .
HL: ja kylä se ja sahti hyvvää oli .
HL: no , tynnyrithän ne oli .
HL: semmottet .
HL: mutta kun sitä myytiiŋ käräjäaikana eihän sitä pantu miŋkään se tiinusta jaa , niistä käyteastioista myytii .
HL: kuŋ käräjäväki sen ‿osti ja joi .
HL: kyllä niistä vaivaa oli ei ne vaivattomia töitä ollu .
HL: sekä maltaitten tekeminen ‿että sahlin tekemine .
HL: no enämpi ne vanhat teki ne maltaat , vähä se oli mitä nuaret ‿oli mutta olihan niitäki .
HL: että nuariakin ‿oli nii .
HL: mutta kyllä niitä vanhemmat ‿ihmiset ‿enämpi teki .
HL: ja raukolassakiŋ kum minä olin nin , kyllä siällä sitte isäntäkin ‿ussein ‿joli isäntävainaa niitä , korjaamassa ja hoivaamassa .
HL: jaa sahtia
HL: ja jos hautajaisia oli taikka häitä taikka ristiäisiä ,.
HL: niin sahtia tehtii .
HL: jouluna ja pääsiäisenä ja , semmottena .
HL: olen tehnyv viälä tääläkim pirtissä monta kertaa , pernoita keittänyj ja , survonuj jauhojen sekkaaj ja , vähä pannus siihen sitte kostuketta ja , hyvvää on ‿olluk kylä minä , sitä olen tehny .
HL: kyllä sitä tehtiij jouluk sitä tehtiij ja , pääsiäiseks taloissa , varikoisia .
HL: livekkaloja laitettii .
HL: kummiŋki ja , mitä häntä oli sitte sian , olihan sitä , siaŋ kiŋkkuwahan sin , si , siŋkkuwa laitettii , paistettiin ‿uunissa ja .
HL: yäpäivällineŋkin ‿oikeen syätii , jouluna .
HL: viälä hauhov vualijollakin syätiin ‿yäpäivälline , ja toiset meni kirkkooŋ kun ‿oli pitkäk kirkkomatka em minä siältä jouluna kirkkoo käynym mutta kyllä yäpäivällinel laitettii , ja yäkahvee , joulun , aattokahvee .
HL: että sen sai sitte koko väki isännät ja emännät ja vieraat oli samassa pöyrässä jouluna .
HL: ei ne erinään syäny .
HL: nii .
HL: siälläkin ‿oli viis piikaa ja kahreksam miästä ja , isännät ja emännät ja viaraat viälä sitte .
HL: no heiniä jouluyänä ja hevosillek kauroja , lehmille heiniä .
HL: eei em minä kummiŋkam puhunum mittäv vaikka ma eläviä ruaki em minä puhunum mittää .
HL: e , mutta kyllä minä heiniä anno .
HL: nim mutta em minä mittän taikoja puhunu .
HL: noo kais stä ny aina jottain tullee puhuttuwa mutta mitäh niitä muistaa mitä puhhuu taputtellee lehmää ja , hyvänä pittää ja .
HL: että lehmät sai .
HL: hevossontaa niilles syätettiij ja vihreetä pantiij ja , ja , piänennettiij ja peluja siihej ja sitä viätiil lehmille .
HL: hevosensonnasta sitä tehtiir ruakaa .
HL: ja sitte tiinussa peluja haulottiij ja silä laila ja semmosta annettii .