Location: Velkua
ES: se munni , munnimaa ,.
ES: munnima nimisessä saaressa .
ES: no oli , oli , hänn ‿oli , senn ‿aikaneŋ kalastaja sitte kans ko ,.
ES: no minä o , muistakse vaik isä o isä oŋ kuallus sis , oleŋko minä ollu , kuuswuatias vai .
ES: jos mä ny oiken , oiken sanon tämä ni , ni hän , hän kalasteli simmossi , siihe aikan , me niit kevä , keväl , silakkajato , jaroi niiŋko mes sanoi , silakkajaroja sitte , sitteŋ ɢu me sil pelkki , pelkkikoukul , mite nyt se sana ny sit käsitetä että ,.
ES: pelkkikoukku .
ES: nii see pistetä sitte pysty .
ES: siheŋ kivi , kivi pohjal siimam päähä ensiks ja , ja se aseteta simmott ‿et se nouse pi , toinem pual ‿on , on siis veren , veren ‿al ja ja toinem pual ‿o verem ʙääl .
ES: siit käy syö , syättisiima sit tänne , tänne lähel pohja , lähel pohja et se ‿o noi , puale metri e , ylhäl pohjasta .
ES: siihem pistetti elävä , elävä syätti päähä sitte .
ES: ja sitte se hauki aikonas sitä katteli ni se ehkä otti se sin ja , ja se koukku otti .
ES: sitte jei kiines siihe että ,.
ES: mul ‿oŋ ɢerrottut tämmöst mut ‿em mä ol ‿ollu tämmöst ikä , ikän omakohtasest näkemäs ‿että .
ES: ja siält , siält mentti ja oli tommone , kummone rauta se ny sit mahtoi ollak ko siin ‿oli mut se ainaki isketti sit , ko se valom perustel löyrettiŋ ɢala ni se isketti siiheŋ ɢala niska se , se rauta ja siit nostetti .
ES: et joŋɢu tämmöse , tämmöseŋ ɢuwa , kuvam mä voi siit , puhella mutt ‿ei mittä muut .
ES: et minull ‿ei olet täst ‿omakohtast , kokemust mittä että .
ES: juu se oli ,.
ES: haukia ja ahventa .
ES: juu ja sille , jatakalastuksel sitt ‿oli niŋke , silakka , silakka taas pyyretti sitä kutu , kutusilakka niiŋko sanotan täälä että .
ES: sit lasketti rannalt ‿ulos , tämmöne suara , suara jata .
ES: se oli noi , kolmekymment , kolmekyment viis metri pitkä se , jata ja , se lasketti suaran ‿ulos rannalt ja , sit toine jata s , vähä sywempi ni , siik kiärettin täm , tämmönen tämmöne , tämmönem pesäk sanotti siihem ʙäähä .
ES: se kala uis sitä suara jatta pisi sinne , pesä sitte .
ES: joo et et sitä mä ole ollu itteki näkemäski että ,.
ES: mut toisinas ‿oli taas et ‿ei , ei saattu oikeastas , miŋɢälaist saalist ‿että .
ES: jooo .
ES: niiŋɢuŋ ɢalastus ‿ainaki onn ‿että , toiselk kertta tule ja toisel kertta , ei tule .
ES: no meil ‿o nyt , pääasialiseste , silakkarysät mitkä ova , eliŋkeino täl kertta ko anta , anta parhamat tulokset ‿että , tämä kevä , keväsilakka juur näitte rysätten , rysätteŋ ɢa , kans ‿että .
ES: nuatta meil ‿o nyt , meill ‿o ollut täälä kaks , kolmekki nuatta , aikasemppa mut , semmotto sanota mun lapsure vai , vuasin ni mä muistele viäl hiuka , hiuka ‿et ‿oli kolme nuatta mut nytt ‿ovat kaik nuatat häviny ett ‿ei , eij ‿ole yhtän ene et .
ES: siin nuatas ko minä kevi ni me , siin ‿oli kolme , viis ‿osakast muistaksen omistiva , omistivat sen silakka silakkanuata .
ES: ja sitte he kävivä , kuim pitkälttä hek käviväs sit , nii niim pitkälttä vaa ku jää hevose , hevose rupes , kestämä ja niiŋ kauvas ko se , sit kesti hevose ni , nek kävi , kävi sitä nuatta ja .
ES: em mä ny ossas sit ‿oikke , asiallisesteŋ ɢertto kuis se , kuis mä sen sik kerttosisi että .
ES: se , uitetti ensikski , taik ‿ens hakattin , tuural reijät jäähä ja , sit ‿uitetti simmone , oli noiŋ kolmekymment meetri , pitkä uitok sanotti , se lykätti sinne jää al ja siäl , u uitetti reijäst toisse , toisse se , hiano nuara ja sit , sit sen hiano nuaram pää pi , pistettin taas , simmose taukoks , taukok sanotti .
