Location: Markkova
SS: jok se om pantu pyörimeä
SS: jo .
SS: miehä ole markkova seurakunnasta .
SS: ja sitten sen , se , meill ‿ol siel lähekkäin , kolmekyment kilometrii toine seurakunda .
SS: sit ko ne papit vietii pois , sid meit pandii ne kaks seurakundoa yhtee , ja sitten dulikii järvisaare seurakunda .
SS: nyt lopuks mie ko mäni naimisiiheŋkii ni , se ol sinne lähemmäkskii ni , mie oli sit järvisaare seurakunda .
SS: ja sohvi sihvone .
SS: ja syndynyt , mie ole markkovas syndynyt kymmenääs päevä kesäkuuta .
SS: nyt olkii justii miun syndymäpäevä se olkii tänä päin ‿on torstak , se ol muandai miul syndymäpäivä .
SS: no koha mie sen nyt muistasii .
SS: oŋko se ,.
SS: oŋk se yheksä , yheksäŋkymmend
SS: yheksän se taitoa olla .
SS: neät sannoit jot kaheksaŋkymment vuotta no , eihä se viel ole kaheksaŋkymment vuotta miulla , ko mie vast täytä seitsemäŋkymmentyheksäv vuotta muantain täyti .
SS: no tullooko se sit se , tuhattakaheksattayheksäkymmene , yheksä
SS: onha se miul kirjoitettu .
SS: markkovaŋ kyläs .
SS: se ol oikeen , se ol oikeen iso kylä , oikeeŋ kirkkokylä .
SS: omas kyläs ol oikeen kirkkokii , ja pappi .
SS: meill ‿ol nii hyvä jot meill ‿ei olt lahkoo millaistakkoa siinnä .
SS: ja meill ‿ol niim paljo niit kyllii siel lähel doin doisiaase kaik suomalaisii .
SS: venäläisii ei old .
SS: ne ol hyvin ‿ettääl sid ne venäläiset , kylät .
SS: ja ko mändii kirkkoo ni äitit ko käivät polvilleeseŋ kirkon , lattial , lapset perässä .
SS: ja ko olkii viel ehtolliseŋ gans ko jo tuldii isommaaks , toas vaiŋ käytii polvilloasen äitilöiŋ kans ja sit vast lähettii sinne rippipöyteä , alttarin ‿ettee .
SS: meil , myö elettii , niim pyhheä elämeä jot oikeen ‿on ‿ihme .
SS: myö ko tuldii tänne suomie , nyt , kakskymmentyks vuot takasippäi , poikaiŋ gans tulin , ni ne ihmettelliit ko sanottii jot venäjält tulloo , kansaa tänne ni , mites nämä ovat venäläisii ko nämä puhhuut näi hyväst suomii .
SS: myö puhuttii nii hyväst suomee et ko mänimmö yhestki talost ostamaa , yhestä ,.
SS: nehä on ihmeisseä miks se viel hyvä päivä pittää sannoo ku , voa päivää .
SS: ja ne olliit ihmeisseä jot meit ‿ol kaks sinnä .
SS: yks ‿ol iso meikäläinen .
SS: ja minä oli , minä oli , pienemp .
SS: sit se yks setä katso ja sannoo jot rindamaltak työ tuletta
SS: mie sanoi ja kaks vuotta olimma ihka rindamal , saksalaisiiŋ gansa ja maakuopiissa elimmä .
SS: saksalaisiin niille sairail pit meijäm mieheen tehä , ne , ne ne ne , kuopat sellaset jot sai sinne viijä ne sairoat .
SS: ensimäisiis tappeluis meil ‿ol sata , satakaksi talloo siinnä kylässä ni , se ku , kaks vuorokautta ko kesti se saksalaisiim pommitus ni , kaik talot män , kaik männii , kaik männii .
SS: ja väkkee män niim paljo .
SS: tälläist ‿on se ihmisen , elämä .
SS: sit , meijäŋ gyläst ‿ol kakskymmend , viis kilometrii sinne kelkkolaŋŋylleä sitä sanotti kelkkolaŋkylä .
SS: ja mie sit sinne mänin na ,.
SS: ja miun ‿äitiin ‿ei ois laskennut sinne ko siel ‿ol , puol kylleä venäläisii , ja puol kylleä suomalaisii .
SS: a mie en osand yht sannoa sannoo , venättä .
SS: ni , sit , en mie sin niŋku ois männytkää ko ei ois se sulho ollut niin , kiltti .
SS: mie niit pahhoi poikii en tykänd .
SS: mie , tykkäsii voa kilttilöist .
SS: se ko ol kiltti ni , myö käytii yhtessä , rippikouluskii , häneŋ kansaase .
SS: ko tulimma sield rippikoulust meijän , siel siel kirkos piettii sitä rippikouluu martti jaatinem piti , meil ser rippikoulun .
SS: sit ko kirkor rappasii myöteŋ ko tulemma ni , tytöt ielpäi , a sit pojat jälelpäi .
SS: ja se poika ai kokkaattikkii minnuu kirjal piähän , mikä meinais minnuu morsiaammeks .
SS: ajatella , millasii asioi .
SS: ja siindä yhellaim män , mitäs sid män , kolme vuotta .
SS: se sama tulkii sit , meijä kylleä sii kakskymmendviis kilome ,.
SS: junalha se ajeltii .
SS: voi kui siell ‿ol hauska olla .
SS: no , et ‿ossaa sannoo mitteä .
SS: sanom päiveä , ne ei tie mitteä .
SS: vot , kui vällee se nuor ihmine neät oppii .
SS: a nyt ko oler ruotsis jo kakskymendyks vuotta , ruotsin sannaa en tii mitteä , en yyhtäkää sannaa .
SS: taksa mykkä .
SS: ja kud nat .
SS: no jos mingän sanav viel os , en muista .
SS: juu .
SS: ajatella mite hyväst mie osasin , puhhuu venättä niŋŋo venäläinen .
SS: teälläkii teäll ‿o venäl , puolav venälä .
SS: jos siell ‿ei ois ollut puolav venäläine , ni , siell ‿ois olt hyviv vaikeat olot , ko kaik ‿ovat ruotsalaisii .
SS: mie en yhteä piäse peril mitä hyö miul puhhuut , näyttelemäl vua sii mitä .
SS: a se ko peäs peril , venättä , miuŋ kansaim puhu venättä , ja , heil sit hiä sano , ruotsii , hiä osajaa ruotsii puh .
SS: se oŋ keral niit siirtolaisii .
SS: se on oikeem puolam papirrouva , joutunnut tänne kahel lapseŋ kans .
SS: pojat ‿ovat jo , korkeaskoulussa , ja heä yksinnään näi elleä . .
SS: se ol sit niim mukava ko , siel sai puhhuu venättä .
SS: ja sai kaik asiad nii .
SS: ja siell ‿ol nii hyvä , siellä leirillä ko mere rannal , ajatella mere rannal .
SS: käimmäki uimassa meressä .
SS: sit ko ol se heluntakpäevä kaks päevä pyhheä se ol sellail lomapaikka .
