Location: Rautu
HP: no se ol semmosta net siin tehtiim parraastaam miestev voatteita , mut teki naisillekkii semmosii , peällysvoatteet .
HP: ei puseroi ja semmosii , mut se ol miesten reätäl parraittai .
HP: ja , se käi venäjälläkii yhtee aikaa ompelemas , ja , sit kävi viel , sahhaamas nuoita , niŋko sillon o , sahattiin sil pystysahal , yhteŋ gesän ol siel , se män ensiks sahhaamaa sin , yhen , semmosen sahuriŋ kans , ja sen , se ko aina puhuttel reätäl reätäl , no venäjäl kysyttii net mikä reätäl se on , mikä on sahhaamas puita .
HP: no ne sit kerto sen .
HP: ja ne pyys issää sit sinn ‿ompelemmaa net isän täyty männä sinn ‿ompelemmaa , ja se men ‿ompelemmaa sin ja , sit möi konneeŋkii sielt ‿ei , teält sai viijjä venäjällep päi , mut sielt ei soant tuuva tän suomee päi takasin .
HP: minuŋkii pojat viel käi tiettämäs , turkit ja semmoset siel , sanottii viijjääŋ kylääijjäl tehtäväks , kylääijäks puhuttii .
HP: miul ‿oŋ kans viis poikoa , ni , ne ovat nyt moailmal kuka om missäkii kerran täl , evakkoreisul jouvuttii mut sillo olliit koton kaik toasko , olim ment naimisii sin , mäkräl ni sillon , oltiiŋ caik koton mut , pojat ol toas sotaveäes sillon niin tarkkaan net , yks ol semmonen , oliks se viistoist vai mitä ni , sekkii otettii iijeästeä , kaks ol ment vapaehtosest sin ja , toist olliit kutsunnaŋ gautta .
HP: no nyt ne ovat siel moailmal kuka om missäkii .
HP: sillon ‿oltiiŋ kaikki .
HP: no , se oli , minun isäni , se ol niŋko , voarina ‿l tai miten sanottiin , minum pojil , sitä sanottii kylääijjäks ko , se ol kyläs , minun isä , ja tämä ol siit , tämä ei elänt tämä minum miehein isä , nii , tuol se istuu tuol rapul .
HP: ni sen ‿isä ol kuolt ko myö tultiim mut se ol sit kylääijjä sillo siihen ‿aikoa nimitettiin , äijjäks sitä , niŋko sanotaam pappa tai voari tai mikä se nykyjjään ‿on , nii .
HP: tekemää niitä moaviljelystöitä nii kaikkii .
HP: ja sama ol teäl pusal toas ku tul , tulin tän , ni nämä ol , kaks veljestä melkeen usjast niis , rakenustöis .
HP: ja , siit myö naiset jouvvuttiin tekemeä seŋ kolmanev veljekseŋ gans niitä moatöitä .
HP: no ne ol sirpil ja , viikattiel ja semmosel niitettii heinät ja , viljat ja , kaik , tehtiin no , oikeen niŋko ennen tehtii lyhteil , ja sillää riihes puitii siit ne , loukutettiim pellavat , kerittiil lampoat , kaik tehtiiŋ koton ‿itse , voattietkii ombelin ihaŋ kaik , nyt pienest pittäiŋ ku männiit rippikouluu ni sit vast ensimäiset puvut ostettii ei olt pojil tietetty pukuloi itse mie ne ompeliŋ gaik ja , parraastaaŋ guvottiin ne kaŋkoatkii , ei sitä nukuttu niiŋko nyt nukutoan .
HP: silloŋ kehrättiin ja , kuvottiij ja tehtiin ne kaikk ‿itse , villoist sekä pellavist .
HP: niitylkii ko lähettiin ni , se , anoppiin laitto meile eyvveät ja pienil lapski jäi nukkumoa , ja iltasil ko tultiiŋ kottiin ni se ol jo nukkumas ,.
HP: neljän ‿aikoa myö jo monta kertoa oamusil lähettiin niityl .
HP: meil ‿ei olt ‿iltasil niim myöheän ‿ett ‿ois olt seitsemeä ja kaheksoa , myöhempeä , seitsemält jo myö oltiiŋ goton sit ‿ain ‿ei , toiset siel vast parrailloa rupesiit niittämeä siihe aikoa ko myö lähettiim pois mut ne tul toas oamusil siel , siel tuota , seitsemän aikan ja niinikkenää nii myöheä oamust mut meil lähettii nii aikasi ain .
HP: kaks tyttöö ja viis poikoa .
HP: sehä o selvä , eihä ne hoitamatta tulleet mut eihä niis nii suurta työtä olt niŋku niis nyt ‿on .
HP: nyt ‿om paljo suuremp työ hoitamises .
HP: silloha ne nukku kuukaht iltasillakii mihi sattu ko vässyit , ei niitä kukkoa kerent peseksimmeä ja , hoitamoa niŋko nyt hoijjetoan .