ES: simmonem paksu nuara ikä , käsirantten noin , noin paksu jo .
ES: sit ko siin ‿oli aikona aikaa kiärettys siin , siin reijäs ni sit ne muutettin taas , noi vi yhreksäŋɢymment meetri sanota , tommotto nin taah rantta päi ja ruetti uurelleŋ ɢiärtämä seoravas , seoravaŋ ɢohten ᴅaas ‿että , niiŋ ɢauvas ‿et rannal , rannale päästi ja .
ES: sit kom ʙäästi ranta ni sit , sitt ‿oli kaik , kaik miähet siäl koos , siält tuli saatimis se , mist se ylös , sanotti saattimek se , reikä mist se nuatta ylöh veretti .
ES: siin ‿oli kaik miähet sit vetämäs sitä , välin ‿oli , sil nuatal mis mää ol , lapsen ‿olles o kävi ni oli välin , sanota neljä viiskyment miästäki oli , tuli simmossi niiŋko , apumiähi sit vaa että ,.
ES: ja sit se oli simmost jännittävä ko rupes sin ‿ensimäset silakat näkymä siält si , siäälä , verko , verko silmist sit ja .
ES: see jälkke sit vaa ku ylös veretti jos kala oli nuatas ni sitä tuli oikke aika paljoŋki ylös sit joo et , kymmene , kymmeni vi kiloi saroi kiloiki joskus tuli enne joo ja sit , sit viimetteks ko saatti se perä ylös ja oli oikke hyä luanistus ni si , sit tuli kyl ni valtava kalamäärä että , ettem mää muista , muistele semmossi suurempi tuloja ni , kilojass ‿enn ‿ossas sanoam mutta , sanotti oli simmossi kalakokkaroi , ja niit tuli välin , välin kaks , kymentviis kolmekymmentki yhrest , yhrest semmosest luamasta .
ES: se uistin ‿oli simmone , nuaren miähen ‿olles ni oike ‿a a a ammattityä , tyä meit ‿oli väliste mo , kymmene viistoista , venettä , taikka paatti niinɢo meet tääl sanota ni , ne ‿oli soutelemas ja , aamul lähretti ja , illal , illal tulttiŋ ɢotti ja , pikkasen ‿oli , oli leipä mukana ja , joskus otettiv vettäki , vettäki muka mut ‿ei paljo muuta särvintä sillo ollu viäl ko oli vähä niiŋɢo , puuttelisest korost köyhäst korost lähteny että .
ES: mut saatti met toisinas kala ni , välin tuli , tuli kymmäne viistoist , kakskymmentäkki haukea päiväs kom mes siäl sourettim päivä että .
ES: se oli noi , viirentoist , ee , kolme neljäŋkymmene metri , metri siimam pääs se uistin .
ES: se oli tommonem piän , piän ‿ikä , keskisorme mittane , vähä pitempi , ja siihem pistetti , silakka syätiks ja siin ‿oli simmone , simmonem propeli , propellim malline , siin pääs et se pyäritti sitä kovasteŋ ku , ko sitä souretti .
ES: ni em mä sanosi uistim mut mes souretti silakkavirvilä myäski ja pääasialisest ‿että , et molemppi souretti uistint ja , ja silakkavirvilä .
ES: saak mä tuars se nähtäväks .
ES: nii se oli ny tommone , messiŋkine , messiŋkine , messiŋkikulla , kullattu , plootum pala että se , siin ‿oli koukkukimppu kaksikiŋ koukkukimppu siin ‿oli mukan , taik toine oli toises pääs ja toinen toises pääsä , virvilä ja siit , siit ‿oli siima noin , neljäviiskyment metri sitte , neljäviireŋkymmene metri siimam pääs ja .
ES: sit sitä souretti semmosel piänel venel ja , see se siäl sit välkkys kahtippäiŋ ko se , pela pelas siäl ja , sit kala tarttus siiheŋ kiinni ja , sitten tuli kova , kova kiiru vetämä ylös ko se kerra sinnek kiine otti ja , oli aika jännä , jännä et sais sem paatim pual nostettu sitte että .
ES: ja se toine virvilä sit see pistetti , sihel , siin ‿ol semmone ruato mis lykätti silakka , sualaa silakkaa siitä , läpi , selkä , selkäruatto pitki ja , sit piänel narul käyte köytetti se kiinis se , silakka siihe .
ES: siin ‿oli kahret koukut , kummalkim ʙualel ‿että , kummalkim pualel niit ‿oli sit , siäl ‿ol piänel , laŋɢal keitet , köytetettiŋ ɢiines se ni se .
