Location: Jamsa
IS: että ne sitä vaste oikeen talletettii .
IS: niitä annettii iha , lehmille , le , ja sitten tehtiin niistä niitä si , silipuksi , niin sanottuja silipuksijaki .
IS: nii .
IS: tehtii .
IS: minäkij jouwun taloloissa jo syötteleev viljoa vähä pantiin sekaa ja kyl ne , täywvestä män minun ‿oŋ kummiŋki surkon nyt tulluk ku ne ajoa polttaa , polttoavat semmoset ja ne on , moalima nir rikastunnu että , ne polttoa nyt , semmosia ja , lantaam mänii suoroa peätä ei niitä olleŋkoan seästetä .
IS: niistä ymmärteä se vanha näkijä jo moittijan nykyaikasutta kuiŋka se o hupoa .
IS: ne hakattiin sitten niissä pienissä kylissä jossa ei silipusmyllyvä ollus si , semmosella , rauwalla , sitte .
IS: sitten ne vielä , toiset , nuoret jotka leikkijä tahto puhuan ne sano että , hakattiim perkeleellä silipuksija , ku s ‿ol petkeles se , nim .
IS: ni siin ‿oŋ kova työ .
IS: kum mehtäkylissä tuotiin nurkkapielii se kupo , yön tienooks talavisina aikona .
IS: ei va , eneäŋ keveällä pitkinä päivinä .
IS: ja ne , ne laskivat vettään siihem , miesten ‿ol vielä parempi laskiis siiheŋ kupoo , kun naiste .
IS: no niin se os ‿ollukkiŋ kyllä .
IS: senhän ne puolustoksek siinä sitte ottiki .
IS: nih .
IS: mutta kyllä sitä annettiin siihe a , ennem mutta ei minum mi , ei minullakoa olluk koto semmonem pikkukotokoa ensimmäine ja sitteŋ kum minä jouvun , moalimallen ni ei ollus semmoneŋ koto että niit ‿os tarvinnuk kuljettoam mutta kyllä minä näin tehtävä n sitä .
IS: no vielä joitaki ol , semmosia .
IS: ja minäkij jouwun sitä aekakautta elää että ei , eneä .
IS: no ei muuta kuj , laitettiin suuhu , isä eli äite söi , leipeä otti ja voita sinnekkij jo ja , ja mitä perunata ja lihoa joukkooj ja sitte se pur seh hienoks ja anto lapsen suuhu .
IS: mutta minä olin se aja ihmisijä ei mulle annettu puppuva eŋkä minä antannul lapsillen myös .
IS: no ky , kyllä ne sairastelkij ja ‿n ‿s , sitäi sitten nyt on ymmärretty jäläkeem päi että , kun ‿ol niv vähä sitä sairashoituukin se kuol joka ei jaksanu eleäj ja ,.
IS: enempi niitä nyt paranii .
IS: sairavuksistaki .
IS: mutta siitä minäkeän ‿enn ‿on nykyaikaan tievolla ei ot tullu oekee sitä kysytyks leäkäriltäkeä että ...
IS: no se , kurkku käy kipiiks ja suu valakoseks oikee että s ‿ol ‿n , niŋkum piimätuopil laita kuivas .
IS: ja eikä se soanup , nieltyks eikä , puhutuks .
IS: mutta ‿n , vähin neuwon ne paran , ja kun ne pit siihen taikapelilöitäkin sitte .
IS: että semmosen ‿s , jolla ol ‿olluk kovasti ennen sampaat nim muka , annettii , se anto ‿v , suustaav vettä sille .
IS: sillej jos se lapskin ‿ol .
IS: semmonej joŋka ol suussa ollu että kun ne ‿s , pit semmosta taikapelijä .
IS: nih .
IS: juu näin tehtävän sitä .
IS: mutta niitä ei nin tum mielee , äkkinäisywessä .
IS: jos ‿ol tsemmonem ‿p , verhoavakin ni , miesten ‿ol hyvä laskiis sitä vettään siiheŋki .
IS: ol miesten , paremp laskiik kun naeste .
IS: siihe hoavaan sitäki .
IS: kyllä ne käy .
IS: ja siihe uskottii .
IS: niitä ol teälä pääe , useempijaki .
IS: oli semmoneŋkin tapaus se ol tuolla riihijärve , kyläl , tykönä , se nyt ‿ol pikkusem , kauwempana missä minä syntynny olim mutta ei vallaŋ kaukana .
IS: kun ‿ol semmonen tapavus sitä , voarvaina aina puhu että ku , noapurim mies varast heä , heil , heiltä semmose , jossa ol sanottiin , se nyt ‿os ‿ollun niŋkuŋ kakskymmentä kiluu , se ‿p , mittameärä mikä pytty ol voita ja noapurim mies varast se .
IS: ja ehän ne arvannu että ‿n , mistä on tullus semmonej joka ties missä paikassa sitä talletettii , jossakiv vanhassa saunassa se ol jätetty , kylymäks ku siin ‿ol kauhii suuri muur ja takapäevää ei mitiiv valosuutta ni , s ‿ol kylymä se sauna .
IS: ja se sieltä vietii se voipytty .