HP: no millon niill ‿ol missäkii meiläkii kaks poikoa nukku mummoŋ cans , sen ‿anoppiiŋ cans , ja , toiset ol sit kuka missäkii , laitettiin niil joŋkiillainen säŋky ja nuorin se ol ain vieres niiŋ kauvaŋ go , toinen tul .
HP: käiŋ koatamassakii puita metsäs .
HP: eikä sitä sillo hoijettu itsijeään nii vasiten niŋko se nyt hoijetoa mie muistaŋ ko isäŋ gans heinässäkkii käin ni , ei olt sukat ko , tuota , polvie astikka ni , eikä housui jalas housuitta sitä oltii siel net ko , ympär sen hevoiseŋ ko pit kierteä ko pantii heinäkuormoa kii silliem pujotettiin näin narut , ei olt häkkilöi niŋko nyt ‿ovat häkit , sillo laitettii voa , kauhian ‿iso kuorma mut se , hmy , loaottiim muute siihe , ihan nää polvet verel ni , men , roap , se kova lumi , ko meil ‿ol nii etteäl niitty viis kilometrii , enneŋko sim peästii , ni , täyty käyvvä kaikis sellasis ko mie olin vanhin ni , se täyty olla etunenäs , ja pojat sit mie jo jouvvuiŋkii naimisii sitte , pojat ol net ne ei oikee niist töist paljo välittänniet niim baljoo .
HP: se möi sen , jollekii .
HP: mie olin sit jo naimisis .
HP: kerraŋkii ku tultiin niitylt ‿isäŋ gans äit ‿ol koton , ukkosen ‿ilma ol polttant talon , ja , tultiiŋ kottii ni tuul pöllyyttel tuhkii .
HP: eij ‿olt mitteä mitä ottoa ruokoa eikä olt työkappaletta miŋkeällaista , ukonilmast ‿ol syttynt .
HP: semmonen nuo , nuorin sisareij ja veljäin olliit , se sano se seitsemävuotias ol se tyttö net viljam nouse ylleä sano net , meijän talo vissii palloa sano net , eteinen ‿on sauvvuu ihan täyneä .
HP: ja tyt , sit karkasiit ylos ja , tempaist kissaŋ kissa ol siin sano oisiv vaik tyynyin ottant sano ko , kissan otti kainolohhie ja män pois , kanampojat , palloit siel ja kaik .
HP: sit noapuri emänät toivat , kuka toi leipeä , kuka toi astijoi , kuka mitäkii mut , työkappalettakoa ei neuloakoa olt nett ‿ois voint paikata .
HP: rauvvat törröttiit hellam peäl , no , silitysrauvvat ko mie sanoi äitil net , ko pesin etelisen iltan jottai niitä työvotteita net , laita ko tiet tule helloa iltasil ni , ni laita rauvvat hellam peäl net mie silitä vuatteita .
HP: niiŋ gamala ukonilma net ko , isän gans kahelt oltii siel niityl ni , ni , se ol , semmonem myrsky nettei miteŋkeä enneä soatot , myö sanottii soatoks en tiijä mitä ne , soattoloi , niŋko ruko t , toiset puhhuu , heinät pantie semmosie kassoi ni , se ukonilma ol nii kova tuul net se hajotti ne kaik , hajalliesen laitettii semmosii painoloi peäl ne sano eihä jumala ilmoa vastoa voi käyvveä taistelemmoa isä sano ja läheteä lattoo ja käyvveä syömeä , käytii syömeä .
HP: sit serkkuin tul sin ja sano net teijän ‿asuinrakenus om palant .
HP: noapurii mäntiin yöksi , ja oltiiŋkii noapuriis sit siin seuroavas , niŋko ol siin lähel se talo , yötä ja , sit , nii , sinä , sinä syksyn tehtiij jo , isä män toisee kylleä ja siel ‿ol semmonen , hakattu rakenus ja se ost sen hakatur rakenukse ja syksyks mäntii sitte , siihe ommoa asuntuo , asumoa .
HP: ei teht , meil ‿ol nii lähel moantietä se entine rakenus net , ei olt ko kaks metrii moantielt mis ‿ol asuinrakenus .
HP: se ko palo ni , sitt ‿ol , sanottii aitat ja huoniet , mis voatteita piettii se ol huone , mut , aitta ol se mis olliit viljat .
HP: siintäkii pihka kiehu kaik seinist .
HP: sitt ‿ol muutama vuos siint aikoa ko mie oliŋ kerent mennä sin naimisii , siit tulliit vorat ja veivät aitast voattiet kaik ja , tuolt , voateaitast nii .
HP: ja viljat veivät toas kaik .
HP: net semmosie tynnyrii ol pant , nuoita , ohrii , siemeneks , nekkii ol koaettu säkkii ja vietty , niin tarkkaa veivät , mie oli siilo jo naimisis .
HP: ei niitä , viel käräjöivätkii , ne käivät mones paikah muuvaliakki siilo seuroavassakii kyläs käivät kahes kohtoa .