SS: siel ko ol niil ruotsalaisiil tehty niit , mökkiä niim baljo kaik ihka valkioi , kaik ihka valkea .
SS: petäjämetsä katajaŋ kas yhessä kasvaa .
SS: se ko oŋ kaunis paikka ni ei huol syyväkeä ko vast mänet sinne .
SS: se on tästä kaheksaŋkymment kilometrii .
SS: vasta ko mänet sinne ni , ni , se jo syötteä se ja antaakii tervyyttä , se sellain ilmaala , neät se meri .
SS: se ol löyhkeä vaikk ‿oŋ kylmä tuul ni se on terveellistä .
SS: ja sit se petäjämetsä .
SS: hyö kesä , kesäŋkii koko päivät olliitkii siellä metsäs , kävelemäs .
SS: ja miul nyt , mie teäl oleŋ käynyt kolme kertoa teällä leirillä .
SS: minust ‿on nii hyvä jotta .
SS: mitäs viel pitteä kyssyy
SS: juu .
SS: ja sit heil ‿ol sukulaisii siel no kylässä tulliit sukulaisiille ja , sit tultii minnuu pyyttämeä sinne hein sukulaisee .
SS: miun , ristäitil olkii , miun ristäiti olkii heijä sukulaisee .
SS: minnuu ristäiti tul pyytämää sinne jot heil tul vieraat kelkkolaas .
SS: no siel ‿ongii se , tuttava poika , kaupparatti poika .
SS: no hyvähä se o .
SS: ja siel miuŋ kansaim puhu ja .
SS: täm ‿on nyt pantu sitä vart jot sit paremmast kuuluu ko mie puhun .
SS: voi hyvänen ‿aika .
SS: ja sitte heä kysy jotta , miulha olet aina ollut mielessä ko myö käytii rippikoulus muistat si monda vuotta siind ‿on
SS: mie sanoŋ kyl mie muistan jot siind oŋ kolme vuotta , ku heluntakiks myö justii piästii .
SS: mie sanoi a muistat sie ne virret mitä myö lauloimmo siel kuoros
SS: muistanha mie ne virret ni ,.
SS: noo , saisik heä tänne tulla viel
SS: mie sanoin no ehä mie tii , siun asjaisha se on .
SS: jos sie tahot tulla ni kyllähä sie soat mium puolestain tulla , soanha mie siuŋ kanssais puhhuu ko sie , olet jos kiltti a ko olet tuhma , mie tuhmii poikii en taho .
SS: voi hyvänen ‿aika .
SS: se ko tullooki meille niiŋ kerran , ja puhhuu jot mitä hänen oma äiti sano .
SS: mie sanoi jott‿ enhä mie nyt niist viel tiijä mitteä jot oikeeŋkos täs totellisuuves kävvä morsiammeks .
SS: juu juu .
SS: juu juu .
SS: äiti käski kysy .
SS: ko silloi viel niŋko elettii niihe vanhempiiŋ kans neät .
SS: nii .
SS: ei mitteä tehty ilmav vanhemmita .
SS: ei .
SS: mitäs nyt viel pitäs puhhuu
SS: aha .
SS: muistam parraikoaki jot se ol , sellail niŋku , kahel väril paistava , keltanen ja vihreä , kokonaisuuvessaa .
SS: mie sen ‿annoi .
SS: a sit ko meil ‿ol ‿ai jumalampalvelus sinnä kirkossa , kahe viikom piäst , sit hyö tulliitkii sinne , sinne lauvantakiltam meille kysymiä , ja sid mändii sundakoamun , kirkkoo ja siellä meitä kuuloitettiiki jo kirkos .
SS: a nii o , mänimmä kihlal .
SS: ielpäinhä se kihlal pitteä männä sit vast vihiteä .
SS: noo ja sit myö käytii ,.
SS: em myö lauvantakiltan suntakoamun se , mäntii kirkkoo mändii sakarstii .
SS: meitä siel kihlattii , ja pappi soarnatuolil jo ilmoittikkii jot , pariskun ,.
SS: siel ‿ol niin ihmettä sit jot sohvi jo männöö naimisii ja sohvi jo männöö naimisii .
SS: no nii .
SS: ja nii sitä sit mäntii ja tultii sinne kelkkoloa .
SS: voi hyvänen ‿aikain tokkii .
SS: kaik jo on aikannoasen , ja armonsa ei milloiŋkoan .
SS: se käi nii hyväst jotta .
SS: hyö ko tulliit lauvantakiltam meil , sen ristäitiŋ kans ko männiit ieltpäi naiset sinne , heijä serkullee , mis käivätkii .
SS: ristäiti tulloo ja hyö tulloot jälest , äiti ja , sit sen sulhase ristäiti sieltä kotonda , kot , omast kylästä , ja oma äiti kaheŋ kesen , ja ristäiti miun , ristäitiŋ kolmais .
SS: no , tulliit ja , myö sano tullaa tiält ‿oikee vierai kans .
SS: no , ei se viel myöheä olt vast ‿ol yheksän aikaa .
SS: no , onha täs nyt lavvantakiltan aikoa vaikka , rupatella vierai kaaskii .
SS: isä ja äit ottiit vastoa .
SS: no missäs tein tytöt ‿ovat
SS: miul ‿ol viel siso .
SS: se ol vanhemb minnuu .
SS: myö oltii meijän uunim piäl siel kiukoal .
SS: ennempeä mitkä olliit ne , leipäuunit .
SS: taisha siel suomeskii ol , taikka venäjäl , taikka teilkii .
SS: oletko sie suomalaist perruu
SS: ethä sie järvisoarelt ole
SS: hietamääelt .
SS: no , ja myö olemma uunim piäl , kaik .
SS: miun sissoin ja se , miun sissoin ja se risttyt .
SS: no , isä ja äiti käskiit heijät istumaa .
SS: ei olt tuoliloi .
SS: noo myö siel olemma reunas näiŋ katsomma vieroat istuut .
SS: noo myö oltiikkii kauan siel kiukoal .
SS: sit sissoi sannoo jot no lähe pois sit , sielt .
SS: no myö putkahettii viel pois ja , tuldii ja mändii ja tervehittii niit , vieraita .
SS: no meilhä oŋkii , oikeen niŋku , asiakasta meill ‿on .
SS: myö tahommo oikee niŋku asjaa kävvä puhumoa mitäs vanhemmat sannoot
SS: no puhhuit hyö isän ja äitiŋ kans .
SS: tämähä on nuoriin asia .
SS: jos se , mein tytär nyt tahtoo mennä naimisihen ni , meim puolesta saa männä .
SS: no tulkoot sit uuni piält pois .
SS: no ja myö annettii kättä ja , käimmö istumoa ja .
SS: no , ja tul sulhanekkii sit vast .
SS: sit vast tul sulhane ko myö jo olim , uunim peält tulleet pois .
SS: noo sit siiŋ käikii sulhanen ‿istumaa ja terveht no .
SS: joha se ol sit niŋko vähä tuttava .
SS: no a tuttavaha se ol rippikoulusta .
SS: ai ai ai siim mitä .