IS: ja s ‿ol riilahem mannu sitten se oŋ kuuluu , se mänii jämpsästä korpila , tuonne , kuorrevveer rajaa em minä oikeen tiijjäm millä kohalla mutta minä tiijän sen nin sanuum , että se ol se .
IS: se män sinne ja sano että no mitä sinä tahtosit sillev varkaalleŋ kostoks ku se , semmosen tek .
IS: no ei muuta kum minä sen taka tietäsiŋ kuka se ees ol sano .
IS: voarvaenoa .
IS: no , sano kyllä seŋ kolomem päiväm perästä tiejät .
IS: ja ku , se varast , ja eik , hevosen sitte , riihjärveltä se sama riihijärvi josta minä olej jo puhunnu .
IS: se ‿v , va , ja sem peäs viemää sitä jo aika pitkältä jossa ne sai kiinis se .
IS: ja nii se , rauken sitten se makso sovinnolla sitten sev voepytyŋki .
IS: se tul siinä ilimi seki .
IS: ja siinä ol tietäjä apu ja siinä muu , muutom mineä en tietäjää uskoskoam mutta , siinä tapawuksessa että ,.
IS: mi , miten se nim mahto männä
IS: että se tietäjä sai sen ni että ,.
IS: nii se , sano ei ku hän voan sen takasis sai .
IS: kum min ‿olim puolentoista vuojev vanhasta niijeh hoitokkina ja asun semmosessa moalaismökissä jossa pijettiiŋ kahta ja nooŋ kolomel , lypsävätä ja , minä opin siinä sitteh , näkee sitä moalaestouhua , ja sittehän sitä kelepas nim , taloij jo , sitä oppi ,.
IS: ei ne sieltä jalostaan syönny .
IS: siinä sanottiiŋ koŋŋik sitä vielä sitte , se kiers ympärin navetaj jos isompikin navetta ol tuossakin ‿olis juur siinä mäyhylässä josta ol puhe , ni , sielä kakskymmentäkakskil lypsävätä ol ja vielä joutilas karja ja , semmone ol navetta .
IS: ja sieltä otettii se lanta sillä sortin sittev vielä pois että , ne ol puhtaita .
IS: sielä käy semmoset , seppolastakin semmoset , jämpsästä , sieltä , iham peäpa , mikä nyt ‿om jämpsällem peäkallompaikka oikeen ni , isäntiä kahtomassa ja , ne , ne ihmettel miten ne om puhtaita , ne ol huokeempija piteäk kun niijjem permantonavettalehmät puhtaana ku sielä pijettiiŋ kuivikkeita .
IS: sen ne kummiŋkin navetan tul kahtoom minäki oli siinä , karjakkona nim minä tiejä n se .
IS: ne , oikee ihmettel ‿että miten ne pysyy nim puhtaina .
IS: mutt ‿em minä niillen selittäny ei ne ‿k , olis tuntenus sitä asijata , ni , semmosijaha ne oŋ kun näkyy minä voan sano .
IS: ne pysy puhtaampana .
IS: mutta ku , mutta kuivikkeita ol sitte .
IS: hakoja ja ri , kesällä tehtiil lehtoroukkuja .
IS: no , tehtii semmoset , poalut , ja jalat laitettiij ja siihe , vesattiin semmosta nuorta mehteä kovastij ja , oksija , ruŋko , karsittiim pois siitä poltettavaks ja ne oksat pantiin no se ol lehtoroukku nimeltä .
IS: no , karjopiha ol jo , pienemmissä kylissä harvemmissa se nyt ‿ol , jo , jossa navettaam mahtu mäneem mutta , niitä isossa navetoissa sieläkim mäkelässä ennen ni , sielä vietiin navettaa hakattavaks .
IS: suuret ovet , että kuorma mahtu mäneen sinne .
IS: tukissa , tukki ...
IS: hakotukki se ol .
IS: no kyllä ne laetto nimen silleh hako , että min ‿ole ollut tuola hakoalttarilla , ni , joo , kyllä sillä alttarkin nimenä o .
IS: ne nimittel sitä kunnijapaikaksee , hakkoajat .
IS: joo .
IS: no sitä tul , ja pellot ne nous m kul leipämyvyt mutta nyt ne apulannalla mänii , järviks kohta .
IS: ja minä ymmärryksellän tuoŋki ymmärrän sanuu .
IS: n ‿ol kul leipämykyjä , enneŋ ku sitä sontoa tehtiin silla lailla .
IS: no kyllä se ol mutta kyllä se sieltä ei se ni ihmettä ollu isosta navetosta vietii , hevonen sisää ja sielä ajettiiŋ kesällä kärryin talavella rekee .
IS: ne ol talikot ja kourat , sontakoura , siin ‿ol semmoneŋ koukkara , veärä , niska että siin ‿ol monta piikkijä ja ,.
IS: jolla se vejettii irti .
IS: talikolla nostettiiŋ kuormaa .
IS: piikillinen talikko kanssa .
IS: joo .
IS: kesällä niitä , ne ol suuret patsaat pellolla sitte , kesäntömaeta varten sitten niitä hajoteltiiŋ kesällä .
IS: jo minäkin ‿olih hevosmiehenäki ajamassa niitä kottikuormija , kum , ni , meitä naistyttölöitä ol useempijakin siihe , aikaan talossa ni siinä jout sittej joku hevosmiehekski .