ES: ja sitte se , sitte se silakka pysys siin ja se pyäris aika kovaste sen , sen potku , propelliŋ ɢans sit niiŋɢo mä sano että .
ES: ja sit se oli kyl ‿aika , aika hywä , huwä hauvenaruttaja myäski että .
ES: samaten täsä oli sama määrä sit sitä siima misä tä , uistimeski että .
ES: mutta et niiŋɢon ᴅäsä iäs joo ni vähä ruppe niiŋɢo , niiŋɢo väsyttämmä jo illal jaks ‿et tarvitte jo niiŋko apu hapulaisen saara että .
ES: ja ‿et tämä , sama , samaten sit simmosen siimam ʙäähä et ne pistetä syätti , syätti jää al ‿että , noim puale meteri ylös pohjast se syätti , et kapula jääm pääl vaa et se , se kannatta sen , taik pitä sen sit samas syvyres sit ‿ain ‿että .
ES: joo , joo .
ES: ensiksi , ensikski se o aika , aika , raskas , ja , toise , taval kallis pyyrys ja , ja sitteki siin ‿ol verkko siin silakkarysäs ne ‿oli , vanha aikaŋ ɢoŋ ɢäytetti sitä pumpuliverkko ni noi , lähemmäk satta kilo , enneŋ kö saatti simmone silakkarysä , koottuks ‿että .
ES: mut nyt , kon tämä nailoni on tullu , tulluk käyttö ni ni se ‿o nyt keventänn ‿aika paljo sitä jo , ett ‿ei se , ei se ene , ene simmossi määri , kilomääri verkkoja tarvita et ‿ei .
ES: et see , se oŋ kyl täsä , jos kalaparvi tule ni sil , sil voi saara aika , aika paljoŋɢiŋ ɢala että .
ES: et sit siin ‿ova viäl simmoset , mihe se rysä kiinitetä sem me mes sanommem paanuks ne .
ES: noiŋ , kymmeneŋ ɢakstoistmetrissi , puita mitkä pistetäm pohja , merempohjam pysty , et se rysä , mikä , rysä kiinnitetän siihe .
ES: ni sit ko se ‿o sinne laskettunas ni sit sitä käyrä joka päivä , päivä tavallisuures niiŋɢo , katsomas oŋko siŋk kala menny .
ES: et toisel kerral tulla , tulla et ‿et , tyhjinäs ‿et ‿e siäl ‿ole yhtäŋ kala , toisel kerral mes saara joŋku sata kilo , ja toisel kerral me pojas saaran tuhanneŋ kilo siitä että , toisem päivän ‿että .
ES: niin et niiŋɢo nyt viime , viime , seki on ny tämmöne erikoinen , erikoinen tulo oli täsä heinakuussa ni kunn ‿ei juur tavalisestas saara ni mes saimme noin , yhtenä päivänä kolme neljä tuhatta kiloa että .
ES: ett ‿et se oli , se oli ennät , s ennätys taik simmone et sitä ei oi saattu heinakuus ‿ainaka meilä että .
ES: joo , se varmaŋki onn ‿et välinet ‿o aika paljo , parantunu mut , ylesest ‿ottaen ni , ni oŋko se kovim ʙaljoŋɢa , vähentyny ylesesti mut , toiset toisel , osal taas tuntu et se on vähentyny ja , ja toisen taas päivaston , niiŋɢo , niŋɢo esim , merkiks meijäŋki nyt tätä , tämä vuan meil ‿oli hyvä , hyä , kalantulo et , mes saatti melke ennätys , ennätysvuas taas ‿että .
ES: joo kyl sitä tuli , tuli et niiŋɢo sanottu et se oli melke , melke ennätys mitä mä olem ʙiänel iäl , iälän täs , piänelkä ene vois sanot ‿että .
ES: no siin ‿on nyt se oikke vanha , vanha aja , alku kaiket käpyk sanotti , mist paikkakunna vanhemmat , vanhemat asukkat viäl hyviŋɢin , hyviŋɢin tiätävä ja ossavas seŋ ɢäpyŋ ɢans tyätäkin tehrä mutta , se on jääny kans jo niim ʙaljom ʙois käytöst ‿että , ei ole montaka enä että , esimerkiks rysä ossa , parantta niŋɢu , korjata , ett ‿ei ,.
ES: et käpyt siin ‿oli ainua , ainua tekijä mikä , taik mil sitä tehti , stä rysä että .
ES: kyllä se ,.
ES: njo .
ES: jos mä hae se .
ES: käpy se ‿o ny , tämmöne niŋɢo sanotaŋ ɢiäleks tääl keskel , keskellä ja sitt ‿on nää , sivut kummalkim ʙualel ‿et , siin ‿on tommone , väli mist laŋka saara siihe , siihe ,.