HP: mut ‿ei niist tult tietämeä net , ketä ne ol mut se voa ol semmonem mummo mikä ol tietäjä ni , se sano net ne o viettu niiko venäjäl päi .
HP: mummo ties niin tarkkoan net teill ‿ol loaos heiniikii , toisel puolel , syötättä niitä , lehmil ja , toiselt puolelt lattuo syötättä hevoisel ja lampail .
HP: se mummo sano mikä puhu niist vorist net kyl työ jälkilöil peäsettä mut pois ‿että soa ja niihä se käi , kyl se mummo sen ties .
HP: nii viisaast se ol , järjestetty .
HP: no äit käi siel , kysymäs niŋko siel tiesiit nyt siel jossai vaalimois mis ne sano net se mummo ol , ni se ol vesämpärii katsont , ja sano äitil net soat nähhä sieki mut äit sano ei heä taho nähhä .
HP: eikä heä uskaltant .
HP: nii ja siit veljäin , veljeltäin veivät hatun , ja se käi tietämäs toas sielt , ni se ol katsont se veljein sen , net , sano net tule nyt katsomoa millane mies sen ‿on ‿ottant .
HP: sano heä män katsomoa ni tunsha heä hyväst net se ol sielt , kirkon takant , kirkon takant jokkii semmonen , mie ‿m muista häne nimijeä mikä heä ol olkoo mikä hyvänsä mut näk net se hattu ol peäs sano , ko siel lennekkälä hoviks sanottii sitä mikä ol siin , meitä lähel se hovi .
HP: ni , siell ‿olliit jotkii juhlat , ja ne siel juhlis ottiit se hatun .
HP: ni se alko ensiks tulla se , hovin se , aita se , puutarhanaita semmoinen , näim pystylauvvoist , ja sit kävel se mies siin tietä myötö .
HP: saiha se pois sen hatun siit syksyl .
HP: kylhä se kiels sen mut , net ei heä ottant mut , ko olliit hyvät tuntomerkit ne poisha se sai silt .
HP: heä näk siin vesämpäris sen .
HP: mikä ämmä heä lie olt en tiijjä em mie näht sitä mut ,
HP: kyllä .
HP: tykkäishä se kuulema viinapulloloist ja , voita ja munia ja kaikki sen seilasi .
HP: ei suŋkoa , em mie niist tietänt mitteä sen ja se voa mui muita kaikkii semmosii tietoloi anto .
HP: voaalimois , nii sannoit valkjärve , kylleä eik se lie , valkjärvem pitäjeä , ja voaalimois , se kylä ei se , kovin ‿ettääl olt siint , mäkräŋ kyläst tai rauvvust .
HP: sekkii ol nii vanha jo net sit se , johoŋkii oijjaa kuol tupertu .
HP: nii työ saatta olla kuulleet mut tuota , kuolt se ol jo ennen sottaa sillo siel .
HP: en ‿ole käynt ko korkeemoal astikka ko , siel ol se verssel ni , siel käin siel versselis .
HP: tuota , lakkii pesin tuvan lakkii ja , sielt ko lasseim moahan , nyt ‿ei tiijjä kukkoaa niitä niisharavii mitä ne ovat semmoist , mii kaŋkoan niisii tehhää ni , siin oi viis semmosta piikkii niŋko om puuharavam piikit , ni , mie tallasiŋ co lasin sielt alas , sielt pöyvält , siihe ja , jalkapohjain tallasin täst , ja , sit käyttiit siel .
HP: ei se mitteää haittaa sano , kuivat suonet oŋ kiertyneet tuumas , versseliks sanottii sitä , ei se olt leäkär , mut se ol verssel .
HP: no sit täyty käyvvä joŋkiin toisem mummol luon mikä otti tuskam pois siint jalast ko sitä särk kamalaŋ govast .
HP: ja se laitto siit semmoist , sauwii ja , valkijoa perunoa ja voita jältti ja , se ko pantii jalam peäl ennempeä koittel kaikki semmosii muita , lepäŋɢuoret ja kaikki lehet koitel mut , ei lakant .
HP: sit ku pan savet ja ne ni sit lakkas , särky se alko näin reppii yhtie kohtoa ihan ja , sit avas auk mut ol se puol vuotta auk viel siit .
HP: tuotii viipurist sekä tuotiim pietärist , leäkkeitä sieheŋ ko se maitomiehet aijjoit viipuri ja pietärii vällii , a viipuri ei maitoloi vieneet mut pietärii kummiŋkii veivät ni , ko ‿ij ‿olt aptiikkii miŋkeällaista siin , likimaiŋkoa .
HP: ni sit sielt ku toivat semmosi leäkkeitä ja , poltettii sil , nykyjää sannoot laapiskynäks siilo ol helvetiŋkynä .
HP: sil poltti ja , se pakotti nii onnettomast net , ko ‿i soant voitaakaa millää siit toista vuorokautta , enneŋko seuraavan päivän .
