Location: Kerimaki
PK: ja ka , synnyntalo .
PK: ihan samalla paikalla , ja miu isänki o ollut tässä , syntynä ja , ollu ikäsä .
PK: no , ei no jos nyt ei toevottas niim pitkee ikkee että poishan teältä nyt jo alakas joutoo lähtemmää .
PK: jotta eei ,.
PK: nyt on , ohan niitä pienempii sairrauksii sattuna että om pitänä ollap pari kertoo , jo sairalassakii mut tuota , ne o ollu hyvil lyhytaikasia .
PK: no tämä nyt niiŋ ku ois nyt jo uuwesta syntynä järkijjää .
PK: jotta tuota , mie ensim , es ,.
PK: kum mie jouwum mieheks ni sittem mie rupesi ylösottamoa meit ‿ol kolome veljestä niin tuota , meill ‿ol jo yhtenä ollessa ostettu tuho , rintaan toinen talo , nin nuorin vel , muuttu siihe ja vanhiv vel , sittem mie siltä ostin hänen osasa ja mie jäi sitten tähä , syntymmäpaikale .
PK: ja , sen , e sill ‿o voam pikkaset peltotilekut , joita viljeltii ja ,.
PK: mut mehtähalameita roajettii , hirviist jotta sitä kaskii kuavettii ja poltettii ja niiŋ kum meh , mehästä otettii se leipä .
PK: ja , luonnonniityt joita , niittee , jyystettii sitte , käsviikatteella , niistä kerättiih heinät sitte .
PK: no se käy sillä tavala että , tähäŋ ku sattu , virma , virmam mua yhen , heik ,.
PK: se olliis sieltä helsiŋŋistä yks , vorsmestar heikkel ruunuv vorsmestar ja , ni sillej joutu nämä , rintasalot tästä , ja , siinä ol sitte , esteenä jotta , ei soanuv vei , männyy mut sitteŋ kun tul jo se laki jotta tuota pittää , ves , ves laskiit , sen al , alapuolella olevan ni sem pittää ain , ves ka , laskiit tuota mänemää yläpuolella oleville .
PK: no , se , sillon tarttu niiŋ ku oŋkee se sanoki että , hään ei soak kaevaii mut jos työ saisitta siiheŋ kaivajan niŋ kyllä heäm maksaa .
PK: ja , vierasmiehii alla sitte jo , hoastettiinnii .
PK: mie sanoŋ kyllä mie kaivajjii soan tuota , nii , työ soap aina tekijijjään tuota ,.
PK: ja , pellot on tuas levinny jo toisem puolen .
PK: nyt oon tässä jo , vajjoota , viiev vuue sissää ni , joka kiven työnnättänä peltoloilta pois .
PK: ja , kaikki on , pittää olla hirmuseŋ kiitolline vielä siitä jotta kaikki on hyvästi onnistuna jotta tuota , ne on , kaikkiihe suanu , tar , tarpeet mitä oon tarvinnu ja , viis , viis lasta miulla on ollu ja tuota , neljä tyttöjä ja yksi poika , mutta ei ne ot tarvina vieraasen työhöl lähtii eikä oot tarvinu , eiɢä o omin nenniisäl lähtennä ykskää .
PK: niin tytöt oŋ kaikki kyllä nyt naimisissa yks ov vuan tässä kotona nyt , jouk , joukkonee ja miehesäk kansat tässä .
PK: niŋ kaikilem mie , ho , hommattii siitä kottuu niiheen tarpeet mitä ne tarviht ja niŋ kun nuor väki tarvihtoo tuota , ni ei ne pyrkinnä pois kukkaa enneŋ ku sitte aina miehem matkaal läksivät .
PK: ja poika ol toas niiŋ kunnom poika , nii jotta ,.
PK: nii se ol , se ol tehtävvee .
PK: se piti ottoo lei , leipä panna uottamoan niim mone vuuen takkoo .
PK: jotta tänä kesänä hakattii , ja se kuivi mut se hakattii jo siinä juhannukse seuussa silloŋ kun ‿ol lehti , lehti täyessä lehessä , le , lehtomehät .
PK: ja tuota , tulovanna kesänä sitteŋ ku kevät tul se sitte , karsittii jotta ne oksat kuivi oikeeŋ kuivak sitte , ja juhanukse alla ku ol pouat , elij jälestä juhannukse se sitte , sittem poltettii .
PK: ne oksat siellä ja se jäi sitte iham , mustalem mullaleŋ kaikki .
PK: paksut puut kerättiim pois niilä pantii sille halameelle aita siitte , paksummilla puila ja , se , sitte ei ku , se , kynnettiin tokitettii sillä nökköuatralla si , sem , miŋkä sillä sai ehä sillä , sielä muu , mu , auttana mikkääk ku se ,.
PK: ja sitte se vielä kasvo kolome kauroo se jäläki ilema sonnata .
PK: nom mistä tul sitte ensluokkaset karjalaitumet .
PK: sellane , sellane se on ollus se , miu eliŋkeinon ja niihä se ol silloj jokahise ei ainoastaam miu .
PK: no mehtee ei nii no silloŋ ku ei , puuta ostanna kukkaa .
PK: mehteehä siinä kyllä ,.
PK: no ei ne mehät ennee sopis nyt , kasvamaaŋkaa jos ne ne ois vielä ne puut mitä poltettii .
PK: ruista , ja sitteŋ kolome kaurroo vielä ser rukkii jälestä piettii .
PK: sitä sitte viljeltii siinä , ve , niiŋ kuv , viis vuotta , si , sitä , kaskimuata .
PK: ja , kai , kaski toisesap perrään sitä vua sitte hakattii iha järestää missä vua ol suinniis sellanem moa jotta ,.
PK: no se ei suomaila ei vehonus sitte se ,.
PK: se piti ollak kuivat moat missä se , kaskiviljelys piettii .
PK: kuivaperät .
PK: no , sitä , sitä naurista
PK: noo sitä , sai kuka miten tykkäs sitä , lapset enemmästä peästä nii , ne , järsi kovana ja sitte , jie , jälttivät sitä , että halastii se nauris ja sitte , jälttivät ja sitte , ja sitte seŋ kun uunissa paisto ai ihmem mitem makkii se ol enne sen söi enneŋ ku , nykyaja omenan , nii ol se ni , ol se nii hyvvee .