ES: että tältällä taval stä , siihe laitetti , laiteta .
ES: ja sit , olih mul verkko ny nin tästä vaa , nyt silmusta läpitte ja sit , toi laŋɢa heitettin tonne ai ni sit tehti solmui , solmui sit tämäŋ ɢans vaa .
ES: esimers esimerkiks tommotti tosa noi , tos tul solmu nyt jo .
ES: täl ta täl taval niit tehti , ne verkkoŋ kannat , sit koŋ kurotti ni , mä , oleŋ kyl vasekätinen niŋko , tästä vaa ja sit , tolla tappa .
ES: nyt tuli taas solmuja .
ES: sit ‿ol simmoneŋ kalve , kalvetin niiŋɢon täs sanottiŋ ɢo ,.
ES: siitä sitä verkkoa sitten tuli .
ES: ja se ‿oli vanha , vanha ajan ‿ennen aikan ni , lapsure ollessa ni se oli , semmonem päätyä ko sitä kurotti , sitä oli vaa pitkät ‿illat ja , ja osittain ‿yästäki viäl ‿otetti .
ES: siis se tervatti sitte ko , siis nämä nutai rysäverkot ja , ja nuattaverkot tervatti mut , silakkaverkoi ei , ei tervattu että .
ES: siis , siis luje lujittamisen tähre ‿et ne ois mätä ne mätäne muute , muute jolla ne , joll ‿e nes saak kylläs kyllästysainetta .
ES: et terva oli see joka esti sen , se mätänemise , osittain ‿esti .
ES: no joo , kyl ne meni toisinas pahasteŋki , pahasteŋki rikki että , saatti monta kertta mun , päivi päivässi töitä enneŋ ɢon taas saattiŋ ɢorjattu että .
ES: joo , joo , kyl nek kaik kaik kalastusvälinet , kotona tehti sillo aivos ko mä , mä oli laps ja , ja nuar , nuar miäs viäl ‿että .
ES: siin ‿oli jaa vaikeuksia muista , muistan tosa alkuvuasiŋ ko joo oli ste , taik vel vanhemman velipojaŋ ɢanh mukan me lähretti mniittä viämän durkun tommosel , purjevenel ja , sinn ‿oli ja , airot mukan sit ja , illal tuuli piäne aikka ku lähretti ja sit aamu aamupualta keskiyäst ‿alkkate souretti et päästi , päästin turku aamuk siis , siis kuŋ , piti päästäk kuure seitsemä aikan turku siks ko kaupa , kaupan teko alko , aika alkoi että , et seet oli aika , aika hirasta ja seeki , seekiŋ kalaŋ kuljetus , myyntipaikol ‿että .
ES: no kyl siäl olttin , kyl siäl oltin .
ES: ilmosta johtuen , et kuiŋka , kummonen tu tuuli oli kuis sit päästi , päästiŋ kulkema joko soutamal tai seilamal ‿etti .
ES: mut pitempi , aika ko mä muista ni meil meni viikko , siis koko viikko enneŋ ko mes , päästi , saattin turkureissu , reisua tehty että ,.
ES: no meill ‿ol simmone iso vene ja , oli melken tyyni ko me lähretti , me ruwetti soutama , soutama sit ‿aeroitteŋ ɢans ja , meil ‿oli nii heikko , heikko vauhti sit joo että , et see verra va et me , mee souretti ja souretti ja aja mitta mentti ja .
ES: sitte ko mep päästin turku ni , sitt ‿oli simmone heiko kaupaaika meil ‿oli perunalasti , mt ‿ei se ollu minu omistami , peruni kyl mutta , nja sitt ‿em mes saanu , saannu peruna kaupak sit taas , ainaka sillon ‿ensmäisem päivänä , mää muista , ett ‿oliko se toineŋkim päevä viäl ko me oltti siäl t , turussa , orotetti sitä et me olis saattu ne , kaupaks ja , sitteŋ ɢo meijäm piti lähtek koti ni sit tuli niiŋ kova myrsky et ei me , ei meijäm ʙarantunu mittä muut k ‿olla , ilma pitto niiŋko , niiŋko mes sanota etä .
ES: see vähä oli et si ,.
ES: kuin sai kaloja ens mut , väliŋ käyttiŋ ɢerta viikkoski mutta , välim meni pitempikki , pike pitempikki aika , välil taas ‿että .
ES: et niŋɢo sanottu ‿et ‿ei see yksistäs kala ollu sillo viätti sit kaik , marjat ja , joss ‿oli voikilo ja kaik ni , kaikki nes sit mukan viätti että , kuŋ kerra lähretti mut ‿että .
ES: et simmost vaiva vaivaloist ja , hirast se oli , oli kuljettava siihe ai , siihe aikan ‿et .