HP: siel ol semmonen sumpurahoviks sanottii sitä ni semmone ryökkinä ni se käi , se käi sil kynäl polttamas .
HP: a sit tul äit ja se , sem po miun äit ja sem pojan äit , ja huus net aijjaijjaijai villel ‿oŋ kii ville oŋ kii no olkoo vaik mikä sano tule ottamoaa pois laps ja äit hakkais sikkoa net sai sen sijam pois siint , pojaŋ kimpuist ja , sit se sika tulkii nii vihaseks net sitä ei soant pitteä yhteä ulkon se ol piettävä ihaŋ kii .
HP: ja aikasempoa se ‿ij ‿olt vihane mut sil ko olliit porsoaat ni se tieteŋkii luul net se , poika vetteä niitä porsaita siiŋ koris .
HP: ja silloŋ käi sumpularyökkinä sit parantamas mie muistav viel ko , ne sannoit polkkoiniekaks en tiijjä mikä se poikkoiniekka on , itsekkää en tiijjä jokkii semmone venäläine herrannimi se on .
HP: ni , muistaŋ ku myö tultiiŋ kevät ko ol semmone oikein , likanen siimo ni , se otti se herra miu syleheij ja niim märät hammee helmat ko miul ‿olliit .
HP: sillom piettiil lapsillakkii semmoist pitkät hammieet eihä ne ole olleet lyhvet niŋko ne nyt ‿ovat .
HP: ni se käi voitelemas sen , pojaŋ käsvartta sen , oliks se sen rouvva tai ryökkinäks sanottii voa ryökkinä se ol mikä käi voitelemas siin ja paranha se pojaŋ käsvars .
HP: vaik sika pureks semmoseks .
HP: eiks näitä nyt jo riitäkkii .
HP: ei , venäläine se ol , ei suomess ‿olt , niil ‿ol jo eri nimet ne ol leäkärlöi mut , meil ‿eij ‿olt siel lähelkeä niin , mittää semmosta leäkärii ku sakkulam pitäjäss ‿ois ‿olt joŋkiilaine .
HP: no sinn ‿ol ‿ain paremp peäsy sin , venäjäm puolel , yl , yl rivuŋ ku mäntii , sanottii sastavaks sitä riukuu .
HP: se ol suo , suomen .
HP: niill ‿ol pikkune välimatka niil , mitä sanottii sastaviks .
HP: nett ‿ol , suomen , rajal sekä siit siel venäjäm puolel kummallakkii ol , oma , oma se , rajjoaasen .
HP: sentähe siel käytiiŋ gaikkii semmosii .
HP: muistaŋ gu isäkii käi siel ‿aiŋ keyvväil , ottamas , vei heinäkuormam männesseääsen , ja sit toi kesäks kaikellaisii ruokatarpeita sielt , tattarryynii , herskryynii , ja , mitä äit sano ain ‿oppernoijauhoi .
HP: tuotiin , heinajaks siit oppernoijauhoikii säkillinev viel net paistettiil leipeä .
HP: ja , saiha sil vijjä kaikellaista tavaroa kel mitä ol mut , kummiŋki meiŋɢii isä aiŋ geevväil käi ja joskus ol niin net ko ‿i , omat kaurat ‿itäniet tai mitkä semmoset ni isäkii käi ottamas siemekauratkii sielt sitte .
HP: kirkol ‿ol ja , asemal ‿ol ja , niŋko ol rautun asema .
HP: ko , mites se ol .
HP: nii , sillon ‿ol , sillon ‿ol aijattu ensimäist linjat ko raas , hiitola ja roaasseli rattaa tehtiiŋ gu mie tulim pusal .
HP: ja sit tehtiim mäkräŋ gansakoulut , miun ‿aikan .
HP: eij ‿olt ku yks tupa ni kaikk ‿oltii siin ‿yhes tuvas .
HP: siin ‿ol koulun tekijät siin , tekijöi ehä ne kaik siin ‿olliet mut kummiŋki ol se rakenusmestar se ol miun , miun tuota , tätim mies .
HP: mie muistan teä miehein ‿ol , nämä olliit töis siiŋ goulul , laittamas sitä mäkräŋ gouluu .
HP: ja , sen rakenusmestariŋ gans käivät viipurist ottamas tarpiet .
HP: mie muistan ko tämäkii toi kiikkutuoliŋkii sielt meil ensimäineŋ giikkutuol sillon ‿ol , viistoist markkaa makso .
HP: se oi olevinnoaa siilo jo kallis .
HP: pietärihä se ol se seitsemäkymentviis kilometrii meilt .
HP: enemmä sin viipurii ol .
HP: mites mie , oamusil myö lähettii aikasie ja , ja sitt ‿ol iltasil hyvim myöhäks ko myö oltii sielä .
HP: kerram myö syötettii hevoista välil .
HP: siithä mie käin jo , autol käin ja , junal käin jo viipuris sit , teäl , olin deäl mäkräl .