IS: kun niit ‿ol kaks toinel loi sillo aekoa toista kun toineŋ kiijätti kauwemmaks , sarallen sitä , kuormoa ne laitettiij järjestyksessä rivii että , se pelto sai joka paikkaan sitä sontoa .
IS: sitä ajettii , ohjat suo , nyrkit suorana ohjista sai , piteäk kh , seisuuk kotissa vielä kun ‿ol vilikas , nim minäkin tei .
IS: no kyllä ne sai ne ol , ne ol semmoset , pelit niillä jolla ne ,.
IS: ol tessoki yks , vestoaseen nim semmone , veärä , mutkanen semmo , nej jolla ne vestel niitä .
IS: ne kasvo eikä niitä niv viljavi , n ‿ol mehtinä enemmä ei ollun niv vainiot suurija kun nyt ‿o .
IS: mutta kyllä siihe aekaa jo isommissa talossa pijettiiŋ kylyvöheinälläkin sittev vuorosaj ja ,.
IS: mutta apulantoja ei paljo ostettu .
IS: se ol nim pientä kum minun nuorena ollessan , ostettiin , kaikki vauraammat talot sitä vähä osti mutta ei pikkukylät .
IS: mutta leipeä ol .
IS: monkim pikkuviljelijäkim pit ni että toisena vuonnakim peäs vanhalla kylyvää .
IS: talletti niv voam pienistä tulosta .
IS: ja valamista leipeä ei ostettu , se pistettiiŋ , kotona häpiinä jos , joss ‿os kylästä leipeä ostannu elik kaupasta että ,.
IS: joo .
IS: joo .
IS: läpleipä .
IS: no ni .
IS: se tehtii se taikina pantiin semmoseks niŋku , niŋkuŋ kesälämpönev ves .
IS: niŋkuj järvessä kesällä ov ves .
IS: ni , siihen sitte , ku se hapam pytty ol , nii se , vähäl likos ni siihel laitettiir ruisjauhot sekotettiij jo toisena päivä nä .
IS: ellei se hapannum mielej jälä keen se jätettiiŋ kolomanteem päivää että se happan .
IS: ni , ja , sitten se toas ‿annettiin noustaj ja hapataj ja sitten se vasta käsiv vastattii .
IS: sanottiiv vastoamisek sillon sitä työtä , et se , siitä se tunnettiiŋ ku se , että , se ol nin , että ku , oikee isossa soavissa vastas ni siitä tul , like , oikee , kaheksaŋkiŋkymmentä leipeä .
IS: ja ne ol , aeka isoja .
IS: noissa isossa taloss ‿ol semmoset uunit .
IS: minä tervalassaki olim palaveluksessa nim , siinä leivottii aikasee oamulla et tulvar , tulpalov varalta ni ai ettei päivällä lämmitetty ni , kun , pikkusej jäi kuuweŋkymmenevviijeŋ kilon säkistä väliiŋ kun se , mahtu siihe yhteen taikinaa .
IS: ku se täyty , sotkiis se taikina jo , oamuulla , ennen nelejeä .
IS: niv varain nostap piijan sitä , vastoamaa
IS: mutta se nyt ‿ol harvinaista työtä ei se ihaj joka päivä se mutta kesällä täyty tehän ni .
IS: ja siin ‿ol nin suuri uuni että sinnem mahtu niin suuri taikina .
IS: sitte , monta kertoa pistettii se , paisto kauwva .
IS: no se leivottii sitte enemmäkseen silla lailla että leivottiim pikkusillem mykyröille ensij ja siitä paineltiin ne ja siloteltiin nätik sittej ja , pistettii sillä sarvella reikä keskelle .
IS: no limput tehtiim pyöreinä , korkeina limppuna .
IS: kyllä ne samalla mallilla näkyyvät olevaŋ kaupaŋkil leivä t tehty .
IS: no lapijolla pistettii , voan ne ol , rinnattaim pitkijä lautoja ,.
IS: no heei se on tuolta tullu , puonnut tuolta .
IS: joo .
IS: ne , se ol sittev vielä , se pistettiiv voan ni että suhaht se lapijo , len se leipä ei sitä käsillä tarvinnut toiset sitteŋ kun ne ‿v , kovemmim , riehuwat sanottiir riehumisek sitä , kun se ko , nous kovastis siinä ni täyty käsillä antoas sitte siihel lapijolle .
IS: mutta sen sai tavallisessa taikinassa pisteä että suhaht sinne ales sei lapijov voaj ja , ja ajo pesääŋ kun sinnem män , monta ‿k , sinnem män ,.
IS: isot uunit , isoo uuniim män kolomekkiŋkymmentä , kerralla .
IS: no kyllä ne sano sikskin sitä , sitte .
IS: kyllä sii , sekin nim sillel löyty .
IS: mm .
IS: läveks minä , kuulin sitä , em minä muista olisko sille , olisko joku muukin nim , jossakim paikolla soviteltu .
IS: mikä
IS: oliko siihen soviteltu jokim muukin nim sitte .
IS: no kyllä ne , niitä , vanutettii yhteen ne enemmäkseeŋ kyllä ne toiset pai , tuota ja , tehtii semmonem , myky ja , se kelepas vaikka limpukski .