SS: no , myö ko tahommo käyvä yhtee ni , sit , sissoi sano jot no pitteäk sit pan samovaari kiehumoa
SS: annetaak se tsaijuuki
SS: no annetaa tsaijuu .
SS: meil sanottii tsaiju , meil teeks ‿ei sanottu .
SS: käytii juomaa tsaijuu ja , juotii yhessä tsaju niihe vieraiŋ kans ja , ja lupaututtii toin doiselliese .
SS: ja sitten , ja sitten se tul niin jotta , meil ‿ol ai , yl kahev viikon se jumalapalvelus .
SS: sit ne kuuloitokset meil kolme kertoa pitteä kuuloittoa .
SS: sid niŋko to , kahev viikom peäst toiseŋ kerraŋ kuuloitettoa ja , sit toas kahev viikom peäst kolmanneŋ kerraŋ kuuloitettoa .
SS: se on niŋku , pappiloim puoleld , viikko otettu jotta siihen , siihel lisäks jot eik ‿ole kenen , tultava , mitä sanomoa syrjästä .
SS: no ei siin tullut kukkoa mitteä sanomaa ja .
SS: ja sit tulliitkii ja sit mändiikii vihil ja vihittii ja vooi hyvänen ‿aika käytii vihil .
SS: piettii hiät .
SS: ja ko ol kylmä , helmikuus .
SS: tammikuu helmikuu ensimäiset päivät .
SS: voi voi .
SS: kakskymetviis kilomeetrii , pit kävvä , siihen suaniihen istumoa ja aijoa sinne .
SS: ja myö emmö ennempeä pitäneet pöksylöikeä jalas .
SS: mie sanoin ja oha ne , ompelenhan mie itsellei housut sit siellä .
SS: ehä ilma housuloit ‿ossoa .
SS: ajatella miten teä aika männöö jot silloi miten ol ja nyt mitein ‿on .
SS: nyt kuil laps tulloo sillo jo pannaa housut jalkoa .
SS: ja silloin ‿old .
SS: kyllä mie sit pani siso housut jalkoa , siso housulois mie mäni sit se , kakskymendviis kil ,.
SS: mänhä se sissoiŋkii .
SS: meit ‿ol neljäl hevosel .
SS: voi ku se ol etti ajettava .
SS: kovast aijoit .
SS: mäntii , hiätalloo .
SS: siel jo ol pöyvät kaik katettu siell ‿ol meit , neljäkymment heŋkee ol häis ihmisii .
SS: siel ‿olliit jo isot hiät .
SS: kaik keltost ‿ast ol tullut sukulaisii .
SS: ja sit ku ne venakot ko tulloot katsomoa ja .
SS: a ne venäläiset nyt ko , puol kylleä o venäläisii .
SS: pitteä molotuuaa tulla katsomoa , molotuuoa .
SS: sit ku ne nostiit miun oamusil , ko mie sin , käveliin ni sit tulliit katsomoa .
SS: silloiv viel pantii tähäm piähän sellane , sellanen sellane , kova .
SS: ja sit sem peäl pantii niŋku , myssy .
SS: sitä nimitettiikii , myssy .
SS: taikka oikeestaa sannoo viel sanottii pouvodnikka .
SS: sit siihev viel laitettii , otetti , se voonika ko pantii , kaik pitsiŋ kans ‿ol se reuna .
SS: ja sit viel se miun ‿anoppiin .
SS: se ol nuor ja vello anoppi , miul .
SS: teältpäin otti kaik nämä hiukset pois tänne ja , kaik näim pan ja , tähäl laitto viel sit pandka , siintä silkin ni , si , silkin , päissä viel ‿ol sellaset töppöset .
SS: sit se tul niiŋ kaunis .
SS: ja sitä ko ei ois tahtonnut se miun sulhasein jot äit ois enneä pant ko se jo ol niiv vanhua neät se , niiv vanhoa laijii .
SS: no mie sao antoa nyt tänä päin olla .
SS: miull ‿olkii kaiken ‿aikoa voa nuppu teällä näin ei miul ‿oltkoa miteŋkä muite .
SS: no em mie sitä pitänt kavva ko kaks , kaks vain yhe viikom mie sitä piin ja sit ‿aloiŋkii voa panna nuttur ,.
SS: em mie sitä , ei sitä enempi sit kukkoa pitäntkeä se olkii niŋku viimisii pitämissii .
SS: kolmaistoist vuos , kolmaistoist vuos se ol .
SS: miul ‿on tuossa se , sellaim miuŋ kirjai .
SS: siihen ‿on ‿oikeeŋ kirjutettu .
SS: sissoiŋ ko anto miul sen , sissoim miul ko anto seŋ kirjan , sissoim miul ko anto seŋ kirjan ni , tämäm miul , tämä ol meil voa , yhteinen , ni , täss ‿oŋ kirjotettuki , katso kui hyväst .
SS: toista kuuta .
SS: nii ja siinnä sitä sit lähettii ja , mein ‿omatkii ja kaik oamusil viel kaik oltiikii pövvis , monta pöyteä ja sit , päivälli , aika ko tul syötii viel ja sit hyö läksiit pois .
SS: sit mie jäi sinne .
SS: ja nyt ko ole vanha en ‿opi vaikk ‿ois mikä , tätä ruotsii .
SS: siel kerättii morsiammenrahhoa ja , se , ne miehet , pandii , seula .
SS: ennempeä ku jauhoi ku , jauhoi ku seulotoa ni neät se seula sellai .
SS: se pandii pöyväl ja siihem pantii rahhoi ja .
SS: a sit , ne , naiset kutka olliit niŋku kuaseloiks heit sanottii , sitten , ne panniit , mitä sit kell ‿ol ostettu kaŋkait , ne viskoit siihen , siihen seuloahen .
SS: ni sit tulliit niŋku morsia , lahjaks .
SS: ol yheksä kuasetta .
SS: ei niit paljon ‿ollut .
SS: ko se niin ‿ettee neät pit männä ja kylmä .
SS: oisha niit tult enemmäŋkii ni , kukas niiŋ kylmäl mihim män
SS: yheksäŋ kuasetta voa ol .
SS: no sit ku ne ihmettelliit ku miull ‿ol niin ‿äijä sitä , sitä tavaraa tuotu kotont .
SS: ko miull ‿ol näitä , aluspaitoikii mitä pieteä .
SS: nythä teäll ‿ei pietä enneä paitoi .
SS: miull ‿ol , kolmekymmentkaks paitoa , kolmekymmentkaks paitoa , ja neljä pumpulitäkkii .
SS: ja seitsemän sitä , niit , poste , nuoit , meil sanottii posteljavuatteet .
SS: mihim pannoa olkii .
SS: eihä silloin ‿ollut tälläsii .
SS: meilhä ol , kotoŋkuottu , posteljavuatteet , ja ommeltu , ja sinne pandii olkii ja niihem peälhä muattii .
SS: ei .
SS: juu .
SS: no , ja miul ‿ol niit seitsmän .
SS: ja sit kaikkii kaikkii ko miul ‿ol niim paljo pöytäliinoja niitä , silmäpyyhikkeit ja , ja niitä , astiapyyhikkeit niit ‿ol niim baljon .