HP: auto oamusil män ja iltasil peäs samas linjaautos sit jo takasin tulemaa ko .
HP: ei sillon ol , kirkolkoa mänt autoloil eikä muil hevoisil ne mäntii ja jalkasi käveltii ne välit .
HP: muuval ko oltiin teääl nyt ‿evakossakii ni eihä teäl olliit kirkot nii etteäl net , ja nyt ‿on toas , kaheksantoist kilometrii om meilt joroisiiŋ girkkoo .
HP: ni se oŋkii oikie sellane suur kaipaus , sitä monta kertoa tekkuö miel sitä kirkkuo .
HP: kyllähä ne käyvät hartaushetkilöi teälläkii pitämäs niŋko moaavetelläkkii mut , sitä mänis niim mielellääŋ girkkuoŋ go voa peäsis , se ko oamusil männöö se juna , sitt ‿ei tule takasiŋ go , ko vast kolmeŋ ‿aikaan lähtyö joroisist , ni siin dulluo monta tuntii varttumoa ja se käyp ni pitkäks se aika ne .
HP: ei meil ‿olt kotontaiŋkoa ko viis kilometrii sillo sielt vehmaisist siŋ kirkol , sama matka ko , mäkrältäkkii .
HP: kävelemäl sitä mäntii .
HP: no mikäs sitä matkaa ol kävelles .
HP: käinhä mie ko , ol kiviniemee meilt , kaheksandoist kilometrii rautatietä myö , niiŋko rautatiel , ni mie käiŋ kaks kertoa kiviniemeskii jalkasi , sokerii ottamas ko , silloŋ go ol soker oikien tiukal ko ‿ij ‿annettu , sielt , omist kaupoist ko kilo ostajal .
HP: mie käiv vartavasten ost ottamas kaks killoo sokerii jos mie oisiŋ gäve ajant junas ni , ni , mie ‿n ois soant niitä sokerloi , mut mie sai sil rahal ne sokerit ko käveli jalkasi .
HP: seŋ gaheksandoist kilometrii , eikä se sillon ‿olt mikkeä matkakoa .
HP: tois talven , miult oŋ kyl , sappikivet leikattu , mut , nyt ‿on ‿olt toas nii hyväs kunnos net , jalka nousuoo oikee hyväst vaikk ‿o seitsemäŋkymmend iltapäiväl tuntuu vähän net , on sellasta raskasta mut , jo se kävelemine mut , oaamupäiväst ni viel pistäv vähä juoksuu .
HP: miehein näin nauraa sano net , nii se oŋ ko lehmä juoksis .
HP: mut , kummiŋkii se on niŋ kevyttä viel sentähen .
HP: nuoremat valittaat paljo enemäŋ ko , miul ov vaivoi .
HP: sisäs se , keittijöhomma se ‿on olt viel ihaŋ gaik , kaiki miu huostassain .
HP: niil leipomiset ko kaikellaist tekemist .
HP: ainwastaa voa sisähommat ja , lapsiiŋ gans .
HP: nii
HP: nii , ulkon ja sisäs ja navetal ja mut kylhä , niiŋ kauvaŋ ko anoppiin el viel , kuustoist vuotta mie eli anopiŋ kans .
HP: se viiminem boika mikä o , on nyt viijjeis mu , yks tyttö ja , ja sit , viis poikoa .
HP: anoppiin sillon ol kuolt .
HP: ni , vielhä myö joka syksy käytiim perunaŋ gaivos ja heä katso lapset , kylälläkkii ei voa koton .
HP: so , sitä käytiin niim mones , mones paikas , mis käytiim perunannostos .
HP: vaik kuokkiiŋ gans nostettii meilläkii pari viikkoo kest kotonnakkii , mut ko ‿il hyvä työvoima ni , se män hyväst .
HP: siit lähettii haŋkkimaa , naiset .
HP: iltasil tehti sit , nitä kottöitä sen , äitin ‿auks .
HP: eihä niitä mitä muita haŋkkeita niŋko talven ‿aikan ‿olt mut niŋko syksyi .
HP: ensimmäisin vuosim miekii käiv valtiom metsäs , istuttamas , ja käin siementämäs ja silloŋ go olin tän busal tultu , ni valkjärven ruunumpuisto ol iham meitä lähel .
HP: no sillo nuoren tyttön olles toas ni , ko tehtiin omat puimiset ja riihet viel ni , viel käiŋ kyläs puimas niitä ahoksii .
HP: semmosil , niitä ‿että työ kukkoaa tiijjä niitä puimaasseita millaist ne ol , semmoist riutat ko , ne ‿i ....
HP: nostettii sim parsii , siel olim , niim monta kertoa ahtamas , toinen anto niitä alloalt sin , se män sin , vähä alempoan ol miss ‿ol jalat näin sanottii ahilauvaks , ja .
HP: ko siim parsil istu ja laitto sin ylleä pystyy ne lyhtiet .