IS: nih , ku se , jauho siinä pellol , pöywällä niŋ kovasti että se männ ‿yhteen ne lävet .
IS: mutta toiset paisto niitä semmosinakin sitte ,.
IS: no kyyllä ne olki , kuv voan , niitä mutta , toisilla ol semmonen tapa että antovat lastem mässätäm mutta toiset ‿ei antannu .
IS: noo sitä annettiiv välii sitten tehäk ku , nih .
IS: noo sittev viimeks ja mi , nih , vasta sittev viimeks .
IS: ni .
IS: semmosta se oli .
IS: oli minullakin sielä mummulassa semmone , pikkunev varras sittej johka minä laeton niitä , sitte , kuivamaa , kum minä , sitte viimeks mummu , anto , tehän niitä .
IS: nih
IS: leivät vaikkanaa .
IS: joo mutta ne otettiim , paraalla ajalla pois ‿ettei ne vallaŋ kuiviks tullu .
IS: kesälläkin niitä vietiiŋ kellariij ja semmosiin ‿s , pä , paikkoi jossa ne pysy sittem parempana ettei ne vallaŋ kuivannu .
IS: no paremmat ne ol , nähtäväks ja kuullemiseks kun nyt .
IS: joo .
IS: ool se , terveempätä sakkija .
IS: sillähän ne elkin niv vanhakskin , että , niitä ol oikeem paljo semmosija vanhoja , mutta , se ol se aikakaus semmosta että karamellitoppakoa ei lasteŋ kynsissä ollu .
IS: maitokorttel ‿ol ja , semmoner ruoka .
IS: kyllä niitä ruokittiim mutta ei karamellillä eikä , sokerilla .
IS: joo .
IS: olim minäkim mutta en olluk kokonaa nimeltä paimenena vaet mitä palav , muut , muussa ohessa , täyty ollav vuoosa .
IS: ihan , tässäkim paikalla millä mä nyt olen näiv vanhana nin tuosta sivutev vietiin suurta ‿m , lehmäkarjoa tuonnes suurellel laitumelle .
IS: kum ma mäkelässä oliŋ kun teä kuulu toi hoavistom mäkelä aluveesee .
IS: pikkupaimen ‿ol vielä otettiim mukaan sitte että siel ‿ol sitten , touhu , kyläkunna , lapsija semmosija kouluikäsijä ne sai hyvät eväät sinnes sitteŋ ko , myö paimenet , ne la , annettiij ja , sitten ne sae pikkusem palakkoa se pikkupaimeŋki .
IS: niitä sai kyläkunnalta nim mielellään niitä pikkupaimenijakij , kenne , mistäkiŋ , peäs siihen sitte .
IS: se sai ihtelleer rahoa siitä ja sitte , hyvär ruwan syöjäksee .
IS: no , siellä täyty ohjata että ne lehmät pysy yk , yhössä ja ku siell ‿ol nim paljo vielä sillon siihe aekaan niitä , viljelysmaitaki , niitä , niŋku äskön ol puhen niitä , semmosia , halameita .
IS: ni ei , ollup pölö kyy että ne mänii ai , pahantekoiŋkoan sittej ja , sitten toi toas illalla kotijan ne lehmät kun ‿ol suuret noi tuolla suot ja kaikki tuolla ne aarnijomehtät ni , jos niit ‿os jeänys sinnen ni , niitä täyty piteäk kovossa .
IS: teäläkin ‿ol hajallisemp laijun sitten ni pijettii sitä vasten sitä pikkupaimmentakim , sem palavelija , apuna .
IS: vuorotellem myö isom , mat piijjat sanottiim piika sillo , se palavelijan nim ‿ol , ni , vuorotelle oltiiv vuoroviikot sitten sielä mehtäpaimenessa .
IS: talojem maitter rajolla .
IS: mm .
IS: no kyllä se ol täs , tästä tuonnep pitki , tuola ne alako tuola suolla paremmir riutat ollakkin sitte .
IS: ja sinne ei nim , vete , suolle vetelyywven takijakkoa aena männyj ja sielt ‿e ,
IS: no kun ‿ol suot niv vetelöitä .
IS: ei , ni , näije hoavistoistem moat ‿ei käy , ke , sopinus sinne astim mutta se rajallen sop morvaa .
IS: kyllä .
IS: kyllä sielä ol .
IS: nih , nin ‿o , joo .
IS: kyllä niit ‿o ollum mutta em minä niijenn ‿o , eneän niistä niŋ kuullup puhuvam mutta minäkiŋ , o , olen nähnykki alakuvuosina tuä tähäŋkim , tul näyttelee iha .
IS: no se on semmonem piikkijäinem pikkunej ja , sit ‿ei ni , ehtinyk kunnollem mutta kyllä , minä näiŋ ku nitä kakskiv juoks , se ol enemmäm minu enn ‿olluv viijeŋkeäŋkymmenev vanha sillov vielä eŋkä , tainnu ollan neljäŋkymmeneŋkeä eŋkä ollukkoa .
IS: eme minä niitä ni ampuavan nähnys sillo , kyllähän ne sitä mehtästystä siiheŋki aekaaj jo pit mutta , em minä niitä ni eritteän tullut tietänneeks ‿että , ampusko ne niitä .