ES: talve oli sit nii et kunn ‿e hevo , niil kunn ‿ei hevost ‿ollu ni nes saiva ollas sitte koton , kotonas taik see että , pyita naapuri , naapuri hevose hevose reken ‿että .
ES: oli simmone ‿et oli , oli niim pal kevä , kevättalvi ja sit , leuto sää et ni jää , jääm pinta rupes pehmimä , pehmistymä ja , ja kelkka vajos ‿osittain sinne , sinne jää , jääsosohjo sit joo että , se rasitti sen takia nim paljo että .
ES: silloŋ ɢon ‿oŋ kova jää ni , eikä siin ‿olel lunta nii se oŋ keviäkiŋ kuljettava taas ‿että .
ES: joo , piti tyäntä että .
ES: juu vaikka oli parhammis , nuaremiähe voimis sillo niiŋ ɢyllä kyllä se miäle jäi se matka että .
ES: nii meil ‿on täsä , täsä nyt tämä , tämä tontti , tämä ko minä nyt omista ni , meil ‿on täsä noin neljä neljäŋkymmen ‿aari ylitte pikkasen viljeltty maata .
ES: ja sit , yksi lehmä ja , ja vähä ,.
ES: vähä on sitäkim ʙualt nii et saara , vähä joku kana ja tommoset ja , om ommin tarppe saara , saara osittai maasta ja osittain , osittaiŋ karjast sitt ‿että .
ES: minä olen oikeastas lähteny munnimaalta sin , rippikoulum päätettyä kuuren , kuurentoista iässä .
ES: olim palvelukses , palvelukses noin , sanoŋɢo neljä , viis vuatta , simmosen , vuat vuatistreŋkinä niiŋko tässä aikoinas , aikonas sanotti että .
ES: sit mä , rupesi simmotto niŋɢo oma , omatoimiseste jatkama eläm , elämätä ni , pääti et sen ja ja , ja sitte ko menen , naimissi menime ni , ni sit me muuti , muutime tähä , tähän tilal sitt ‿et ni .
ES: oli ensmäse vuare hiäl kettum kettumaanimises , nimises talos , talossa , et ‿et .
ES: sit mä siirryi siältä , siältä salavaisteŋ kylä , sinnek kurjen , kurjen talosse .
ES: siälä m ‿olin sitteŋ kolme vai neljä vuatta et eŋgä nyt muista ene sanoas sitä että , ja sit , sit mum palvelusaikan , päättys siihe , siihe ja rupesin niŋɢu oma , omakohtaseste , kuis sitä ny sanova sit ‿että ,.
ES: vaimoni tuli saman talon , kurjen talom palvelukse , palvelukse ja , ja siällä mes sitte kai , toisemme toiset lööretti että , mut mnä oliŋ ɢyl sit jo poijes , poijes siit , palvelus , täst kurjen talost palveluksest mutta mull ‿oli tuttu , tuttu paikka sit ja , ja siällä mes sit ai , seurusteltti joŋɢu , joŋɢu aika ja sittes se päättys sitt ‿et , päättys sit ‿avioliitto ‿että .
ES: tyttäri on kolme .
ES: vanhin ‿on , livonsaarel sis askasi , askasi kuuluva .
ES: ja sit , seurav ‿on täs samas saaressa , tual pohti pohtim paikal , pohti nimises paikas .
ES: ja nuarin ‿on , raumalla , kaikki naimisissa .
ES: poika on , turus , turus myäs naimisissa et .
ES: no huvit ‿oli , oliva ja simmossi ni vähä , sanosiŋko ykspualissi taik , yy ky vähä , et käytti , käyti naapuri , naapuri , talos taik jossa , misä sit käyti , käyti välil oltti jossa makasiini lattialki ja jotta , jottan tommosta , piäntä huvi oli mutt ‿et niŋɢo meil tääl harva asutus , pitäjäs ni ei meil ‿ollu mittä simmassi ylessi , ylessi huvipaikoi olleŋɢa että .
ES: n joo , sanota noin , nurkkatanseja .
ES: joo , simmossi o , simmossi jo pirettin ja .
ES: mä ole enempi vähä niis käyny mut ‿ole määkiŋ käynny et kyl mä sen , muista viäl nekki ajak ko , ko siäl käytti jaa että .
ES: niin ‿oikke et net joulu jouluajast ‿ovat ta , kaiket ‿olis kerrottava mut minä en oikken ossas sitä selittä että , et jo niiŋɢi vanholt ‿ajolt ko äitin puheli viälä että , et joulun tuatti ne pahnakki , pahnakki lattiall ‿että , mt ‿et ‿ei muu muistisan ‿ene , ene ol niit ‿ollu että .