PK: ja sitte elukalleha se ol toas ensimmäine , ru , rohtu .
PK: jolla nyt potattii nykysi ei sillä ei nyt muuta tehhä mittää kum potattii kynnetää potatti tehhää .
PK: justisas se o sellane o , on se vielä meillä n , tuolla korsussa nyttii sielä riihel luona .
PK: ja se pittää ollas sekkii vielä , siltä varalta että sillä tehhääm potatti , ja potatti mullataan toas sillä , nökköoatrala .
PK: nii .
PK: no ei sitteŋ ku se risukarhi ol sitten ‿s , sellane ol ei sem parempoo olluk kellää .
PK: ei hoviloissakkaa nii .
PK: vaikka ois ‿ollum miŋkälainem porval ni ei sem parempii vehkeitä olluk kellää .
PK: nii , ne ol yhellaiset kaikila .
PK: sillon ei , raha auttana yksistään niiheŋkään ty työkaluihe .
PK: kun niit ‿ei ollun ni ei nitä mistä suanu .
PK: no sitte jo sepät oppi sitte , viimesellä jotta tuta ne teki sitte , rauta , kortikasta , haraam piit ja niitä , sitte , ruuwitappiloila panttiin taŋkoo kiini että tul niiŋ kun ta ,.
PK: jos ‿ol äijä oksia ni se palo viertäme mut jos ei ollu , oikee , saŋkka mehtä ja pettäitä sejassa niin tuota , sitä sitte , rov , rovijo ku se ol piitkä rovio , neljä viis metrii pitkä rovio tehtii , sitä , sitte , kaŋŋela aina puukattii etemäks jotta tuta se , mua palo sitte joka kohta että se jäi , ja siihem mätettii vua sitte niitä paksumpii puita , jotte , jot , sellane ol se viertä , nii .
PK: nyt jäis nykyajala leipä ottamatas sillä tavala .
PK: se , ei ku ruvettii , lyhteistä latommoan tuota , se tul sitten niŋ kun , olut , niŋ ku mu , pullo samallaene , jotta se , kappii , vähä kappeemp ensistään nii , pohjalta ja sitte se keskii leven ja sitten tuas suusta lähettiiŋ kaventammaa jotta tuota , lyhteet pantiim pistympää jotta se , nous sitten tuota , ja sitte siihe , olista , hirmu hyvä hattu piäle , ja siitä ‿v , se ol niŋ kuŋ katettu siitte .
PK: nii , just , vet , ei ves peäse nii .
PK: se o ku siint , ensimmäisiiŋ kerroksii jos vähäv ves , ves seisatti mut ei muuta mitteä .
PK: no pieles , kaks , puuta ‿p , niŋ kuŋ kaks piäpuuta pantiir rinnakkai se , vihaksella kiij jotta siihej jäi nyt tuollaner rako .
PK: no , ni , ei kun niihe ,.
PK: ja , lä , kun , pa , vaikka , tulliin ninni isoja piel että niŋ kun tästä seinästä tuoho seinää .
PK: tuonnep pantiin toiset peäpuut .
PK: ei kun niihev vällii sitte , latomaa heiniä , ensil lehestä paljom pohjallej ja sitte siihe , latomaa heiniä ja , sitte , kun , tul jo nuoiŋ korkiille sittem pantiim pitkä riuku , piäpuusta toiseen siihe , niihem , puihev vällii ja , jotta se jäi niiŋ kun tuota , hoitammaa sitä .
PK: tuas pantii et sihem pantiin toine ja kolomaas riuku sitte harjallej josta lähettii sitteŋ kattuu tekemmää , ja sitte olista panttiiŋ katto , sen harjariuvvu ala , jotta , se tuas , säily sillä tavala että ei oikeem paljo vettä piässy ottammoa .
PK: no , siitte , jo sitten mi ,.
PK: ja äijähä nitä nyt ol ei , vielä nyttii niitä pieniä latoja vua nyt enemästä piästä jo har , harkittaa sellasii suurempia että joho soppii , sittem paljo yht ‿aikkoo .
PK: no niistä teht , ne vuan tehtiin nyt , kuka minniillaisista hirsistä .
PK: no nyt on jo ,.
PK: miekii oo jo nyt , niitä omia teköje miijjään latoloita nitä pieniä ku ne ehän ne vielä ty ,.
PK: ruukattiin tehäp pieniä missä ol miŋkiilaineh heinäpukroo josta aina niitettiin ni , nyt niit ‿oj jo , poltettu , polttopuina kun ‿on so , soanu jo suuremat , säiliöt .
PK: noo se ol , se ol se riihempuinti sellane jotta , vielähä meillää on se riihi nyttiin tuota , eikä se vielä o iha unnouksissa ,.
PK: oo nyt olluk kymmeŋkunta vuotta että ei o ennee käytetty yhtää .
PK: mut , ni , sitä , siihev , panttii , parsile , lyhteet pistyyŋ kuivammoa se ol niiŋ korkkie piti olla että , lyhteet sopi pistyy .
PK: sitä ku , kesälä jos päiväl lämmitti ni se ol sitte jo ahos ihaŋ kuiva ja niitä ei tarvinus sitteŋ kuivata , mut ne , olet sitten , ne sai niim pitkänä siitä ei nes siitä , siellä pehkuks männy ,.
PK: ne , sitte , puisteltii hyvästip pois ja tuota , kiärrittiiŋ kuole ja , työnettiin tuas pihale ja silleehän ne sitte , sy , syötti kuka syötti elukoillaaŋ kuka mitennii ‿tta tuota , ja se , sonnaks hakattii sitte .
PK: niiŋŋun nytki jotta ne alusiksha ne joutuu ruispehkut .
PK: no puintapelit ol ,.
PK: miu isälläin ‿ol vielä sellanem puintapel jotta se ol vua ,.
PK: ku ol , vahva , vahva koivun oksa , se kuato seŋ koivuj ja siitä , siitä jäi niŋ ku , vartta , se , se pui vielä sellasella .