IS: kyllä kai ne joteŋkil lähentel muutoŋkin tuohoŋ kylää .
IS: tänne , jotaki , etsijäkseev varmaaŋkiŋ kyläpaekolle .
IS: ol niitä minä , muistan siihe aikaan toas ‿että ku , tappo hevoseŋki , hopsum , moalla keloseŋkorvel laijassa .
IS: iha hevosen tappo .
IS: no min ‿oli olemassa silloj jo mutta em minä sitä näkeej joutunnu .
IS: että , puhuttavaŋ kuuli että se tapahtu ja sitten tehtiin siitä paikastakim mihkä , ahollen se tappo ni se ‿t , laitettiiŋ karhuahoks .
IS: mm , se oŋ keloseŋkorven tykönä päe ol se paikkuu siellä hopsuŋ kyläm moalla .
IS: ke , keloseŋkorp on siinä lihik , likellä , se ol vanha maininta sillä korvella oikeen nimenä , ja siin ‿oŋ karhuaho ol , muttem minä tiijät tokko ne sitä eneäm mainihtevat mutta kyllä se sillon ‿ol maininta minä muistaŋ kum ma , kulin sielä , roamatunselitykseeŋkim mäntiin nim minuva kantovat vielä mukanaav väliim , voarvainankin selässä olij ja ,.
IS: kum mäntiin semmosta kinttupolokuva myöten sinner roamatunselityksee .
IS: sitä paikkuuta justiim missä ol se karhukin , ta , tehnys sen , etellisinä vuosina .
IS: no minä eŋ kuullus siitä toas selitös , tä ni , min ‿e osoas siihe .
IS: kain ne sillej jotakil liet tehneet .
IS: oŋko siitä enneŋ kertonneet siitä ‿k , karhuahosta
IS: mm .
IS: joo kyllä se ol semmone .
IS: no em minä oikee , tun nyt ‿äkkijä mieleen ,.
IS: ei sielä , ollu .
IS: kyllä .
IS: no niillä ol liippuki , ja oŋk , ja , sitte , rysijä .
IS: mutta noita katiskoita ei siihe aekaa ollu että min ‿osin nähnym mutta jos ‿em minä liikkunus semmosilla paikolla .
IS: niitä ol .
IS: ne , ne ol , istutettu jo järvee että n ‿ei ollu heitettävijä .
IS: katiskoiks minä niitäkiŋ kuulin sanottavam mutta ...
IS: joo .
IS: kartiska ni .
IS: se tehtiiv vähä semmoner rehto jo , kytkettiiŋ kotona .
IS: ja se painettii sinnej järveen sitte , ja siihen toas pilarisas semmoset kepit että se pysy sielä .
IS: vielä syvempään ne kepit .
IS: joo .
IS: mutta minuv voarvainanki sai liipulla kovastik kaloja välii .
IS: se oli , kuiŋka minä sen sanosi , kuiŋka , se ol niŋkun toista metrijä , läpimitäten semmonem pyöree , ja siinä rautaneŋkiv vanne , enemmäkseen nii se pysy , paremmiŋ kunnossa kum puuvanne .
IS: ja siitä sitte , siiheŋ kuvottu ha , liina , semmonen , niŋku havasta kuvotaa .
IS: ja , siitä nuorrat sitteŋ kepin nenää jolla sitä nostettii .
IS: tavallaa niŋkun tästä nousis noi .
IS: järvissä luotopaikoista sai kaikkijam parain sitte , kun ‿ol luotopaikkoja jä kiviköitä siinä vähä ni siihen nous kaloja väliin ni ‿että niitä sai nostoa aika paljo kerralla .
IS: miŋkalaine , kalastus , paikka ol .
IS: no ahventa ja särkii paraim mutta tul sinnev välii isokiŋ kala joukkoo .
IS: mm hauki ja , lahnallappuja .
IS: joo .
IS: voarvainakin ‿ol ‿ahkera , käymää , kalal , la nin tuota , väliin ‿ol myijäkkin niitä ku , jo joka kysy että , hän ‿ostas niŋ kyllä sill ‿ol ‿antoa .
IS: kyllä tuota , em minä muita matoja tiijäm mutta kyllä jossakiŋ ku , kalossa oŋ kul löys sen ‿s , tuota jota sanottii sitä teko .
IS: se liikkuva kappura ol sielä sisässä .
IS: vieläkö sitä nyt lienne .
IS: niiv valakone se ol .
IS: semmone , leve s ‿ool semmosta leveetä vähä .
IS: sem miŋkä minä sen tevon näin niissä .
IS: heitettiim pois sitten se kala joŋka sisältä puhkojessa sitä löyty .
IS: sit ‿ei otettu syötä vä ks .
IS: sanottiim puhkomisek sitä kalojem perkoamista .
IS: ja perkoamiseks myös .
IS: kyllä .
IS: kyllä ne ‿s , niitä suolattii .
IS: särkijä ja ahvenija ja haukija ja lahnoja kaikkija , niitä .
IS: joo .
IS: tehtiimpä niŋkin ‿että , jos ol , semmonev voativa vuoje aika ni , ne , otettii siitä , entisestä suolaveestääm pois ja , pistetti huhottii ja pantii uus suola , noille isolleŋ kalolleŋkij jotk ‿ol arvokkaita .