HP: ol kauraa tai ruista tai mitä ni kaik laitettii lyhteile .
HP: ja , ahettiin ne sin ‿ylleä , no siit , lämmitettii sitä mukkoa niiŋko ne tarvits net ne tul kuivaks .
HP: siit ne , haravoitiin .
HP: haravoitiin semmose , semmosel levyl ne ja , viel käsinee höpsytettii ja pantiin siit kuvol tehtiin , ruisolkiloist tehtiin ne sittiet , miteŋ köytettii se kupo siit kii .
HP: soatii se pois ni ei muuta ko uus ahos tilal toas ja , ja , välil saunoa ja mäntiimpä siel , kaheŋ kolmen aikaam puimoa oamusil net sit joutu tekemeä jo askareita tuval , tai sin navetal , aho s ‿ol jo puittu .
HP: niiŋɢo syksyl siel ‿oŋ kaikellaisii töitä ni se pit soaha se riih puituu sillo hyvi hämärän aikoan ‿oamusil .
HP: no ne olliit kai , jottai vannoi voatteita oikee semmoist huonot jo net mitä ei enneä muuvval pietty sit pantii ne riihvuatteiks .
HP: ja meil puitiin , usjast , syksyl jo sev verran nettei talven ‿aikaa mut mitkä ol oikei isot paikat ni niis puivat kaiken dalvii .
HP: eihä siel ‿olt , ko ‿ij ‿olt miŋkeällaisii konneita .
HP: net siit soatii syksy ast puituu ja , siemekaurat jätettiiŋ keyvväil sano isä ain net , net ne om paremmat siit ko oŋ geyvväil ja sit saivat elukatkii kuivoaa olkii toas siilo syötettii el , lehmillekkii olkiloi , heiniim mukan .
HP: eikä sitä kylvyheinää olt lehmil niittyheineähä se ol mitä ol , syötettävän ja , ruisolet , sit , kuka syötti kuka pan alaseks net niitäkii ol .
HP: mut hauvvuu parraastaal laittoit ala sillo viel miu lapsuuvve aikoam mut nyt ‿ei enneä laitettu ko mie teäl pusalkii olin ni ei nyt ‿enneä hauvvuu alaseks laitettu .
HP: meil ‿ol semmone suo mist sai turvepehkuu siel myö oltiin naisetkii aiŋ geyvväil sitä turvepehkuu nostamas ja .
HP: tämmöset , pitkä se turvepehkukirves pitkäs varres näim pitkä se on .
HP: sill ‿ain ‿isettiin se , turve poikki ja , pitki ja , sit , semmoset , riuwvut ‿ol laitettu , hoasijoks sanottiin niihil laitettiiŋ kuivamoa ja , sit niist toaas käytiiŋ gerreämäs pois , keyvvään aikan ne tehtiin , semmonen , iso , semmoneŋ katos siell ‿ol mihin laitettiin ne .
HP: niil jauhettiin ne turpeet net meijän ei tarvint käsinee mones paikas revittiiŋ gäsinee mut ‿ei tarvint käsinee reppii siin ‿ol , veivattii voa ne , turpiet hienoks siin ja semmosel kopal kannettiin navettaa .
HP: ja lantanavetat ne ol sillo joka paikas ei niitä olt , tämmösii luontinava , navettoi niŋko nyt ‿on , meil sekä muuvval .
HP: no , se kuka kerkes milloŋkii .
HP: miehet ‿ol ain , jossai muis toi , toimis , semmosis rahtihommis .
HP: ja pojat sit ko alko joutuu pie , neä nuoremat pojat ni , ne sit hakkais havuja ja .
HP: mie ko ‿oli yksinnäi pitkän aikoaa silloŋ ko tytär läks naimisii ni , ni pojatha ne pit ‿auttaa siit kaikellaisiis töis .
HP: meil ‿ol miehii seitsemäm miestä ja mie ‿oli yksinnäin .
HP: no sit arvi ol peäst pois kansakoulust ni arvi siitt ‿ol navettaapulaisen ‿ain siel , millo ‿ol kalam puhastus millo mikäkii ain se , pojat ‿autteliit semmosis .
HP: meilhä olkii järvi lähel .
HP: jä äin niiŋ kauvaŋ ko pojat olliit viel pienii jottei kyvenneet pojat mänemää papaŋ kans tai isäŋ kans järvel ni , miehä käiŋ kalastamas ooŋ käynd nuottoaakii vetämäs .
HP: verkkoo laskent ja , ryssii katsont ja , kaik , kaikellaista kalastusta kyl mie sen tiijjän .
HP: kerran tän pusal tulin ko meill ‿on nii lähel järvi ol , leinijärvi meil ‿ol lähel .
HP: ja siit harjoitustalo ol siel , lähel sitä jos kuka lie käynt ty ‿otta nii nuori työ ‿että uo siell ‿olliet mut , niiŋŋo sihe aikaa ko siel käi kaikellaisii näitä , esteaijjal laittajii ja , harjoituksii olliit pitämäs kaikellaisii harjoituksii ni , meill ‿olliit sotilaat niin tunnettui miehii net .