PK: mut , riuttoja meillä taitas ollav vielä joku nähtävänä nyttii sitten nuor väki em mie ennee sillä vartalla puinu mut isävainoo ei puinuk ku sillä , vartalla se sillä vua , nosti ja , pärräytti aina , mut ne o nyt jotta se pyöri , pyöri se terä , varressa .
PK: mutta eikä sillo ollu , viskuukonneita eikä vielä mittääm miul lapsenn ‿ollessain .
PK: ei sillo ei ollu rautatietäkäät tänne eikä mittään tuota , ni , se sitte , tul tähäm meiäŋ kylälle ja sitten tähä ne sittej jäi kaikki sillom miekii ostin ensimmäise vi , viskuukonnee jolla sitte , jyvät puhistettii mut en ‿enneŋ ku se vielä riihessä ni käsillä viskattava tuota , jotta , ilemaŋ ku ei olluv viskuukonetta , ja sitteŋ ku sai viskanneeks ni sitte , ne ‿t , tuulessa tuuletettii .
PK: iso hursti piettiin tuota , tantereella ja kun tuul ni , se vasten tuulta pietti se työnti sitte sem pöllyŋ kaikki poes , ja sillä sai hirmusem puhtaav vielä oikee , oikee hyväl leivä .
PK: no , mistä vuav vein suap joinnii mänemää että ei liian tuota ,.
PK: kaikki kelepoo .
PK: mut , nyt nykysillä vehkeilä kun ‿on nuo nykyset apulannat ja kaikki sellaset ja kalak , nää kalakkitehtaat ja , niillä sitte se levämutakiis suahaan tuota kas , kasvukuntoo jotta se , hapattaa sen ja tuota , siitä , siitä tulloo hyvä jos on ja niit ‿om paljon nyt jo teällä hirmusem paljo esmerkiks tuo meiän , pitäjäv vaivastalo ni , se on sellasesta suosta otettu kaikki että iha sitä mitätöntä suota olevinnaan noiem muihen nähe ja , ne ol , hirmuset hallampesät ennev vielä .
PK: mut nyt kun ne on tulluk kaikki ojiheen nin tuota , halloo , hallookoa ei tiiä olevaŋkaa että ni , ei meileŋ käö ainakkaa nin tuta , viiteeŋkymmeneev vuoteen ni ee on nähtykkää että on , ha , halloo että ois kartannolla asti .
PK: nii , nii , halla läh , halla veh , vei vei mu mukanaa .
PK: ool ol nii ol sellastakkiin tappoo nii jotta soita , soita poltettii nii .
PK: jotta jos ‿om paksumutanen ni sitä kyllä käyp polttaminennii .
PK: mut paksumutasii ni , ne kum poltti niitä ni , siitä porostaa se kuŋ kasvo sitte aina ruista ni se ol hirvvii .
PK: kyllä se , ku oŋ kuiva suo ni , se lähtöö hyvi vällee ei ku , viep vähä o , olokia vuar ripsuu sinnet tänne ja ne pistää tullee ni , kyllä , kyllä lähtöö niim mielellään se , ja sitte , se o sellane jotta sitä ei tahos suahas sammumoam millää se kyttöö vielä tuota , jotta sen soap sammuttoo ja sammuttoom mut se , vielä vaim , kaheŋ kolomev vuor , vuorokauem peästä lähtöö , ja savu alakaa nousta .
PK: nii s ‿ei sitte , sammum muulla kun satteela .
PK: nii .
PK: sit se vasta ol lopulline , sammutus sillä .
PK: niin se sikälis se jo antaa lämpöö jotta se sikälik kuivoa , nii se , se , se niŋ ‿k , se hyviŋ kytemällä pallaa ei se ilemtulessa , tulessa , pala mut , savu , pöllyvää vuaj joka kohasta mihi se on , tulen suanu .
PK: näim poutakesänä
PK: nii no sehä oj jo niiŋ ku , viljelyskunnossa jotta tuota , siihen suap kylövveep paikalla ja ei sittem mittää kuŋ karhila peittää ni , se o sillo se ov valamis sillo se , nii sehäm polttaa kaikki risut ja mitä sielä on nin tuota , nii se oo , nii heleppo pannav sitte , viljaks jotta ,.
PK: ja , ja on melekeen taattu jotta se kasvaa jos se muualla kasvaa nii .
PK: miteŋkä
PK: se on nyt on tää , suoviljelyskin sellain jotta tuota , mieki ooŋ kasvattana kaikkii viljoo ruista kauroo otroo ,.
PK: niin nyttii on , ruis on , meillä kasvamassa suolla ja tuas tehtii , tehtiir ruk , ruista suoho ja , ja , oikee hyviŋ kasvo nyttiir ruis sielähän ne oŋ kuhilaat vielä , veh he , ku vasta viime viikolla leikattii ni , ei oo nyt vielä kerinneet kuivoo ni jo ,.
PK: nehä ne nyt on , soina ja viljelysoina ni niistä vuaj ja ei kuŋ kyŋkkäviikatteela , nyt sieltä , mistä vuam , typsyn sai ni se kaikki piti enneŋ kerätä ja se heinänteko kesti , hyvännäiv vuona niin nuoi , neljä viikkuu .
PK: nii .
PK: että ku ne ‿k , se ol niiŋ kerreilemistä se heinä suanti .
PK: ja sitte niitä , ku , ne kasvo sitte heinee aika hyvästi aina sitte ne , kun , ne halameet viljeltii ja ne ahot siitte ni niitä sitten niitettiin toas monena kesänä vielä , niistä sai sitte oikee hyvvee heinee ne ol sellasii jo , joita , e elukka söi niitä niim mielellään nii jotta ,.
PK: ku se ol sellasta kovam moa heinnee .
PK: ne ennem niiŋ ku , luhtaheinee ol ja , enemästä piästä olliim mitä enne suatii , sieltä , vesisistä , vesisistä heinämaista ja soista .
PK: no , meilä ol , ku tämä mua o olluk kyllä yhessä palassa nii tuta myö ei tarvittu ettäällä käyä .
PK: muva , mua ol tääm meiäm muar rinnassa ni siltä aina vuokrattiin niitä heinämaita , se huutokaupalla niitä möi .