IS: hauwit ja lahanat ja semmoset .
IS: nii se ol talavella vielä hyveä .
IS: ei ollum moitittavoa .
IS: se ol ni , sitä ostettiihan sitä ,.
IS: tuota , ei ostettu kaloa siihe , aikaam paljo tavallisissa talouksissa .
IS: se ol se omapyytönem mut ne hoijettiin ni et ne pysy hyvänä .
IS: mutta kyllä kais sitä nyt liikeppaikossa lie ollus sitäkim myitävänä .
IS: noo , olpa se harvinaisempata vä hä .
IS: ol .
IS: jo minäkin ‿olin semmosessaki .
IS: ei annettu .
IS: nyt se oŋ kummiŋki oamusella ja vielä päivälläki .
IS: se ‿ol juur se mummula missä mä olim puolentoista vuojev vanhasta kahentoista vanhak sittel lähiv vieraasee .
IS: no ol mutta sihe ol tehty ni hyvästik korkiillen se muuri , likellel laipijota , ja , sittel lakeine siinä , semmosel lieskaŋ kohalla , nii se män niŋ kovastis sinneh haeku .
IS: siinä ol , alahalta seinätkin niv valakoset ‿että joka kesäks pestiin ne , valakoseks .
IS: noin , ooekee , hiekaŋ kanssakin sysättiij ja ‿v , ilimiveellä huhottii .
IS: ei sihe aekaa olluj jurjuurharjojakoam pienissä kylissä kain niitä liikeppaikossa lie ollu .
IS: luuwvalla ja semmosilla niitä , sysättii .
IS: no niit ‿ei pesty kuŋ kahistev vuotee oikee , iso , isuu pesuva .
IS: miten ne lie ollukkin ni .
IS: sillähän se kevätpesussa pestii aina sitten se valakoseks se semmosem pirtin seinäki että , sieltä ihan nin ‿ol häämötti niŋkuv , tuo , tuon näköseks .
IS: se puu näky sieltä kun n ‿ol suurista hoŋkapuista tehty ennem pirtit ni , se näky sieltä sitten se puu .
IS: kun se pestiij ja puhistettii .
IS: ja sama se ol lattijoije .
IS: ja kovastip pu , puhtaana , ne pysy sentähen noi ,.
IS: mutta , sitä nokii täyty ottoav välillä pois .
IS: laskemista .
IS: no si , se ol , toi , las , täytyy laskii oekeej ja riimominen sama nim , kumpoakiŋ käytettii .
IS: se vielä otti sittem syvemmästä niitä , niistä ravosta pois ne nojet .
IS: kyllä , ol se vähä noissa isommissa , mutta pienissä ‿s , asumuksissa sit ‿ei tullun ni huomoamaa .
IS: ahentavus .
IS: ahentavus .
IS: no kyllä kain ne sielä ol sentähe , se ol nyt se ,.
IS: ihmeellistähä se vähä ol mutta kyllä ne ol aika siististiv vait nokihan siinä valtas aina sittev välillä mutta. , ja , ne ‿ol niŋ kauhiil lämpösijäkin toiset niistä haikupirtistäkim minäkij jouvu usiimmassakiŋ käymää .
IS: mutta sittem myö viimeseltä asuttiim mummulassakin nim myö asuttiij jo siinä , sitte siinä , muuril , sa , jo oh , joka muuri lämpis ulos .
IS: haijju .
IS: ol pijetty .
IS: mutta ei niissä pijetty missä minä , olim mutta , kyllä minä näin niitäkin tapavuksiä ä .
IS: kyl ...
IS: no , vasikatkim pijettiiŋ kauwva aikoa , ni .
IS: ja sitte , kehuwat että hevostakim pijettiim mutta ‿m , min ‿en nähnys sitä .
IS: että välillä vähäm pijettii hevostaki .
IS: no ‿p , ne , sitteŋ ku alako ollaj ja , ne tik , tekkin sitä vasten sitten sen , että tehtii semmoner roasumuur vaikk ‿ei siinä nim muuta ollukkoan ni siinä poltettiin tervast , mökärettä että siitä näky , ja päreessä ol valakii .
IS: puista kiskovat , tekvät niitä , sa , saleita ja siitä kiskottiim päreitä ja se ol puhettyötä sittem miehillä , se päreijeŋkiskomine .
IS: mutta kyllä ne , ja ne tek koppijakij ja o hyvijä ne tekkin siihe aikoi , niistä , sitte jä niistä jätteistä tul sittem polttopärettä ja , semmosen ti , pihiv välissä laitettii , kiv , sen , muuriloehin semmoner rakokij joŋka peä , llä ja ol siitä , ooekeem pihtiki , se pärettikku palamaa .
IS: ja semmonej joki astijaki ales sittem mihkä karret tippu ku oikee sitä ,.
IS: mutta pienempätä valuu pijettii ilma astijatakki .
IS: pimii aikana .
IS: eikä niitä tulpaloja siltä ni ihmeesti ollu .
IS: ne kahto sev valakiisa , ja ehä sitä nyt nim paljo ‿k , voinneet kulukiikkoa , kun nyt kuljetaa , lampulla ja , sähköv lampulla ja valolla .