ES: juu ne o vaihtunu , vaihtunus sillo hit jo aikasemppa että ,.
ES: et ne ainaki niŋ kauwaŋ ko mä muistan tää joulukuusi on ol , on sit simmone yl , ollu niiŋ kauva että .
ES: et‿et kyl mar ne vaa monel taval muuttunu , muuttun ‿ova et ko .
ES: no näist naapuritalo metsist tavallisures , tavalisures mee , me olla hak hakettu ku se kuusi ja , ne on , ne on , siält saatu sit ko veliste om pyyretty ja väliste o ehkä otettu ilmaŋkim pyytämät mut sit , sit jouluaikan ‿on , oŋ kahvi juattut tosa naapurieŋ kesken taas ‿että , et simmost ‿ollus simmost niiŋko , simmost jouluviatto , meil täsä että .
ES: n se siima siimakalastus ol myäski simmone , ammatti , ammattikalastajitte , eliŋkeino ja , ja viäläki o , harjoteta monim paikoŋki vaikk ‿e meet täl kertta , nyt taas ehrikkä sitä , sitä , täsä keskikesäl kalastella ett ‿ei , mutt ‿et siisiimaa lasketti , oli semmone selkä , selkäsiimak sanotti , kuim paljo se oli nyp parisata meetriki , pitkä selkäsiima ja , sihem pistetti , simmoset , syättisiimat niiŋɢo siit selkäsiimast , alespäi , alespäi ja sit ni siiheŋ korkit kannattama ‿et se oli taas noim , puale metri ylhäl pohjasta , pohjasta se syätti ja , jos selkäsiima ol täsä ni täss ‿oli , täss ‿oli se syättisiima aales ja siin ‿oli koukku , koukku ja syätti pääs ja .
ES: sitä kiäretti saarie ympär sitte vaa .
ES: joss ‿oli piän , piän saari ni menttiŋ ɢahreŋki saare ympär se yhre siimaŋ ɢans ja jos ‿ol ‿iso saari ni se , ei riittän ‿yhreŋkä saare , saare rannol ‿että .
ES: joo .
ES: joo ne rannat ‿oli , oli sit nit ainaki , ainaki pirettim parhampin kalapaikkon ‿että .
ES: et se oli heikko pual nis , ainakiŋ keskikesä aikann ‿että se , kala kuali siinä , jo monta kertta enneŋ ko se ehti , ehti käyrä , ottamas , kokemas se siima ni , se oli kualu sinne ‿ett ‿ei .
ES: mut ‿et syksyl myähemppä se kyl sit jo tas elä , elä paremmi siäl , siimam pääsäki sit ko ,.
ES: siis minul ‿o see käsitys ‿että kala on sillo , kutemisen , kutuajan jälkke , se on ase on aika heikko , ja vesi oŋ kovaste lämpö lämpöne sillo myäski ni , ni se ei , se ei jaksa , jaksap ponnistellas siäl kauva että .
ES: joo sis kaikki kalat , tuntu , tuntu ainaki siltä että sis , siis kute kutemisaja jälkke ni , ni se on , se on herkkä kualema että .
ES: no moneje monie vuosieŋ , ɢokemuksem perustel ni on paljoŋki , paljoŋkin , erotuksia siit mist kala saa ja mist ‿ei stä saa että .
ES: no eihän , eihän ne simmossi ol ‿et kaik ammattikalastajat ni , pitkäaikaset kala , kalastusta harjottavat jo ovat se omaŋkohtaseste kokenu että , et kyl sitä ,.
ES: ni vua vuasie aj aivost se jo johtuu että , kala on , on toisel kertta toisel , toises paikka ja toisel kertta toises paikka .
ES: ainakim mull ‿on se , se tunne että , käsitys ‿että , esimerkiks keskikesäl tommoset suuret , hahaurot taikka mes sanomme hohteks tual , aukko aukko saaris ni , niŋ kala on siäl , hauki kummiŋɢi ni se o siäl , siälä paljon , viihty paremiŋ ko missä matalis , matalis mereranna lahreis ‿että .
ES: sit syksyl myähemppän taas se , se voi olla aika tommosis ruahikois matalil , matalil rannol .
ES: mä muista et sillo , aikoina viäl ko , pikkupoikana ni , veretti vähänuattakin tommosis , syksysiŋ ɢon ‿e olluk ko meetri , pualtoist vettä ja saatti väliste hyviŋki haukia että .
ES: niiŋ ko sanottu että haukiki o , haukikanta on vähentyn ‿äske silakast , oli puhetta ett ‿ei jol , jollei se olis vähentyny , ylöstulo mut ‿et kyl hauki , hauki on vähentyny että .