PK: sill ‿ol , isot alat tässä , kolomsattoo hehtaarii tässä meiä , rinnassa , niitä maita ja , ja ooha ne muat vielä nyttii vuan nyt ne on tuolla auwis lii , tukkuliike auwisella .
PK: nii mehällähä ne nyt ‿oŋ kaikki .
PK: ottiha ne sieltä ‿n , nitä mehtäpaloja ja palstatiloja ja , ja miulle se sitteŋ kerkis kum mie sitte ,.
PK: no se ensin sano että no , ei hää , taia , niitä palstettai myyvvä .
PK: myö tultii sit jo , nii hyvvii välilöiheŋ kun tästä ei ookkaa kun noiŋ kilometrim matka tuohom missä hänellä ol se huvilat ja , ne , ni ,.
PK: se , sitten tiältä käy sitteŋ kaikki eliŋkeinosa meiltä ‿k , siihe huvilallee hakemassa sill ‿ol tytöt ja pojat teällää matkassa ja rouat ja ,.
PK: sit se roua tullal leuhkas jo yhten iltana ja sano no nyt sill ‿oŋ kartalla , kartallem piirrettym mikäli hään teile antaa tuota että läkkee nyt kahtommaan tuota ,.
PK: no mie , männäl lekottele si , jo hy , hyvilä mieli .
PK: no sille ol kar , kartalla piirretty tuota ,.
PK: mie sano eikö pannas vähä enemä .
PK: sano no e ei ei hään nyt tällä kerttoo tuota mie osi ottana ,.
PK: sit ‿ois tullus sitten neljäkymmentäkaks hehtaarii tuota , ol sitä ,.
PK: sellanev valtajoki kulokoo tuolla poikki muantie ja sitte tää muantie ois jeänyr rajaks tältä ‿n , tältä nurkalta .
PK: no ei se , ei se suostuna enempee antammoa sitte se ,.
PK: mie sano no , kelepoaham miulev vähäki s ‿ei antanna kuŋ kymmene hehtaarii ol sittem piir , piirtänä siiheŋ kartallesa .
PK: mie sano no sep pi , se ,.
PK: kyl miulleŋ kelepoo tääkiin tuota , jotta tuota , tehhää voan sitteŋ kauppakirjat tälle .
PK: sano jaa jaa miteŋkäs , myö sovittas niihem ma , maksuehtoloiheŋ kansa
PK: noo mie sitte silles sano jotta tuota , ei miula nyt rahhoo oot , pussissa kuŋ kakstuhatta markkoo mut tuota , jos , huomeiltaaŋ , passoo uottoon ni sitte , sittem mie selvitäŋ kaikki .
PK: sano , liionnii hyväst , liionnii hyväst passoo sit .
PK: ja ne synty kaupat silloj justiisa ja mie sillom makson ja , tuossa nuapurissa ol sit , siämiŋŋiim puolela kun tää o siämiŋir rajjoo jo niin tuota , siin ‿ol mittar , nim mie mäni sel luos se ol vielä vähä serkkuja se mittar mie sanol , jouvatko lohkasemmaam meille sano huomessa päivänä .
PK: ja , ja , ei ku , ei ku se tulkiis sitte huomessa päivänä se lohastii se , ehä siinä monta tuntii viipynä ku suoralla linjalla voa jo , avattiim pyykistä pyykkii se nurkka jäi sitte ,.
PK: se pisti niŋ kum meiäm mua sissää vielä se nurkka .
PK: se tul sen , lohkasemmaa ja , mie , paikalla otin neljä miestä ja , pistämää aitoo siiher rajale jotta , elävät piäs jo käymää silläip puolella sitte .
PK: nii .
PK: no , tämä , tämäir raken ,.
PK: ja , huoneet ov vielä entiset .
PK: ne o , erossa jiäny meilem mie en tiiäkkääm mitev vanhat hyö oŋkaa .
PK: mut ne o , kun ne ov vahvat vielä ja hyvät katossa pietty niin tuota ,.
PK: no navetan sitten tuas tietti isävainoo jo mie nyt oliv vielä sillol lapsmies ku isä , ne o isävainoon tiettämii vielä .
PK: va sitten nää nyt oj jo sittem , miu , mie nyt , nyt niihej jälestä nim mie , oo uunit tiettänä jo , joka suojaa ja , sitte vuorattu , vuorattu ja , nyt tänä , tänä kevännä katettiiv vielä pellilä , pärekkatto tässä enne ol va ,.
PK: ja sisästä päil laitettu , näin ‿ikkää .
PK: ne ol kiviuunit , kivi ja savi , nii .
PK: no ky , kyl ne niistä teki .
PK: ja nehä ol niin vahvat jotta tuota , se uun mikä nyt purettiin tuon , tuvannii uunin tilalta niin tuota , se ol kuuskymentseihtemä vuotta vanha , ja , se nyt ol jo sitte ,.
PK: mut se ol hirmuse iso ja ne , ne ol sitten , oikeita lämpimämpesiä ne kiviuunit .
PK: ne piti suojat niil lämminä nii jotta ihmee , ei ne sillon , niiŋ kun , nää , ne ol kivestä tehty , nää pönttöuunit ni eihän näitä ollun nyt , nää o sitte jo , miun tiettämäin nää pönttöuunit .
PK: no , niitä mie en muista ennee , niitä savutupia kun tuota , entine savut , enne ollut tässäis savutupa mut , se o , olluj jo en , isävainoonnii , elleissä ei ennee tuota ,.
PK: ja , hi , koukas tupa on ollunnais siinä ov vielä kaikki nel luŋkut , ja , niihe , i , joista , luŋku avasivat aukip päiväk sitte jotta vähä päivä käy aina ,.
PK: va em mie muita muistat , niitä savutupija .
PK: sen muistav , kun , yheŋ kerra ,.
PK: va ku sillom mie nyt olij jo , pariŋkymmeneviiev vanha mies kun tultii joesuum markkinoista ni tuolla vuokalassa ol , sillo , osuttii ku , saloja myöte ol tiet nii sillo osuttii yhtee , jotta siinä ei olluk ku savutupa .