SS: ne venakot sit katsoot ja ihmettellööt kuim ‿om paljo .
SS: a mie en tii yhteä .
SS: sit mie kysyi silt , miul ‿ol kolme nattoo siin .
SS: mie kysy noaoltai , mitä neä nyt puhhuut
SS: ni hyö san , hyö osasit näät venättä ko elliit siel .
SS: hyö sannoit jot , sie olet rikas morsia .
SS: ei mitteä olt miul .
SS: eihä silloin ‿olt huonekaluloi .
SS: ei .
SS: ei ei .
SS: äitii lupas ‿andoa lehmä ni mitäs ko siel ‿ol kolme lehmeä ko mie mänin ni , mitäs miul sitä lehmeä pit .
SS: a sit kuiteŋkii , ko mie siihen talloo mänin ni , vaikk ‿ol kolme lehmeä ,.
SS: myö kaik syötii .
SS: a siellä missä talos , mihin , kylleä mie mänin , siellä käikii se , maitomies korjoamas , maijot , kaikild .
SS: ja sit toi viel , sellasiis korkeis astiois sitä siemevvoita .
SS: tiijät sie mitä o siemevvoi
SS: ja sitä mein talos sit ‿ol niim paljo ja niir runsaast .
SS: ja mein daloss ‿ei yhteä .
SS: sit miul se ko ol kipiä kohta jot , mitempäs mie tuohon nyt taivun
SS: ai ai .
SS: siemevvoita ja sit sitä seltii , mitä mie eŋ gonsaa suussai pitän .
SS: sit siiŋ go on sipulii ja , siemevvois kaik , uivat ne seltipalat ni ,.
SS: ai jai ko se ol vaikea taipuu sellasiihe .
SS: emäntä sit ‿on äkäne , se anoppi .
SS: sit se on niin äkäneŋ ko mie en syö .
SS: mie sano sie nyt ole hod kuin äkäne ni ko meill ‿ei syöty ni mie en syö .
SS: tsaijuu join em mie kohvii e ,.
SS: mie oongii koko aja sellai jotta mie ej juo oikeeŋ kohvii .
SS: ja nyt erittäiŋŋii ko miul ‿on ne sappikivet tiällä ko ole .
SS: ni , lääkäri o sanontkii jot , pitteä voa juuva , sellai et mitä lipo tsahtii taikka ihka paljast vettä .
SS: heä ei tahtond männä .
SS: heä ei tahtod männä hänem mieheeseŋ go , ol siel sota , sovassakki oikeen ‿ol .
SS: se ol vähä sairaaloine ni se niŋku heitti , jot , ko peäsöö terveeks , sit vast kävvyy ja , männööt yhtee .
SS: se ol silloin , neät , miuŋkii miehein , siihen sottoa joutu se mikä ol ensimäine moailmasota .
SS: heä ol siel ja neljä vuotta .
SS: oi oi oi , oi oi oi oi oi .
SS: ja , ja teä on niin suurta jumalan armoa ku , jumala hoitoa ne asiat .
SS: ku mie en yhtäkää päiviä elä ilma jumalata .
SS: sitt ‿ei mikkeä tule sellain .
SS: a jos ko tulloo ni se on sit jumalan tahtosta .
SS: ja mie nyt koko ikkäin eläŋkii jumalaŋ gans .
SS: toiset kaik ovat toisis paikoil .
SS: hyö elleät tuolla ,.
SS: mie siul laittasiin sinne ko sie , osajaisit männä sinne .
SS: en ossaa siul puhhuu .
SS: vanhemp tyt ,.
SS: mie täytin nyt , maantakin , kahekskymmet vuotta ja sit se miuv vanhemp , poikain tytär täytteä kakskymetyks vuotta nyt , suntakin , ens suntain .
SS: ja mie ne kaik hoisin .
SS: vasta mie täs nyt ‿elä seitsemä vuotta .
SS: mie olin nii väsynnyt niiheŋ kolmen tytöŋ gans jotta .
SS: teäll ‿ootkii ko taivoas .
SS: tälläses ‿asunnos oot täällä yksinnäis .
SS: kyll ‿on hyvä .
SS: ajatella millane oŋ kuniŋkas voa ruotsissa , mite syötteä näit vieroamoakkosii .
SS: näit teäl ‿on niim paljo jot , ai jai kuin om paljo .
SS: ja sellain arvo sitt ‿on sil ruotsalaisel sekä meil .
SS: mie ko olin nyt siel , leirilkii ni , siell ‿on , kakskymentkuus or ‿ruotsalaist ja sit ‿on , puolalaisii kaks ja mie kolmais .
SS: ni voa mie en ossoa puhhuu .
SS: a ko siel syöteteä hyväst .
SS: viis kertoa pövvän dakam pitteä olla .
SS: ei huol mitteä tehä .
SS: pöytä katettu , kello soip niin soip kello jot no , syömeä syömeä juomoa juomoa .
SS: pöytä oŋ katettu ei muuta ko ota voa ja syö .
SS: sid mie ku , en ossoa neät puhhuu , mie sanon takse mykkä .
SS: mie että , kaik tähän asten ,.
SS: sit kaik naurattaa ko mie näytäj jot mie tähän ast että ,.
SS: olk se , olk se , hyyveä
SS: mie sano mykkä hyyveä .
SS: niiŋko täytyy olla hupsuŋkii heiŋ kansaasen nii , ko et ossoa puhhuu .
SS: voi voi .
SS: sitteŋ ku , siellä leirillä viimist oamuu , sundakoamu se o , moandakoamu .
SS: kuus tundii uamuu mie ole syndynnyt , kymmenäis päivä , kesäkuuta .
SS: mie ko mänen , yheksän ‿aikam meil ‿ol se uamukahvi ja uamupuuro .
SS: uot sie sitä kuullut , ruotsil lauluu
SS: hyö lauloat uot sie kuult , et
SS: oot .
SS: se laulo , hyvänen ‿aika tokkii .
SS: miehä tulen ja , no pitteäk miuŋkii tähä seisattuu .
SS: pöyväl luo seisatuin .
SS: lauloit lauloit .
SS: ei se pitkä ollut .
SS: ja sit alkoit huutoa uraa , kolme kertoa uraa .
SS: sit ‿oisiit viel tulleet nostamaa minnuu .
SS: mie panin , ei ei ei , ei ei ei e .
SS: sitte , emän , meit , ois viety viel varperkiikii sielt ostamoa , jotakii .
SS: ja nyt ‿ei viety ko ei saatu autoo .
SS: mein täyty olla siel .
SS: se o sellaim metsänem paikka ni siell ‿ei ole kauppoi mist mitteä ostoa .
SS: emännöitsijä sano , tul miul luoksein haali kaik näin ja , rakastel minnuu ja , puhu puhu puhu , ehä ne mitteä tiijä .
SS: ja sit tul se puolalaine .
SS: ei , no nii , kateriina tul , ja sano jotta heä sannoo siul jotta sano sie nyt miul jotta , mitä sie tahot jot sielt tuuva et hyö ko männööt sinne varperkiihen ni , hiä sielt siul laittoa , oikee syndymäpäevälahjat .