ES: ainaki vaikutta silt ‿että , et ‿ei simmossia tu hauwel , haukimääri ene , ene saara niiŋko , vanhemmaiset jutteli et välisten tuli , tuli tämä vähänuatta mikä jäi viäl , viäl kertomat ni , ni oikke vaa satoja haukia yhrest simmosest ‿apajast , luamasta .
ES: mek käytämme täälä nimityst luama .
ES: se oli erikokossi mut noin , kuurestkymmenes sattam metrim , pitkä , pitus ‿oli ja , ja syvys ‿oli , neljä , neljä metri neljä viis metri ja .
ES: siin ‿oli simmonem perä sitte , peräk sanotti simmone mis , mis kalap pääsiväs sinne , taik kokokokkosiva ittes sinnes sit ko se jäi kahta pualtta , veretti sitä et siin ‿ol simmonem puhjepuhti että se , lasketti noi , sata kaksata metriki eri erinäs toine sivu ja toine sivu ja sit se , köyssie , köyssieŋ ɢanh rannalt veretti , veretti yhte .
ES: jooh .
ES: et jos mä nyyki täl kerttaki lähren täsä , heenakuus , niŋ kyllä mä tonne aukko , aukkosaaril mensi , juur tämä virvilä , virvilä ja uistimeŋ ɢans ‿että , et ‿ei mää , ei mä täält , lähirannolt matalilt rannolt ny mittän täl kertta saa että .
ES: no joo .
ES: tämmöne ole olettamus mull ‿aenaki onn ‿että , et kala siirty sen mukan ulommaks ko , vesi on siäl kylmemmä ja ja raikkama että , taik simmos kirkkast .
ES: joo .
ES: sit se tule matalil .
ES: ne on siin vaa että ne , lekottele niŋko .
ES: ni e just , täst ‿et sama , sama vaikutus on talvel talvel täsä koukkukalastukses mikä mull ‿o ollu ammattina jo , jo piänestä pojast ‿alkkate ni , niŋ kyl se .
ES: keski , keskitalvel sillo , maaliskuus ni sillo hauki on , on syvis vesis ja , ja sit taas ni , niŋ keväl ko ruppe maavesi , tulema , lumet sulama ja maavesi alka juasta , juasta näihi , lahre lahrempuhjukoihi ni , ni sillo , sillo hauki tule myäski , myäski stä maavettä vasta viäl matalile , matalil vesil .
ES: tää homma simmost vähä pääoma vaativa , vaativa homma onn ‿et esimerkiks nämä paatit ja , ja rysät nin ne ‿o siks , siks pal kallei että , et tomone silakkarysä nykyse , nykyse , aja muka ni , ni siin ‿on , siin ‿on aika , aika suuri pääoma kiine ja sit venet maksa viäl ‿et , et saros , saros tuhanisis vanha raha , täyty olla enneŋ ko saara venettäkkä että .
ES: ja rysät ‿on sama , samalaisi me lasketti sillo , silloŋ ko viäl pumʙuli , pumpulirysi , pumpularysät ‿oli käytös ni , ni me laskime ‿et , vanhan rahan mukann ‿et sarat sata tuhatta tarvitti enneŋ ko saatti , saatti rysä kokon ‿että , ja vene niiŋko sanottu on ‿ussema ussema sata tuhatta että , et simmost , iso pääoma tarvitaŋ ku ussema rysäŋki vaa laitta että .
ES: ja ussema venettä myäs tarvita enneŋ ɢo , enneŋ ɢo se oikkeŋ käy etti .
ES: niit ‿o hoita , hoirettavana , niit ‿o hyvi hoirettava jos ne o , jos nee , ajatella et nek kestä vähäki , vähäkim pitkä iä , aikaa että .
ES: paras ‿aika eilä , erelispäivä mä oti , venen ‿ylös nyt korja tervattavaks niŋ ko mek käytän terva sitä vanha ajan terva viäl ‿että .
ES: ja mep pesime , pesimme sen hualelliseste nyy ja sitte , nyt kun tule kuivat lämmiät ‿ilmat ni sit se tervata oikke hyvi sisältä että , ni see taas toivottavaste , ikkä lisä venel , joŋku aikka taas ‿että .
ES: meijäŋki vene o nyt , ens wuan se tule kolmkyment wuatta , tämä iso .
ES: tämä isompi ja kalastusvene ja , siin ‿o monta , monta silakkalasti , silakkakalalasti ollu mutta , on se kestäny ja se viäläkin toivottavaste joŋku aikka kestä että .
ES: sitten om piänempi vene näitä viäl koŋ käyrän tual kuha kuhaverkoil ja , jaa sit tarvita wiäl ‿yks vene kun tänä karjaruaka , ruakkaki hommata vaik se nyt ‿o vähä eri asia mut ‿että ainaki , siinäki yks vene tarvita että .