PK: mut lämmin ol ja hyvä ol ollas siinäkii yötä e , siinä oltii yötä vielä ni , oikeel lämminnä no näkihä sitä tula , tulella siinä niiŋ kum muussait tuvassa .
PK: no , niinä aikona kum mie oliv vielä lapsena nii ja , nuorempana niin tuota , se ol pikkunel lampputillikka siihem pantiin öljyy ja , siitä pilli sitte josta , se , se syvän palloo uikutti se ol sitten tuota , siinä valo ja se , sittem pärettä enemästä peästä .
PK: nii , ei ku , up , uppopuhteessa kiskot , kiskottiim pärettä ja niitä , niitä poltettiin se ol oikeen tussa , uuni eissä sitte , uuni ohtapuussa ni , se ol sittev vartonainem päreppihti jo jotta ei ku siihen se pärep pi ,.
PK: ja ne ol kaikki ol ni , siihennii hommaan niin tyytyväisii ku ei parempii tienny , voatiikkaa että eihä sitä os sem parempoo missää .
PK: pettäästä .
PK: nii , sellasesta , suopettäästä vielä , jotta se , hyvästij juok se juoks hyvi hienoks ja sittel loihakastip palo .
PK: eihä se nyt nii ihmek kun tuota , mie oli jo , iham , partasuumies kuv viip , ens kerram meniv viipuriin niin sielläi ol vielä nämä , katulyhyt voam palo jotta ei olluk kaasuu eikä ,.
PK: sittej jo nuiŋ kymmene vuuem peästä ku , ni , sitte ol jo , kaasu , kaasuvalot ka , pitkiŋ katuloita .
PK: niiŋ kun , ja samatit tässä savoilinnassa ne ol ne katulyhyt jotta ne öljy palo vuan , ty , lamppu niihe , lyhtyjem , laslyhtyje sisässä .
PK: ja , siithä se mu , muuttu , se ol vielä se kaasutehas sielä havilla missä ol , missä nykyjee ol , saippu , saiputtehas ‿ol sillonnii jo siellä , niin tuota , viipurin tuolla , vähä tuolla puolella pari kilometrii kaupunnin takana .
PK: ei kul lyhti .
PK: pikku lamppu siihej ja tuota , laslyhti se , se ol sitten tuota , naveta , navetav valo sellane .
PK: ni .
PK: no , riihess ‿ol samatis se ol pik , pien lamppu vua .
PK: se uunin nurkala , uunin nurkalla palo siell ‿ei ollu ies ly ,.
PK: no sai siellä , sai sielä pitteel lyhtiikiim mut se tuota , ei ne , monkaap pitännä ku sem pienel lampuv vua .
PK: ja , ol sellasii , läkki , läkkilamppuja ja , pieniä pulloloita vuaŋ ka , kuka miŋkiilaise , tapas ni ,.
PK: läkkisepät teki sitten niitä torvvia että se ol jotta sinnes sovi sellanem ‿p , pikkane se , syvän siihen sissääm pummullaŋŋasta sitte joka veittii ,.
PK: no sitä mie , sitä mie e ossaas selittee että ku , se ku ol muitej jo hiasta se , työnteko jotta , niin se piti jo ‿h , joutuus sittem päivällää toas muihe hommiihe , niiŋ kum miehiiheen nin sen tähehän ne tuta varrai että se ruukattii aina puhteela puiak kyl se ol sellanen tapa jotta ,.
PK: no ei nyt ennee sittel loppupiässä ni , kyllä se päivälä sittem puitii jo , voan , meillä nyt ‿on ollunnai , jot , jottai viiskymentä vuott ‿o ollu nyt jo konneet .
PK: kun niitä voar rupes tulemoan nin tuota , mie ostin jo silloŋ konneet .
PK: ja samatit tuas nyt ku , näitä sähkölöitä rupes no sitteŋ koko kylä ruvettii jo siihen touhuu jotta sitte ,.
PK: va äijä om meiännik kylälä vielä että ei ouv vielä sähköllöitä , nii .
PK: öljyllä ne ,.
PK: ja , niihä sillä pittää tullak ku ei oo , muuta niin tuta , siihehä se on turvauvuttava .
PK: noo se ol , näi , si tää ol siks vanhat jotta se tul ihan tuolta , moiji , salamen tuolta puolta , ja , tä , teältä kautta täyty nuihenniim muiilaisiiŋ kierteek kaupuntiin nin tuota ,.
PK: se ol , enne aikaa että se ol sellane jakotie se nyt piettiij jommosennai , jommosessaik kunnossa mut , ne ku ei ennen nitä teitä soanuk kun tuota , kai , kaikeŋ korkeimmihe ei ne , suolle hirvinny yritteekkää .
PK: ni , kaikeŋ korkeimpiim mäkiihem piällä se kiertel nuoinikkää jotta tuota , nin , siitä ne , siitä vua ajetti ja , ku kun , ei parempoo ollun nii sitä ei osanna kaivatakkaa va , nyt kaks vuotta oo nyt vasta ollut tuota männä syksynä vasta annettiiv valtiollen tämä tie nyt , kun tämä , tehtii , nyt tänne , teältä a , silevola , pysäkiltä .
PK: eihää ne nyt , tää nykyajalla tää tientekokii ni ehä se ,.
PK: männöö niin noppeestik ku on ne konneet sellaset jotta tuota , ehä se kum mistä kerkis kulokemoan ni e , autot sikälit työnti hiekkoo ja multoo piälle nin tuota , se men niin noppeesti jot s ‿ei kestännä kuv vähä toista vuotta ku se ol tehty .
PK: ehä nitä enne , ollu näitä , ies jotta linjariakaa niissä kärrilöissä sitten se ol ja kun jo tul jo linjarit nin se ol jo , oikee ylöpii sellane ajaja .
PK: no nyt ‿ei ennee kukkaa lähe jos ei o autoja nim , yhtää askelta mihiŋkää .
PK: tehtiin tehti .
PK: niin työkalut kyllä , kaikki mitä tarvittii sitä aikana nii si , kaikki tehtiiŋ kotona .
PK: no , on meillä vielä ne jala , painijjalakset nyttii jotta tuota joilla jalaksia painetaa ja , ja nehän tehhääv vielä kotona nyttiir reit jotta tuota , nii .