IS: kyllä ne päivällä ol ‿k , ulukoasijat hommattava .
IS: no se koko lailla ol kaheksa ja yhöksäv välillä .
IS: ei vallam myöhääv , noin taloloissakoan ni se ol , taloloissakin semmone .
IS: noo , oljista ol pat , oljet ‿ol ‿enemmäkseen toisilla ol , suorat oljet säŋŋyssä ja siinä sittem peitteet , maat , mattokaŋŋasta , peitteen , ensiksee ja sittem , parempata lakanakaŋŋa , sta , kotikutosija kaŋkaat .
IS: kotikutosija kaŋkaita ne ol ne petivoatteetki .
IS: no kyllä ne sitä puhu mutta em minäkeä sitten tiejä että ,.
IS: kyllä ne puhu niv vaŋkasti että kuiŋka ‿n , ne sitten tul tietää että miŋkälaine , muotone , haltija om missäki , talossaki .
IS: toisiss ‿ol mies , muotone ja toisissa naismuotone .
IS: puhuvat semmostaki .
IS: mm .
IS: no ne ol näkevänää se avosilimi eikä nukuksissa sitte .
IS: niim mutta kun ‿em minä joutunu oleen sitä kohtoa ei ollum mummulassakoa vaaekka ne ol ni ylivanhoja ni , n ‿ei ollus sei luontosija että ne os niitä , tuota , uskonnu elikkä , n ‿ei niistä puhunnum mihkeäm päi .
IS: eikä pelänneet haltljata .
IS: no ei muuta vaet pe , pelottavija ne ol siihe aekaan ne riihet .
IS: mutta kun ne ol silläki olevanaaŋ ku , jos ruu , kuolema käy , talossa nin , se vaenaja vietiiv , riiheel lauwvalle , vallaŋki , ku , ei sille arkkuva soatu ei ollu arkkukauppoja niŋ kauwaŋ kun sittej joku , mies tek arku .
IS: väliin tul hyväki arkku kyllä niitä miehiä löw , löyty mutta niit ‿ei ollun niitä valameita arkkuja siihe aikaa .
IS: ni , se tuotiin sulaan se ruumis pirttiin sitte .
IS: mutta isäntä istu , koko yön sittel lampu eäressä , lamppu ol palamassa ja se kahtel kirjjoja se ol semmonel lukeva mies muutoŋki .
IS: kir , oikeen semmosta uskonnollista kirjallisuutta lukeva ni , sitte se sano että kuŋka häne , lamppusas sammu siitä , yhtäkkijä , eikä hä heŋŋittännys siihe .
IS: mutta , ei se siitä ihan , se ihmeemmä mutta ihimen , ihmennä se puhu sitä .
IS: ky , kyllähän ne kerto niitä nähneesäm mutta , minä en sattunun näkeen ni , niih .
IS: em minäkeä , nyt oikee , semmosta muista , ne ov vissiij jeänyk kyllä niitä oj jotaiŋ kuullum mutta ne oj jeänyp pois , mutta tuommosijakin ne kerto siihe aikaa ei , että kuiŋka , semmosija valakeitakin näky , moam pinnalla että , siihem muka ol jotai hauwattu .
IS: että , viety jotakiŋ kallevuksija elikkä jokuu , salamurha joutunnu .
IS: niih , ne ennust semmosijaki .
IS: ykskin tapavus ‿ol olkin sielä hopsuŋ kyläm puolella ku , järverrannalta ol pilikottannuv valo ja sitten ne män kahtoo että oŋko sinne aarrek kätketty .
IS: kun ne löys joskussa niitä aarteita .
IS: nin , sitte , ne män kahtoon ni sitten sinte yöllä ol unissa sillen sanottu että mitä sinä sitä , mänit möŋkii ei sielä mitiim muuta ok ku entine hopsun tyttärel laps .
IS: ja sitte ne kerto että siinä on s , saloa , jättänyv , esikoisesas sinne , eikä ov ,.
IS: se ‿on , siit ‿ei ot tullut tietuu miteä .
IS: se ‿ol se aekasta kuulemista mutta näkemistä s ‿ei mulleŋkoa ollum mutta , vanhat mammat siihe aikaam puhu van , vaŋkastis sitä .
IS: että siitä näky valo .
IS: sitte unissa sillen sanottii että , ehän sielä , miteä aarretta ole ei se ‿ok ku entine hopsun tyttärijel laps .
IS: ne puhu nim paljokim mutta ehän niitä eneä jaksam muistoa .
IS: nii .
IS: joo kyllähän ne niitä puhu niŋkun ne sano tätäkij justi että tässäkim pit olleen sitä ja , ne pakoil tuonne , pakolaaŋkij ja siitä se tul pakolammäiks niŋkum ma aikasempaam puhun ja , sitten tässäkin tuossaki , soojärvessä on toi, ...
IS: tässä soojärvessä joka kuluu , ni yk soar sitten semmonej jok ‿ov venäjänsoar nimitetty .