SS: kiitos kiitos sano hänel jot miull ‿ei huol mitteä ko mie olen näiv vanha .
SS: nyt mie uottelem mitä hiä nyt sielt toi .
SS: tälläist hyyvyyttä teäll ‿on .
SS: ja ko meit teäl om paljo ja meil ko on hyvä pappi .
SS: joka toine suntak ko pitteä meil , palveluksen tuolla .
SS: ja sit ‿on ‿ompelus ,.
SS: mie käy ruotsalaisiiŋ kans ompeluseuras täss ‿alloalla , on iso huone .
SS: sellasii mie teiŋ kaikil meil lapsil ja , vierail ja kaikil siel , ruotsalaisiin ompeluseuras .
SS: a siellä , meikäläisiin ompeluseuras siim pappilassa , siel myö vua , istumma ja laulamma ja pappi lukkoo .
SS: ja kahvii juuvoa , ja piirakkoa , syyveä .
SS: piirakkoa jokahine paistoa , kenev vuoro om pitteä .
SS: hyvä , niin on hyvä teäl ruotsis jot ‿et usokkoa .
SS: ai jai kuin on hyvä muistoa parraikoakii teä jouluaika .
SS: moalla myö elettii .
SS: ja sithä saiha siihen aikoa ostoa .
SS: kyllä se ol aika sellaiŋkii jotta , ei suant ostoa .
SS: paistettii piirakkoa , riisipiirakkoa , munniiŋ gans .
SS: ja pulloa ja , sylttyy tehtii .
SS: syömisii lusikal syyvä , soppoa , kons hernesoppoa kons millastakkii soppoa , pyhinnä .
SS: ja kotonna , sit myö keitettii viel makiaa oltta .
SS: se ol niim makia se ei olt juovuttavaa .
SS: se ol makiaa oltta .
SS: sie et uso et kaik huulet tarttuut kii .
SS: mie jo teälkii sanoin näil meim mummoloil jotta , pitäs koitella käy keittemeä teälkii sit ‿oltta ko se on nii hyyveä .
SS: saiha siint tehhä sitä , juovuttavvaaki oltta ,.
SS: pan enemmä sokerii , sokerii ja hiivoa ni , ja sit sellasii astioit missä sit niŋku , käyvyy ja oŋ kauvempoa .
SS: ne ehä myö tehneet ko myö emmö sitä juonneet myö voa teimmä , jot mik ‿om makia juuvva , syyves ja kuka tulloo ni soap ‿antoa .
SS: sehä pitteä olla , niitä maltasi , koton tehty .
SS: niithä tehheä näistä , näistä , rukkeist ja , siel , koton .
SS: niit iätetteä ielpäin , pannaa säkkiihen , niitä rukkeita .
SS: kastelloa heijät ja , pannaa viel , kiukoan arinal , jot hyö siel , itäsiit , jott ‿oisiit hyväst itänniet kaik .
SS: ja sit ne kuivatoa siel .
SS: kui , otetoa pois sielt säkistä ja sit pannoa , pannoa niillä , pellilöil , jot soap panna sinne vennäin uunii sinne , kuivumoa .
SS: ne kuivatoa siellä ja , ja sit viijeä ja jauhetoa .
SS: meilhä ol ne käsimyllytkii .
SS: ja siehä niist ‿et tiijä .
SS: monta vuotta siul on
SS: neljä .
SS: sitten , käsimyllyl jauhettii ja , jauhot tulliit .
SS: sit , issoo , tsukuniikkohem pantii , uhvatal , lykättii u ,.
SS: uhvatal lykättii sinne uunim peräl , kaks ,.
SS: no kuim paljo nyt , kuka tek ni ,.
SS: meill ‿ain ol kahes , tsukunikas , pantu niitä jauhoja ja sit lykätty sinne , uunii , sinne kiukoahe .
SS: meillä kiukoaks sanottii .
SS: juu .
SS: ja ne sit siel olliit .
SS: ja sitten otetti pois , sellai , pyttylöi on .
SS: pantii , ruisolkii otettii kopraline , ja köytettii teält peäst kii .
SS: ja pandii sit se , se leviämp puol ne , olet siihem pytym bohjalle , ja sit otettii sieltä se , ne , sieltä , kiukoasta pois ne , patat , uhvataŋ kans .
SS: meil sanottii uhvatta .
SS: uhvatta on suur ja uhvatta ol pien , pienii pattoi varteŋkii juu .
SS: siinn ‿ol hella meil jot myö saimma niil samoil patoil , keitteä sitä vettä ja siihem pan .
SS: siin ‿ol reikä ja tappi .
SS: sit se , otettii sind , tapi , tappi avattii auk ja , sielt alko , tippuu sit vettä .
SS: sit se olkii jo sitä oltta .
SS: vaikka kell ‿ol kipiä vatsakii , ni se kaik parans seŋ kipiä vatsaŋkii .
SS: se neät ei juovuttannut se , se ol terveellist .
SS: voi ko siind tykkäsiit mustalaisetkii .
SS: meil ‿ol mustalaisiiki .
SS: nekkii käivät meil .
SS: no oŋko sil tätillä tuas sitä oltta ku nyt om pyhäaika ollut
SS: sit pannoa viel , keiteteä vettä ja pannaa peäl ni sit se tulloo niiŋku tuarii vua sellai kuiteki , ko oŋ kuuma aika ni sitähä soapkii juuva .
SS: sehä o sellast niŋku mitä tuolta kaupast tuuvoa .
SS: noo , mustalainekii joi tuorii .
SS: ei tullut kons ‿ol , hyyveä .
SS: tälläist on elämine .
SS: ai ai kuin o hyvä elleä moailmas .
SS: ja sit viel ko jumala pitteä tervien .
SS: teähä oŋ kaikkiist suurta jumalan armoa ko ihmine on terveen .
SS: omil voimin ihmine ei vois , yht harppoost harpata .
SS: mie poikai lapsilkii ku opeti , nämä puustoavet .
SS: meil sanottii puustoavet a teil sanotoa , most sieki sanot puustoave , kirjaimet .
SS: opeti lukemoa , yhel sanal sannoo .
SS: käivät kaik pyhäkoulus ja tiäll ‿on näilkii pyhäkoulu , suomalainen .
SS: kaik juhlaläksyt kaik opittii , joululaulut kaik , joulukuusel laulettii kaik siel rukoushuoneel ja .
SS: meil lapset osasit kaik ja viel ne ossaavat parraikoaki puhhuu suomee ja ruotsii suomee ja ruotsii .
SS: ja tiijät sie nyt mitä
SS: nyt , seitsemäis päivä heinäkuuta , mie vanhempam poikain tytöŋ gans , ajan nyt sinne , ommoa paikkoa sinne venäjälle , ja lentoteitse .
SS: jo o viisumitkii käsissä .
SS: sellane poika miull ‿ol jot , minnuu ei laskent kertoakoa .
SS: ku mie oliv vähä sairas ni siin , laivas aijoa ni se ov vaivaloist kävvä siellä venäjällä .
SS: heä minnuu ei laskend .