PK: no , ensistään ni , jalakseen , su , suora koivu .
PK: mut sellanem paremil lehtokoivu että ei , kaŋŋaskoivu passoo .
PK: nin tuota , se viäntyy hyvästis sitte , se lehtokoivu .
PK: ja , se , vestetää sitte , jalaksem malliseks toinem peä , vähä hienommaks että se tulee , ja se pannaam painimmee se painin ‿ov veärä .
PK: sillä , painetaa ne jalakset .
PK: ja , ne nyt on nykysi jo , se , keksitty jo sellanenni jotta niitä soap sittem painook kesällä kum painetaan nim painetaa , neljä viis , parrii yhteeŋ kyyti jotta niit ‿o sitte , moneks vuueks .
PK: ja , sitten talavella niitä puhettöinä tehtii .
PK: jotta , ku ei , miehilä muuta , hommoo ku on no verkoŋkutomineha se ol enne ihmettä , jotta sitä sai istuu up , uppopuhteet verko iäressä .
PK: noo sitte , sitte ei kuŋ , kaplaita istuttammaa ja , sitte , paj se pajuttammaa ,.
PK: ja se vielä heitettii siitä , kaplaasta sellane oksa joka tul siihe , pajjuu , pajuhev vällii jotta se tul tanakka sitte .
PK: ku , pajus , pajjuun tehtii , hakattii silemät ja , sillä ki , kierrettii sitten tuota , ka , seŋ kaplaa ympäri , ne ol hyvi vahvoja vehkeitä , ja , sit , ku se sai pajuttoan niŋ , ei mittää kum pantiiŋ kaustat ja tä ol , reki sillov valamis .
PK: kun , miekii yhtenä talavena , tuossa , savoilinnassa tuossa peäskylahessa si , ol , yks kunnallisneuvos , hetlunt , sillä ol sitten tää muamieskoulu nim mie , pu , puhettöinä tein kaheksar rekkii yhtenä talavena sille .
PK: ja s ‿ei ,.
PK: se ol vielä sitä aikoo ku , sillä ei vielä , sitten niŋ kun suanu , nykysi , ei se , sill ‿ei niŋ kum , sais mittää .
PK: jotta se ol sitteŋ kaheksam markkoo reki .
PK: nii no se , nyt nykysee verrattuna se män niŋ ku ilema .
PK: no en , oon , vene ,.
PK: tännäik kevänä tietettiiv venev viime kevänä mut , eh s ‿ei , se on tietytty vieraalla ja sit ne on ne venemmestarit ‿on iheksee sitte .
PK: sitä on aina pi , mie om pitänä om , ommoo pyytämmee kalloo mie o syöny ikän .
PK: no suureksjärvek saotaa se nyt ,.
PK: siihe ei ok kuŋ kilometrim matka .
PK: no ennem , ku ol , miu , poika miulla ni sillov vielä piettiin , nuotta , nuottakii jotta tuta se ol neljässä osassa se nuotta piettii että neljä miestä veti se ol sitter ,.
PK: sillä soatii aika hyvästim mut sitten , mium piti siitä nuo , nuotasta luopuup pois kun tuota ei jeäny , kum , mie jä ,.
PK: nii , ei jeänyt tuota , apulaista kettää , ja ,.
PK: ja sitte , verkolla ja , rysälä ja ,.
PK: noo nyt on tää , vävym poika ni tämä on tuota tää nuoremp poika ni , se , ku oppi miusta ni se on nii uuttera kalamies kansa että em mie nyt oo ennee kahteeŋ kessää i , ihem , ihem männyr rannalleŋ ku , kahtena päivänä kävil lystiksein voa siellä rannalla istumassa niin tuta ,.
PK: ja lahnoja ke , kutuaikaa soatii ja ,.
PK: kä , miul , laŋkomiehein pojat , nii ne on tuolla , tuoŋ kaŋkaisselär rannala assuu kaupunnista , jottai , seihtemäŋ kaheksaŋ kilometrii ni , mie männäi kesänä käviv vielä niiheŋ kansan nuotalla ku , niit ‿oon neljä veljestä ja nii niill ‿oŋ koko nuotta yksinää .
PK: niin tuota , se , nuotta kum potkitaan nuoinikkää ja , se o iso neät , jottai siinä , sata metrii ,.
PK: no , ne , näinikkään se alot , nämä alottaa jotka vettää yhelev venneele , nii ne alotettaa siklasta , ja sitteŋ ku se joutuu keskikohta sittev viskataan ne perät jotta ne jeäp suoraa .
PK: sittel lähetään , toista rantoo ko , kohti tuas , , so , souvetaan niŋ ku suorak se nuotta .
PK: ja , se , sitten , kahem puolem männää nihe , sikloihe , toineŋ kiertää , toine , kiertää muala toine , sielä venneelä , venneestä tuota , köyelä , likemäks ja liken se siinä supistuu ja sitte ku se alakaa jo tullav verkot kässii ni sitte ei ku se , venep poikettaim pannaar rantaan ne , siihen sitteŋ kaht , siihev vetämää siitte .
PK: no kahela venneelä ne ol ne venneet rinnakkai su , suattoessa jotta , kahella venneelä nii se ol v , sittev vuam piettii vielä isomp se nuotta nuoi sataviiskymentä metrii .
PK: sitte , yhenniik kerra satuttii , sellasee rytäkkään tässä suurelajärvelä jotta , se ol juhanukse uaton uatto niin tuota , myö ol soatu ,.
PK: nim myö ei suatu sitte sev vertoo ni , saottii että tuta lähetäämpäs vetämään tu tuo pajulaks ‿että jos sattus tuota , vaikka ahvenii .
PK: tähäŋ kun sattu kakssattoone , kaheksaŋkymmentäneljä lahnoo yhteen appaase .
PK: nin tuta , sit , sillom piti pannan nuotta toisesa venneessä ja toisesa ruvetap purkamaav vuam pe , perii , peristä , lappamaa niitä lahnoja , siihen toisee venneese , se ol lähettävä silloj justisap pois .
PK: mite
PK: no , muikkuu sitä enemästä piästä veittii .