HP: saunakii lämpes melkei harva päivä ain .
HP: ni mie yheŋ kei kerra ko sauna lämpes ni mie veim pojil vastoi ni , mie sanoin täss ‿ov vastoi net soatta kylpii .
HP: no eihä heil tarvitse , net mie sanoin net no jos sit toinem mamma veis meijäm pojil ko , meijäm pojatkii om maailmal vastoin net , sa , saisit kylpii .
HP: kyllä se sai silloŋ kahvipannu kiehuu ja , ain ‿ol kahvimpytäjii ja saunaŋkylpijöi .
HP: tehtii esteaitoi ja niitä , tankkiesteitä ja kaikkii .
HP: sit sin vaŋkiloi toivat meil , yöks ko yöl ottiit kii ko juna män nii lähelt niinko tuo metsä nyt tuol ‿on .
HP: no meill ‿ol semmonem pien nuotta niŋko nyt mitä käsvoimi vejeteän .
HP: ko mentiin , monta kertoaa ol viel iltasil niim pimijäkkii ko ‿oltii siel nuotal nett ‿ei näkynt nuottakeppikää ko lase , lasettiin ensiks , lähettiin rannast näin , ni se kulkoo semmonen naru , ja , sit alkoa , se , se , siipi , nuotan siipi .
HP: souvvetaan sitä , pitkält sitä , ko , kuim paljo riitteää siipi .
HP: toinem män ja , otti toisest narust kii sit ko souvvettii vene rantoa takasin ja , toinen toisest narust kii ja sit vaa näiŋ , kiskottiiŋ käsvoimal .
HP: mut isot nuotat niŋko siin meilläkii noapuriss ‿ol iso nuotta ni , niill ‿ol jo semmonen , jokkii veivi mii ne kiers sitä .
HP: mie nyt ‿en tiijjä miks sitä sanotoaan semmonem mut jokkii ol semmone se ol vennees siit siel ko muuttiit paikast toisiee mut , meil vejettiin ihan , ihaŋ käsvoimiŋ ko alko , tulla se , nuotam perä ni , sit ain näiv välist viel räisähytettin nett ‿ei kalat peäse mänemeä pois .
HP: ainaha se , kalas pit ko ‿i , kons soant muute ni siit mäntiin nuotal ja siit vejettiin nuotaŋ kanssa .
HP: ja setähä se ol se , oikeen , yhteŋ galastajan siel , setäŋ gans käin nuotal ja teäm mieheiŋ gans käin nuotal ja , vetämäs .
HP: ei .
HP: ei siel talvinuottii vejetty , sellanem pien järv ni ei se kannattant .
HP: nyt se ol hirmuise hyvä kalajärvi se , ko oltiin , mäntii jo uuvvemmaŋ kerra sin rautuu .
HP: silloŋki ol lahnaŋkutu parraillaa se ko lähettiin , juhannukse al ni , ei muuta ko , isot kopallist koatoit siŋ guoppaa ko jouvuttii lähtemeä , ehä niitä mihem pantu .
HP: eiks piisaa jo , lopetettaam pois .
HP: ei mikkeä kiire miul ‿ole .
HP: joha se tänä ikkeä ko tulloo ni alkoa joutoa jo , johoŋkii joutilaammakskii .
HP: en .
HP: sitä mi ‿en tunne koko , se om minust ihan outo homma .
HP: siin meijä noapuriss ‿olliit kyl miilumpolttajat .
HP: ne olliit valkjärveläisii .
HP: en mie ymmärä miilumpoltom peäl yhteäm mitteä .
HP: miull ‿ol muita töitä .
HP: kyllä .
HP: niim paljo poikii ni mikäs siinn ‿ol net , ei ois teht kästöitä , pakkoha se ol tehhä , ei sitä sillom paljon ostettu .
HP: ne olliit pojillakkii , nuo voatteet sillo pienen olles ni , ei niitä olt monnii pukuloi .
HP: keyvväil tehtiin , ain , m puserot ja housut pojil .
HP: seuroavaŋ keyvväin tehtiin toiset , ja ne entiist ain jäivät jokaaikaseks , ei niitä olt ko se kaks , kaks pukkuu , töine ol pyhäpäiväne ja toine jokapäiväne .
HP: monen vuon teim pellovaist pojillekkii puvut , ihav valkijast pellovakaŋkoast ja sit jottai sinistä nauhoa laitoin tuoho reunaa ko teim puserot .
HP: niiŋ kauva ain tein itse ko läksiit rippikouluu , sitt ‿ostettii ensimäist puvut pojil eikä muuta .
HP: miul ‿ol sitä reätäli vikkoaa neät , sit ko jouvvuin yksinnäiŋkii jo olemaa ko nämä , toiset naiset joutu pois ni , ni otettiiv vieras , siihen huushollii tekemää ja mie sain tehhä housui .