SS: ja nyd meinais sellain jot tämä , lendoteitse , nyt äitil ko o vähäm paremb ni nyt lentoteitse mie vien tämän äitin sinne venäjäl .
SS: ja niin se nyt tekkii .
SS: ja se , venäjä lippu , lentoteitse , maksoa voa ykstuhatta ruunuu .
SS: minust tuhatta ruunuu ja sit siint päivikist .
SS: se om meim päivikki , poikaiv vanhemp tyttö .
SS: no , ja myö nyt ka , heä meijät viep nyt , seitsemäis päevä , heinäkuuta , heä viep meijät .
SS: ajetoa sii jötteporrii .
SS: tiijäthä sie miss ‿oj jöttepoor .
SS: ja siell ‿on , oŋk siit vähäm matkaa sit viel se lentoteitse mihi , mihi se , miss ‿ovat ne lentokonneet , heä viep sinne .
SS: pannoo meijät sil lendokonniihe , ja , itse lähtöö pois .
SS: ja kaik koko perriineen tulloot meijä jälest ja se sinne venäjälle .
SS: ja nyt ko sield ko tulloo eileŋ kirjoi , neljä kirjoa tul sieltä .
SS: miun sissoin ‿elleä narvassa .
SS: oot sie sellasii sannoi kuult , petros
SS: no .
SS: nyt ko tulloo joka paikast kirjoi .
SS: ja ku mie ku luven .
SS: oatteleha , kakskymentviis vuotta myö emmä nähneet sohvitättii ja ristäitii .
SS: ja nyt myö neämmä , ristäitin , ja sohvitätin , ja lutvim perheeŋ kaik .
SS: eiks teä ole suurta jumalan ihmettä
SS: älä nyt itke .
SS: mie kirttaiski itken , ni älä sie itke , ko käyt lukemoa tätä kirjoa .
SS: ja mie ku , lue sitä kirjaa , se ol , se oŋkii moanta , mie ko tuliŋ kottii ni , se ol tiistakoamun .
SS: moantaki mie tuli kottii .
SS: ol tuos paljoŋ kirjoi .
SS: no , mie ko luven , käiŋkii säŋkyy , ko niit ‿on niim pal .
SS: ja mie itken tuos ja luven niitä kirjoi .
SS: mitä sie itket
SS: mie sanoi luveha nyt ne kirjat .
SS: ko hyö sielt kirjottoat ja jo itkööt ni kuim bal mie en ‿itke teäl ko mie luven , vaikka heä kielteä itkemääst et älä itke .
SS: ei pie itkee äiti .
SS: älä itke .
SS: työ jouvuttakkii ennem meitä ko työ , ku tiält käyttä , puol kaheksan , siel lentokonneehen , ni työ oletta jo puol kymmenän sielä leeniŋkraatissa , ja teit viijeä sellasii hotelii jotta , parempoa hotelii ko kukkoa toiset .
SS: mie sanoin no kiitos kiitos , enhä mie sit itke mie läheŋkii .
SS: ja nyt tul tyttö se , vanhemp tytär , käyvyy , oŋ käynnyt sitä tiakonissakouluu .
SS: eilen tul yheksän aikan , sielt sairaalast , sanomoa miul jot , en suŋkoa mänis tähän tälläsee kuumuuvie ku , kerta mie siel , ole suanut jo sitä , kuumetta niin jot mustannoa oleŋkii , ni hä sano tästkii voip tulla mitä niŋku et pahempoa siul .
SS: ni , oikeen dulin sanomoa peätä kauta sield , jalkasi heä tul .
SS: se ei ole täst että oŋk sin nyt kolme kilometrii ni , heä tul jalkasi .
SS: mie sanoin em mie sit tänä päil lähekeä .
SS: mie ooŋkii tänä päin täs näi .
SS: se on jo käynnyt , seŋ koulun .
SS: oikeen sai pienen aan , ja kaikest hyvä , hyväst , hyvät totistukset .
SS: ni heit neät nyt pieteä paikast paikka kons , mihim pitteä , laittoa ni hyö , heit sinne laitetoa ei ain yhes paikkoa soa olla .
SS: jot sit niiŋ kiltti se tyttö on .
SS: ja sit , eileŋ ko lähtöö pois ni hyyveä yötä .
SS: mie sanoin no jeessus myötä siuŋ gansa , mäne hiljakkaisee .
SS: onha siul vartija ai siu rinnallai .
SS: ethä sie mihiŋkeä hukkaa jouva , vaik jalkasiŋ kävele .
SS: ja ko siel päivän ‿on tuva sisäs ni , ni tahotta sit vähäsen niiku , tulla , ilmaaki suamoa .
SS: yhten iltan tul , jo ol ykstoist tuntii .
SS: mie sanoi näim myöheä tulet yksinnäi .
SS: voipha se paha ihmine sattuu tiel jotta , koatoa siun ja tekköö siul hod mitä .
SS: ja siel eilen , tänä päi sano yks setä kuol .
SS: oi ko siel tänä päin ol miul paljon työtä .
SS: niim paljo pistoksii pit tehä ja , ja lääkkeet laittoa uamuks ku uamul pitteä , viis tuntii jo lähtee kotont jot kuus tuntii olla siel jot sairail luon .
SS: kyl se o raskas se , se diakonissatyö .
SS: ja hiä tahto sinne .
SS: sit se on niiŋ kaunista ko tulloo , se tiakonissapuku päällä , illal ko tul tähä .
SS: mie sanoin no mäne sit voa rauhas , taivaan isäŋ kans .
SS: heä hoitoa asiatkii .
SS: ku ei huol aattella asioikoa hoitoa , heitteä vua .
SS: eiks tämä ole viel suurempoa
SS: myö itse emmä tiijä emmäkä ossoa rukoilla hod ossoamma .
SS: mie sanoin eikä se ketteä vahiŋkoita vaik kuka elleä jumalaŋ gansa .
SS: ilma jumalata teäl moailmas soap ‿elleä , no kuolla ei soa ilma jumalata .
SS: vaikia oŋ kuolla .
SS: vai mitä sie uottelet
SS: nyt se loppu .
SS: oi markkova kyläs .
SS: miehä oli silloin sellaiv viel niiku toisetkii .
SS: em mie nyt niiŋ kovast tantsit a vähäsen tanssittii niin .
SS: ko ol piäsiäine sid mäntii ,.
SS: myö mäntii kuominal missä , missä on se riihi mis puijoa niäs niitä viljoi .
SS: myö mäntii kuominal visattii nuora sinne orrem piäl ja tehtii liekku ja sit käytii liekkumoa ja , pitkä lauta pantii siihen ja , istuttii siin ja pojat käivät kahe puole , pöŋkäämeä , liekuttammoa meit .
SS: sit myö ku lauloimmo .
SS: mites ne virret ‿ovat
SS: niit virsii enneä ei taho muistoa mitä virsii ne olliit .
SS: olliit paljo niit virsii .
SS: nii ja sit mie , meitäh ‿ol paljo siellä , kutka sit sitä haitarii soittiit ja tanssittii siellä ja .
SS: kaksi poikoa ja , kaksi tyttöö , neljäŋ kesev voa .
SS: ei meil muuta olt tanssiloi .