PK: myö , sitten talavet piettii se , ja kesälläkkiin tällä , ku se ol tää pu , puruves sillo yhteinen siellä sai vetteek kuka mihin tahto nii tuota , myö sielä , puruveim puolellaham myö sitte enemästä piästä piettiinnii sitä nuottoo .
PK: no , no , e ei se pittää olla sellasii silleepohjija jotta tuta ,.
PK: mut , ne on , missä o , jotta ei otan nuottoo kiinis siellä pohjassa et ei hyviŋ , kivikoihe ei käyp , muuta kuŋ kohonuotta se passaa olokaampa miŋkälainer ranta hyvvää ni , joka ei pohjaaŋ käy , enneŋ kur rannassa , nii .
PK: niin ne ol jo ne appaattin niŋ kyllä ne ol jo ne vanhat miehet ni enneŋ kope ennem miu syntymistäiŋ kopel kyllä ne ties missä ,.
PK: no niistä oppii sikäli nuor polovi niihä se on nyttii että , ne ku ol lapsena kansan nin ne tieteä missä om mikkii appaa että siinä ei ota ,.
PK: ja ne tieteä , puo , puutteettii ni miekii muista jotai nii suurejärve appaihe ni , joka kohtaa jotta missä mitenniip pittää tuota että ei , ei tartuk kiini .
PK: niil lahna , lahnaverkkoja ja sitte sellaisia , sakkeempia pienempiä verkkoloita mut , ei muikuvverkkoloita ei oo .
PK: no se jo onnistaa joka aika .
PK: katihta kun ‿oj järvessä ni siihem männöö , kuŋ käyp voaŋ ,.
PK: nyt ei oukkaa järvessä muita pyytölöitä kuŋ , seihtemäŋkö vaiŋ kaheksaŋ katihtoo nin tuota , ei se ot turhoo reissuu poika tehny yhtääm millon tuop , kaks milloŋ kolome haukii millon neljä ‿m , ja pientä kalloo vielä lissee ahventa ja ,.
PK: niiŋ kesäaikaa ei oot , tuores kala loppuna , jos vuaŋ , poika , poika rannala käy .
PK: piettiim piet , oon meilä vielä nyttiin niitä että mu , jos , nii su , jotta suap nähäm miŋkälaine , piet ,.
PK: niiss ‿om pitkä hännysti sittev vielä , joka johtaa ne sitten sinne ,.
PK: on vielä nellä kappaletta ne on niŋ kum muinasmuistona ei niitä ennee ot tehty mut ne ov vielä entisiä mut on järvessä oŋ käytetty joka kevät vielä hauvviŋkuvussa , ja lahnaŋkuvussa .
PK: ja samati on , lahnakim mut lahna toisinnaaŋ käyp niiŋ kivikollakiin nii jotta tuota , se on ihme .
PK: no me merta ‿t , se pe , sitä pietää joko kiviko , kivihej juurella tahe sitter ruuvvikoissa .
PK: niissä tuas , ahven , ahveŋ käyp .
PK: no kyllä niitä o , enne ol miunniim muisti aikaa mut ei nyt , oo ennee , en ,.
PK: no mie en oon niitä tehny ei , eikä mie en oo niillä pyytännä niin tuota , em mie niit , sitä vois selih , selittee .
PK: no se on , se on nii , se ei lähe ,.
PK: s ‿ei unohu ennee ensiŋkääs se on tarttuna niij jo ,.
PK: van nyt , verkkokii nin se nyt ostetaa ehä sitä kuvoks nyt ennee kukkaa .
PK: ja sen soap valamiina tähe , mut mie o ottana voav vielä niiŋ kun noita myysyjä voa sitte ihep paulottana vielä ja , pannuk korkit ja kivekset .
PK: no , , os , vieläkö miulla nyt os , ei taia ennee olla nitä käpyjä ne tait ‿olla sem pojan takana ku se tuota , käyp tuota ,.
PK: se o ,.
PK: tehhää sellaneŋ käpy johom pannaar rihmat ja , e , työ että ov voinun nähäs sitä käp , käppyy ,.
PK: miteŋkä mie nyt teillem piirtäsi , antoopas se kynä
PK: koi , kuiva koivu , pinta otetaa ja sitä teh , vuoltaa sitte sellane , litiska hieno , näi ikkää suippo käreks ja sitten tuoho heitetää ,.
PK: että , siiheŋ kävytää se rihma .
PK: ja , sitteŋ ku alotettaaŋ kuttuu ni , se si , sitte , pannaa , kuotaa sellane , sanotaa että niiŋ ku si , jotta siitä tulloo niiŋ kuŋ kak silemee piäkkäi sellanem pitkä , pitkä suol ja se pistetää sittem puikkarii ja se ‿p , tähäm pöyäl laittaa .
PK: ja , siitä , ei ku alotettaa sitteŋ kuttuu ja se men , se männöö tottuneela niin joutuu jotta tuta sit ‿ei uskokkaak .
PK: miullaiv vieläi mänis jommose , joutui se , kutominev vaikka nyt ‿ei o ennee , nuorruue haventa missään nin tuota ,.
PK: siinä pittää pittee , er , e , kalavosimek saottii sitä joŋka , joŋka ympärille se sitte se silemä tulloo ni siitä , siinä aina lasketaa sikälip pois mikälit tulloo kuotuks ja , se o aina näppiihev välissä sitte se ,.
PK: ja toine , toineŋ käs , latoo vua si , niitä silemijä .
PK: nii ja , miŋkälaiseŋ kalavosimen tekköö ni sen mukkaan , sitten tulloo se verkko jotta tuota se tihheös .
PK: no , ne nyt riippuu sitte , si , siinä jotta tuta pawlat , paulat pannaa että , puol , mikä tulloo sitä , alakuu ni , siitä puol lyhennettääj justiisa että sitten tulloo se , siännöllinem paulotus jotta ei tule , liia , harva eikä , sakkii että sekkiip pittää sattuu iham paikollee sit jotta , puol siitä , jott ‿on , jos ‿o kolomkymmentä metrii on esmerkiks , se , verkko , pitkäh ni , se viistoistametrisek sitten tehhää että puol justiisal lyhenettää , ja alapaula pittää ollas sitte aina nuoin , vielä metrii pitemp , elip puoltatoista jotta tuota , se , sitte se ei vie , lappoissa eikä la , laskiissa ni , se ei , piäsep punomoa , mut jos se on tuota , yhem pitunen ni se , kiertäs , kiertäs se verkko , ja , korkit pannaa sitte sen mukkaam miŋkälaine on verkko .