IS: ja sitten , niitä tuohoŋkiŋ korpeem pit tullap pakoilemaa sitten siihe aikaa , venäläisijä mitä ne o , tämä , justiij joka tästä nyt näkyy se on nyt nim paikam peällä , tuosta vähäm matk , tuonnen noin toi ‿v , kun toi matala mehtä , ala , koa ja tuossa pitkin ni , s ‿ol venäjäŋkorp .
IS: no , ne , se aikaset sotilaat ja mitkä .
IS: paekkakuntalaisetko sinnep pakoil , mutta , si sitä kertovat ennen sillä tavalla justii että , si , siitä se nimen ‿on soanuv venäjänsoar ja venäjäŋkorp .
IS: että ku isovviha aekaan n ‿o siihem pakoilleet .
IS: ja ve , ja venäläiset ‿o ollum muka liikkeellä ja miten ne sitä toimitti .
IS: mutta kyllä , kyllä toin soaren nimki ol , se on toin tuosta ollut tuoŋ korven nim venäjäŋkorp ja sitten tuo , soar yksi , se oŋki yh , yhöllä huv , vanhalla , piijja alulla , huvilana tuolla soaessa nyt .
IS: se , soar .
IS: mutta kyllä ne ‿s , semmosta nimii kantannu o .
IS: ja se , sem pit tauvonnee sitte .
IS: voan sillä ku se sai tietä s se .
IS: no kyllä niillä pit olleel lukujaki .
IS: no joitakim minä mutta niv vähä ,.
IS: si niiss ‿ol mutta kun ne jeä nyn näiv vanhana jo muistist , kyllä mä aikanaa oliŋki , hyvämuistine .
IS: seisov ver niŋkun sen siellu seisuu helevetissä , joka , joŋkim pahan , tekuu sanottii .
IS: jotaim pahantekuu .
IS: mutta min ‿em muistas sitäkeä eneäm pitkältä mut se ‿v ol semmonem pitkä luku .
IS: en taijam muistoa .
IS: lukhan ne sitäkim mutta minä , em muistas sitäkeä eneä sitäk , lorikkata kun ne , yks loritti vähä toisella tavalla toinen toisella tavalla , niih , mutta ei ampijaistakoaŋ kaik , kaikkija ei ampijaiset pistännyv vaikka toiset ‿os härnännykki .
IS: mikäs seki ol semmone .
IS: ku , minä näin semmoseŋkin tapavukseŋ ku , oltii yhöllä kaskive , moalla he , leikkoamassa sitten niŋku sitä ruista ol , kaskimaissa sillo .
IS: ja siellä tul , suuri ampijaispesä sitte ni sitä kierreltiin sittem minäki oli siinä leikkuuj joukossa sitte , että eihän siinä tahtonnut tohtijal leikatak ku ne ampijaiset kiers niŋ kauhiisti .
IS: ni yks mies män siihen sitten ni , se , toiset sano sillen sitte että , koitappas tokko mänet .
IS: ja , se sano etteihän ne miteä n tie .
IS: ja eikä tehny .
IS: ei se porannuk kummiŋkoa , ehän toise , toinen toiseŋ kipuva tuntennu .
IS: mutta minä näin sen tapavukse että niit ‿ol mustanaa nitä kiilijäisijä , siinä seŋ ,.
IS: nyt sen näitten sanovat , se mies .
IS: se ‿ol vielä jussiniminem mies .
IS: ni , on seki ihmettä että semmonen ‿o ollu .
IS: olhan siinäkin se meinoa jeäjäs sanomatat tämäŋ ky , tässä kylässä se ol ennen tapantunu , se ‿ol ennem meitä jo , ni , ku , ol semmonem maitohuonep pirtti , pir , pirtti pien ja siinä sittem , porstuva ja maitohuone ol sitten siinä porstuvav vierellä eteisenä .
IS: tiukka huonem muute , semmonem mutta ei muurija .
IS: ja , sitte , siellä ol maitohyllyt sitten ni , äite ol torunnul lapsija että työ käyttem maitojem peältä repimässä kuorija .
IS: nii lapset sano sitte että , ei hyö ok käynny .
IS: mutta se käv , kun ne käy voa ja , lapset käy jo iham paholleen siitä että ku heitä syytäs syytetä ä .
IS: s ‿ol käynyr repimässä niitä .
IS: ja se ihminem puhu mulle ihtes sej jutu , joka , siitä lapsijaan syytti .
IS: no sitte se , män jokiŋ kun niitä ol paikkakunnalla mutta min ‿e sen nimii muistaj jokim poppamies nii se ol sanonu ‿että ei se eneän tu .
IS: ni .
IS: ja se sittem muka että toiset ‿ol , no , toiset noapurit ‿ol niŋ kateita muka sitte , heijä elämällen ni , se ol selittännyn ni , mutta kyllä se taukuu ol sanonu .
IS: eik , ja sitte o , ei , käynys se puhu se mummu ihtem minullen sev valla .
IS: että semmosijaki , ol .
IS: ja sanovat että , ne viha , mies laitto pistämää oikee .
IS: ja se ol tässä kylässä sillov vanhalla paikalla tuossa tien toisella puollen ‿ol sillo , rakennus .
IS: vielä , o tul puheek silläki että teä on niŋ kärmeinem paikka jotkut ol nimittänny .
IS: etteŋkö olen nähny
IS: se heitteä tuolla lail .