SS: ei .
SS: juu juhannusoattom poltettii kokko .
SS: ja juhannusoatton jo , meil siivotti joka paikka ko meilkii ko ol iso piha iso kartano .
SS: sit ko ol iso piha , ja sit se ko ol puhastettu niim puhtoaks jot , m , niŋko tuval lattia .
SS: ei siel mitteä sen en , ei siell ‿ei tanssittu ei .
SS: siell ‿ei tanssittu ei muuta ko voa , katsottii sitä ku , se niiŋ kauniist palo .
SS: se ol , se ol juhanusoattonna , se ol niiŋ kaunista .
SS: se o sit niin , niŋku juhlallist .
SS: nii ei siel , ei mitteä huonoi muistiloi miul ‿ole sielt , omalta maalta .
SS: ol niit taikoi ni eihä niit , jokahine välittännyt niist taikoist .
SS: tekkiithä ne nyt niit taikoi ni mie niist ‿em muista mitteä mitä ne olliit ku , itskohtaisest mie niist ‿en niiŋ ku , välittännyt .
SS: tekkiithä ne siel monet .
SS: mie en tii mitä ne taikat ol .
SS: mie nyt ku kuundelen , tässä ratiossa , suomes ko puhutoa nyt näist taikoist ni , nytte niŋku juohtuttaa miel ‿ot katsaa , viel ain , puhutoa suomeskii niistä taikoista .
SS: en en pysty mitteä taikoista .
SS: vähäse muistaj jotta , pantiiks vettä lassii vai mitä ja sit sinne katsottii vai mitä en tiijä yhteä mite se on , eŋ käy puhumaakoa ko en muista .
SS: no sitt ‿ol helluntak .
SS: nyt mikä ol nyt teällä hellun .
SS: mie oli justii siellä leirillä .
SS: mark , nii hyvä meilhä ol jumalampalvelus ja .
SS: kaik käytii yhtes kirkos .
SS: ja vierailemas ni si sit toisel , toisilloase .
SS: vaik ‿olliit nyt viis ki , kuus kilometri ja kymmenäŋŋii kilometrii ni , kaik mäntii jalal .
SS: ko ol , ko on se järvisoareŋki kirkko meilt , sinn ‿oŋ kolmekyment kilometrii , ni , sit juakoppin on se , järvisoareŋ kirkko , vihitty .
SS: sit sitä juhliit ai jaakoppin .
SS: neät se kons syksyl se , on se jaakopimpäevä kons , jaakoppi meil ‿ai sanottii viskajjoa kylmäŋ kive vettee ni sitt ‿ettö soa enneä uija .
SS: no ja sit eläjätkii meild aim männiit pois .
SS: ni myö mänimmä jalkasi sinne , järvisoareŋ kirkkoo , seŋ kolmekyment kilometrii .
SS: juu .
SS: markkova , markkovam pyhä olkii voa se juhanus .
SS: ja se heluntak , ne , ne piettii molluot siellä ku ne olliit niil lähekkäin ja .
SS: sit niitä juhlittii .
SS: ja ku se o kakspäiväne juhla ni , lähel ku ol , kyllii ni , kaik ‿ain dulliit kirkkoo .
SS: ei konsaa ollut tyhjä kirkko .
SS: mänin ensimäiseŋ kerra siŋ kirkkoo ni siel oŋ kolme heŋkee kirkossa .
SS: mie ko aattelen no , neä nyt kaik tyytyyt siiher ratjoohen jot ratjoost neät kuuluu .
SS: tännekii kuuluu ratjoost hyvä , si , suomeŋki , jumalampalvelus .
SS: mie oli siel niin ihmeessäi .
SS: no kuiteŋkii .
SS: mie katson tätä suomie .
SS: teä nyt männö amerikkalaist laijjii .
SS: ni , ei tämä , enneä ole hyvä .
SS: tämä ei , ei kelpoa mihiŋkeä .
SS: en taho kuunnella ku , haitaril soitetoa .
SS: ei .
SS: pyhheä viisii pitteä olla voa urku .
SS: urku kuuluu siihen asioa voa , ei haitar .
SS: teä männöö , ko hyö laulaatki ni sem bittääkii tanssii .
SS: neät sanotaakii jot hyö tanssiit kirkoskii , ne amerikkalaiset .
SS: oot sie sitä kuullut
SS: ja sitä nyt teä nuoriso tahtoo .
SS: kyllä se o raskas asia .
SS: nii .
SS: juu ja sit meill ‿ol niin hyvä pappi jotta , jotta .
SS: kuolemahheen asti se ol .
SS: sit viel ‿ol suomest viel se on , rauhan ‿aikaŋ kos myö elettii suomes .
SS: jaatine , matti jaatineŋ kuol .
SS: sit viel suomest laitettii meil pärnänen , etvard pärnänem pappi , ja se kuol .
SS: ja sitte , limperk , oskar limperk .
SS: kaik kolme pappii kuoliit meil .
SS: ja sit tulkii tämä hävitös , jot nyt pitteä papit korjata pois .
SS: sit viel tuarastinnaa sii järvisoarem puolel , sinne jäi , viel siel ol , se ol käynyt ja papiŋ koulun ni .
SS: sitä ei olt laitettu mihiŋkeä .
SS: sit se meil , monta kertoa käi siel , siellä siellä järvisoareŋ kirkos , soarnoamas .
SS: i se laitettii .
SS: kaik vietii pois .
SS: oi oi kuin ol iso kirkko .
SS: se ol metsän sisäs se järvisoareŋ kirkko .
SS: noo , kyllä sinneki mahto .
SS: onha se , onha teäl kuvakii , täl rantasel .
SS: ni , et sie rantasel ole käynnyt , et
SS: eik se ole yhteä tuttava teil
SS: kons työ oletta tulleet tänne
SS: ni ni ni .
SS: kyllä se ol kaunist .
SS: eihä niit kirkkoloi nyt enneä ole .
SS: meiŋ kyläskii siel markkovas ne ei siel kukk ‿ole elämäs .
SS: ne oŋ kaik palanneet .
SS: meil ko olkii .
SS: meil voa ei ollut niitä , järvet olliit niŋku , metsäss ‿etemmäl ja juoet .
SS: ni , meill ‿ol siel kelkkulas .
SS: markkovas viel ‿ei olt nii hyvät metsät .
SS: no ol metsät ni ne ol etemmäl a täs , kyläs mis mie olin naimisiis ni , täs ‿ol niil lähel petäjämetsä jotta .
SS: teäl käivät nämä taat , nämä , meil sanottii taatsnikot .
SS: sieltä leeniŋkraatist tulliit isom perheeŋ gans ja , olliit meil seŋ kesäajan ne kaks kuukautta .
SS: ja ne olliit niiŋ kiltit jot .
SS: ko hyö soavat koton laittoa oamusil , juomisen ja syömisen ja sit , ratjot ottaat keralleen ja männööt sinne metseä .
SS: siel petäjämetsäs sit ovat koko päiväŋ go on näi hyvä päivä .
SS: no , sehä se heil kelpajoa .