PK: voitookko
PK: o no ,.
PK: e , no veh , no pittäähän se ‿v , värjätään nyt ruukataan se mustaks värjätää .
PK: nii .
PK: nii mustaks värjätää , nii ku oo nyt , värlippuja ne se o , hyvi heleppo tehtävä värlipulla vuam mustaks , ku , valakiiha se on tää rihma ostoissa ja verkko niin tuota , va ,.
PK: ei , ennel lepäŋkuorresta tehtii ne vä , värit vuolttiin tuota , leh , nii se teki , se teki sitte tuota se muutti sen , vein näköseks .
PK: nii .
PK: eihän nitä enne ollu .
PK: eihä , ei ne nyt nykysiv värjee ennee nuottooka va verkko pittää värjätäs siihe ei , vappaana ollessa kala ei mää mutta , nuotta ku o sellanen ni se , sillä otetaa niiŋ ku , väkise että nii kuj jeäp sen si , sen sissään ne ei piäses siitä pois .
PK: mut , verkkoon ei mää jos ei oov värjätty verkko .
PK: no , se , se piettii selekäp , rannallen tehti selekäpuut .
PK: ja siitä , sitten , selekäpuillev veittiim , paulasta , paulasta , paulostaar riippumoa sellas nii , kä , kärryke , kärryke , pu puut josta oksat heitettiin nuoin , jottai kymmene senttii pitkällej jotta tuta ni , niihe oksiihe sitten tuota , aina vejeltii .
PK: on o oon niitä , mut ei , ei vielä niinä aikonna olluk kun tuota , mieki , miekii nuottoo piim mut , nyt on nuottakotia ni , ne oj jo , jokkainen nin tekköö jo kell ‿on nuotta nii , se oŋ katoksessa .
PK: no sitä mie on sillä mie oŋ kaikiv vähimäŋ , kalloo syöny jotta tuta , enne , vanhimmav veljein kansa nin tuota , yheŋ kerra , mie taisi olla , niŋ kum matkassa va e , em mie muistas suatiiŋko myö mittää jotta e ee , sitä mie oŋ kaikiv vähimän sitä hommoo pitänä sitä tu , tuulaeshommoo .
PK: no , siinä pittää ollan nykysiihä siinä ei nyt nyt tarvihe ollak kun nyt on noita kaasulyhtiä ku , se lyhti ow vua matkassa mut e , enne se ol sellane , nel , nelhoaraneŋ kopra siinä poltettiin tervaksii ja se naulattii venneem perääŋ kiini ja , siinä , tervaspilekkeet sitten tuuta , se roihotti hirvii hyvästit tuota , siihe ,.
PK: niitä ku , siihe aina sikäli , mätettiim mikälip palo .
PK: ja , pakrav varrella sitte se atramev varre , atraimeks jolla , kalloo , lyötii nin tuota om , on miula , nekkiiv vehkeet oŋ kyllä me , meilä mut , ei niit ‿ei ok käytetty , nyt ennee , vuo , usseempiiŋ kymmeniiv vuosii .
PK: ni , se , sen varrella aina voam puukattii sitten tuota , ven , venettä ku om ‿p ,.
PK: se or rannassa kala yöllä nii se si , se , pohjasta puukattii että se ,.
PK: se atrain .
PK: nii .
PK: nii .
PK: ni , nii no hy ,.
PK: kyyllä sillä nyt tais niiv vähä suahav vain nyt , lapset , lapset huvikseen , tekihä ne sitä .
PK: esi , silloŋ kun tuota männöö rannat jiähä ja , ja nyt on justisas sitte jotta se nyt jo kannattaa .
PK: mut ehän ne niij juumala , ennee suakkaam mittään tuota että , joho nyt , hukkumoam piäsis .
PK: nii .
PK: muutommii miekii on , sillä , sillä peli soanu sev verra että , ehä , sitä maksan niiŋ ku sannook kalastamiseks .
PK: ni , just .
PK: no tästä nyt tästä , suurestajärvestä mitä myö nykysin nyt ei muuwalla kalastetakkaak kun tässä ,.
PK: myö tuolta puruveiltä , sieltä , se oŋ koko kylä yhteine , kalaves nim myö se , vuokrattii se on niilä ,.
PK: olkoha nyt ropsi , hakija vaim mikä
PK: että nii , ni ne ne nyt on tuota , joita myö nykysim pyyettää nii .
PK: ihmeek sattuu aina nyt joku , tuo säynej ja ,.
PK: kyllä kyllä
PK: kyllä seŋ kun aina , paistaakkii niin tuota , kyllä , kyllä käöp syöntä .
PK: niin tuoresta kalloo .
PK: no eei sen enempee os suolattu kun tuota myö on niin tuo , tuorreena vuan ne käytetty ne sikäli , syyvvääŋ keitetää ja paistetaa ja , sev verra että tuores silakka ol aina .
PK: nii a se o , se o hauwista iha aina .
PK: nii nii .
PK: em ,.
PK: miŋkä lie ny , nyt , lapsenn ‿ollessain , jäniksiä pyytänä , enneŋ kul laŋŋoila pyytivätten ni ,.
PK: mut , tuo , nuo meiäm pojat ‿oŋ kyllä , ne o aika , aika julomat se nuoremp poika on nii ihmes se , ihmej juoksemoa .
PK: kun , se aika tullee ja nythä se tuas kohta tullo .
PK: se männäis syksynä se , neljättäkymmentä jänistä ampu .
PK: ja lintuja ja ,.
PK: käyhä se nyt veslinnu , ammunnassa kun tul se , aika ni , se ei o ,.
PK: yheŋ kerra se sielä kerkis käyä nii se , kolome , kolome veslintuu toi .
PK: no em mie ni ku , ei nitä nyt taia hyvim paljuu nekkii arkeetuu viimeselä niitte on nuo ,