ES: joo .
ES: mut ‿ei mull ‿ol ‿oikke simmossi et m ‿ossasi niist , niist kertto ne ova nii lapsureaikkassi tommose , sit et mä ä tiä nist oikke .
ES: jaa tääl , täälä ve vel ole , olem mä siitäkim palva , palvam pual o , joo , kyl mä siitäkiŋ kuullu ole mut , niŋɢo sanottu että tämä , tämä o mulle simmost vähä niŋɢo , vaikea kerrottava että , taikk ‿enn ‿osittai , ossak kertoas sitä miten sen , miten se on torelisures ‿että .
ES: mutt ‿asia , asian oleŋ ɢyl kuullu että .
ES: no ei .
ES: ei , ei mää , simmosista ossas sano , mittä et .
ES: kyl mar tääl ‿aikoinas ni niit laulettu on , on niit tanssilauluiki mutta , taitavak kaikki jo , jo jäärä ni niŋɢo sanottuk kaik tämmöset seuratoiminnat ‿on nii , niim piäneksi menny et ‿ei tääl ‿ol mitta ene , monen vuaten oikeastas , oikeastas ene ollut tämmöst niiŋko , omakohtast nua nuartten toiminta että , et ‿et seura seuramiäles ‿että .
ES: joo .
ES: pikkasen , yli kaks ja pual sata .
ES: e en ossas sanoa nyt , tarkalles ‿että .
ES: kesäviaraita onn ‿että tällä kerttaki ni , ni on , on aika paljo enempi asukkaita taas ‿että .
ES: mut sillon t talvisaikaŋ kom me olemme täälä keskenäs ni se on noin , ehkä se om pikkasen ‿yli kaks ja pual sata .
ES: tää o neljäs , neljäs kesä nytte .
ES: palval palvan ‿o mentty ja sinne oŋ ɢai , sinne oŋ ɢai jo mentty , kui pitkälttä se ny sit jo oŋ ko se kirkko siäl ‿on ‿ollu , muista ny täl kertta sanot .
ES: et täsä aik kesäaikaŋki vaan , kesäviarat nyt , ku niit ‿on nii runsaste ni , nek käyvät , käyvät osittain tääl kirkos ‿että , sit kesäl ‿on ‿enempi väkeä mutta talvel ‿on , on heikko mut ‿et , suhtelisest väkiluvu muka ni kyl mar meil viäl , viäl väkiä kirkos , kirkos käy että , kun niim piäni on tämä joukko että .
ES: joo .
ES: joo häŋ käy merim merimaskus hänn ‿asu .
ES: mää oleŋ käynyt tuala salavaisteŋ kyläs , sis haukan talos , piätilän talos , kurjen talos ja , ja kettuman talossa .
ES: käviŋkö mä neljä vuatta , neljä talvi sitä , olik se noiŋ kuukaurem päivät , jo joka talvi ne neljän taiven ‿et ‿tei .
ES: ja siin ‿o sit mun , mun tiatopualen mitä mä oleŋ koulu , saanup paitsi rippikoulu että .
ES: joo kyl se oli mut ‿ei sitä käyttyk ko , vaa nii , see yks kuukaus , kuukaus muistaksen siis neljä viikkoa talvel .
ES: vai oliko se et ny kaksi viikkoa vaa
ES: empäs , sanokka nyt tätä asia .
ES: ompa jäänyp poijes muistist tämäki jo sit .
ES: jooo .
ES: miten meitä ny sit mahtoi olla
ES: noin kymmenkunta , pikkasen ylitte ‿et .
ES: mä , meil ‿oli tommonen nuarra , nuarram pä pätkä mes sanottin tropuk sitä ja , sihem pistetty sorkkapaanu , paanu ympär ja sit jalaŋ kans , sullotti se sinne ei sitä käsi mi jaksanu , miäs painat sitä savesse ja .
ES: mää su sullosi jalkaŋ kans täyrest voimast , voimas sitä sinne , save .
ES: täm ‿ol simmone , simmone lyhywä toimitus mut siin ‿olis voin ‿ehk käyr huanosteŋki et .
ES: no joo talvela on sitte et sit pitäs olla varovaine , siinä oŋ kaikil , kaikil se olis että olla varovaissi että .
ES: ja sittekki voi tulla vahiŋko että , et kyl noi jäät ‿o niim pal petolissi että .
ES: ne tuat paikom paikka , paikkakunnal ja , ja vir virtapaika ja kaik tunte hyvi ni niit saa sittekki , sittekkim pirettävä va varovaisus miäles ‿että .
ES: niin se on nyt se piik piikki mitä me , mes sa nimitetän tääl sanota .
ES: ja on tullu joo et .