HP: ko ‿ol nii monta miestä ni eikä olt oikei semmosta kunnon ompeliijjaa mikä housut ‿ois teht ni , mie sain tehhä sit housui , eihä siin ‿yks nais enneä kerent , niim paljoo net semmosel miesjoukol housut , sillo tehtii alusvoatteet sekä tehtiim peälysvuatteet koton .
HP: ni , sitä kerend niim paljo ntt ‿ois teht , kaikil housut sit otettii siin ‿ol semmone lesk siin noapuris ne otettiinn ‿ain se , tekemeä niitä huushollitöitä ja siit mie sai ommella housuui .
HP: käihä se .
HP: talvel ‿ol metsätöiss ‿ain ja kesäll ‿ol sit , nuois rakenustöis , net naiset ja , pojatt ‿alkoit joutuu isommaks sit pojat olliit tekemäs niitä , talon töitä .
HP: olha meil seitsemäl lehmeä silloŋkii ja , h ko pojat olliit viel semmosii nuorii poikii .
HP: ja pienet elukat peäl , no porsaita siel kasvatettiiŋkin net niitä olkii kai , kaikev vuotta melkei .
HP: ei meil asemal vietty maituo eikä sielä aikasempaa oltkoa sit vast muutaman vuonn ‿ol , asemal meijjer .
HP: se täyty koton käytteäkii .
HP: no porsaat syötettii semmoseks neljä viis viikkoseks no ne olliit jo hyvät maijosyöjät .
HP: välist olliit kahetkii porsaat yhtaikoa ko , neljä emakkoo ol .
HP: seitsemä sikkaa ol silloŋki kaikkijaaŋ ko sotakarkuu lähettiin .
HP: mitä , mitä jäi eläväks mitä , mitä panniit mihiŋkii ko jouvuttii lähtemä .
HP: puolustuslaitos ol ottant kaks sikkoa sit tappaniet ne tänhä ne tulliit , muuvval suomee ne olliit rauvvu ja sakkulam porsaita mut sakkulam porsaiksha niit enemmäm puhuttiin teäl , vaik rauvvust pantiin , junnaa niitä .
HP: monta kertoa junast läks siel , kuus seitsemä vaunuu yhtaikoa , rauvvu asemalt .
HP: porsaita , siel ‿ol oikei yleisest se porssaihe viljelemine .
HP: käytettiin .
HP: kerraŋ käi jeämeä sika junan ala ko , lähettiiv viemeä , kulleää , ni se alkokii juossa pitki rattaa eikä lähtent ylkäytäväst ylitse ja .
HP: hyvim pitkä matka ol ko , mie aloi sit heiluttoa ko , halkolast ol , halkojuna , näin ni , käsijäin net , älkää ajako , net sika on ‿ies ja .
HP: juna seisattu melkein net pikkuse enneä ol liikkiel ja , mut toinen juna tul sen junaj , peräs .
HP: no sen ‿ei passant paljo seisattaa sitä .
HP: sika män siin luiskaa ja enneŋko juna peäs täytiee vauhtii liikkiel lähtemeä ni , sika jo työkkäis kärsäjäese sin vaunut väl , sim pyörii vällii meinais männä takasi siihe ratal .
HP: ei muuta ko ver tirsaht kärsäst ko , kosk siihe ni mie sain sev verra estettyy sitä net peäsiit ne kumpaneŋkii juna sivu ja , sitt ‿ei meinattu soaha ratalt pois milleä mänemää ylkäytäväst yliltse .
HP: siin ol talo lähel siin , ylkäytäväŋ kohas ni , näin ihan työntämäl työnettiim pois kottii päi .
HP: sev verran tyrkkäis net , niiŋko se , etujalam , puolelt täst män net punaseks löi mutt ‿ei enempeä teht sil sijal .
HP: sitt ‿ei käytettu ‿enneä juoksuttamal .
HP: aikasempoa aina juoksuttamal vietii .
HP: se ol niil lähel siin ni siin pyrki jeämeä sikkoi ja millo mitäkii lampaita .
HP: meilt ‿ei jeänt junan ‿ala mitteä mut siint vesalaisilt jäi monta kertoa .
HP: yheŋ kerra ajo lammaskatras , män , tai heijä lampaat männiit siihen , rautatiel ja käivät makkoaamoaa siihe juna tuli .
HP: kerran toas talvel peäs , mänemeä semmone , hyviŋ gohta ois porsint sika .
HP: meijäm miehet toivat muttoa ‿ajjoit sielt järvej jeätä myöt ja , katsoit ko juna huuvvatti huuvvatti ja , ja , peäsiit sisseää ni huusiit jo net oŋks meijä sijat ulkon .
HP: no , eihä meijä sijat oliet ulkom meijän ‿olliit navetas mut vesalaisilt jäi semmon ‿et koht ‿ois porsint , siin radav varres ol lähel semmonen talo .
HP: jo om männieet kaik pois .
HP: sieltä .