SS: kaks vanhoa sisäryst ko ol , ne olliid niitä , tiakonissoi siellä sairaalassa leeniŋkraatissa , ni ne joka vuos ku , ovat siel ne , kaks ja kolme , kuukautta ni , ne sannoit jot , hyö ko männööt sinne , sairoaloa , töiteän tekemeä ni , hyö ovat niŋku viistoistvuotiset .
SS: hyö osajaat niin itseese hoitoa sit sinnä , ajassa , jot , sit se oŋkii niiŋku niim bitteä olla .
SS: kaks ämbärillist , iltasil hyö tuovat vettä .
SS: pannoot siihen eteisiehe , verhon takkoa .
SS: sit ‿yhen ‿ämbärillisen , vettä , ottoat sinne toisee kohtoa sin , mihin , mis soap valella .
SS: sil pesseevät kaik , uamusil , ja , ja vallaivat .
SS: ja sit toas iltasil sil toisel viel .
SS: ko meill ‿ei ole jokkee eikä , eikä , järvie siil lähel ni hein täyty niin tehä .
SS: ei se nyt niiŋ kylmä ollut niŋko talvel .
SS: no ol se niiŋku kesäves .
SS: ja se , sit hyö sannoit jotta kui se heil tekköö hyyveä .
SS: ja sit ku lepäjäät kauva siellä metsässä .
SS: syövät siel metsäs , petäjämetsäs .
SS: vievät syömisii keral siel syövät .
SS: se oŋkii jo , terveellist .
SS: ei mitteä lääkkeit konsoa ole viel juonniet .
SS: ajattele vua sie se , miten on tämä asia täs elämise hoitamises .
SS: jokahine , kuka osajaa voa itseese hoitoa , ni kyllä se voa on hyväl puolel kyllä sen , ei huol niim baljo niit taplettii , juuva tuonne , tuonne tuonne , sisseä , niiŋŋu juovat .
SS: se on ihmises .
SS: myö ko tuli ,.
SS: myö ko tulimma sinne suomie , viel neät sota ol .
SS: ja , sitten , myö ko mänimmä niit kalloi ostama , se jäikii miult silloi puhumata .
SS: myö ko mänimmä kaheŋ kesen niit kalloi otta , ostamoa sieltä putikost , sitä sanottii putikko .
SS: siel ‿ol kalakauppa .
SS: myö mänimmä , jot ostammo sielt pienem pytym mist käymmä leipeä paistamoa ja pullaa ja ko annetoa meil , jauhoi .
SS: myö olimma siel , siel sellasiis talolois miss ‿olliit , miss ‿on tarvis työläisii , moajussiloil .
SS: no , ja sitte myö katsommo niit pyttylöi .
SS: no otat sie mari teäm pytyn
SS: antakaa miul tuo pienemp viel .
SS: mie otam pienemmäm pyty , mie puhun niillä , sil setäl mikä on se kauppasetä .
SS: ja ne ain katsoot ja ihmettellööt jot mite keskeneäm puhhuut , hyväst suomee eivätkä puhu venättä .
SS: sit sannoit meil jotta puhukaiha työ oikee venättä ossaattokos työ
SS: a mie sit sanoiŋkii venättä .
SS: vot , katso nyt .
SS: ja mie sanoi ,.
SS: ihmeisseän olliid ne kaks herroa .
SS: yks tais ollakii pappi vissiikii .
SS: ja mie niim puhuin .
SS: ja hiä sano et , katso tuota nuo , katso tuota pienempeä , yks sannoo .
SS: teä o lävitsnäkyvä .
SS: ja sovast tulloot ja sannoot jot kaks vuotta myö olimma saksalaisiiŋ gans , sovas moakuopis .
SS: pesimmä niit , saksalaisii sotilai verisii vuatteit sinnä , maalla , lauvam päällä ja , hyö antoit meil syyvä .
SS: mie saoin ja se oŋkii ihmettä .
SS: juuu .
SS: jumalambelos ko eleteä ni ole sie vaikka missä ni se on ain , sielu terve ja ruumis ja ruumis ja terve .
SS: ne ku ovat yhes sitt ‿o hyvä .
SS: mie saoin a , a mitäs teil pitäs puhhuu , mist ‿asiast , sanokaiha työ
SS: no , heä sannoo suomee jotta , monta vuotta , ne saksalaiset olliit teil siel .
SS: mie sanoi dvaa koota , kirjotiv viel jot dvaa koota , näin .
SS: osajaa puhhuu .
SS: mie sanoin , a tämä täti viel osajaa paremmaast puhu ku , hänell ‿o hampaat suus .
SS: ja mie vot nämä opi siellä kelkkulas puhumaa ko , mie mäni sin naimisiin .
SS: mie ko olin omas kyläs ni mie en osant , yht sannoa sannoo .
SS: en osant sannoo spokkooni notskoa .
SS: ja nyt mie ku olen teäl ruotsis , mie , em mitteä voi puhhuu , ruotsii .
SS: vot mite se aika , vot mitä on nuor .
SS: miten se matimaatikka roatoa viel viel nuoremma a nyt vanhan enneä matemaatikkapiäks ‿ei ole .
SS: on se , on se naurettava ja on se , ihmeteltäväkkii asia .
SS: juuu .
SS: suomalaisil , herroil ‿ol ihmeteltävä , siel putikkikaupas .
SS: tulloot oatteleha venäjämmoald meil , myö aateltii jot , kaikha hyö puhhuutkii venättä .
SS: mie sano meil suomalaisetkii , meil siel ne venäläisetkii nekkii puhhuit suomie .
SS: mie keittäsin teil kahvii .
SS: mitäs nyt kävveä
SS: miul nyt ei oo ientä parraikoa .
SS: omal maal ,.
SS: vaik hiljoakii nii ei voa , ei kovast , se mie eŋ kovast en soa lauloa .
SS: miul ko on asma ni se toiseŋ kerran o hyväs kunnos , toiseŋ kerran om pahas ku , nyt ‿om pahas kunnos .
SS: viel täss ‿on .
SS: läsnä on läsnä on loppuu taistojen tie .
SS: mä kuulen laulun kaukaisen kuniŋkas saapuu jo , mitä ei silmä nähnyt voi ei korva kuullutkaan , on siellä paikka ihana miul isäŋ kotonna , on siellä paikka ihana miul isäŋ kotonna .
SS: missä om paljon ymmärrystä ja viisautta , siellä om myös paljon tyytymättömyyttä .
SS: luther kirjottaa näin .
SS: äitisi näin näitä rakastaa lukkee .
SS: mie teän niŋko pojal ,.
SS: nuo toist lasit .
SS: siin ovatkii .
SS: ne putosiit lattial ja kaik rikkohussiit a lutvi niit nyt laitto ja ,.
SS: mium poikain nimi ol lutvi .
SS: äitisi muisteloo näit tälläsii lukemissii .
SS: teäm mie niŋku pojalleiŋ kirjoti , tyttölöil .
SS: nii no sitähä laulettii meill ‿ain .
SS: sehä ol lapsuuvest ast jo kuultu ku , käytii kuundelemas kons toiset , suuremmat lauloit ja opimmaha , olha se meil , tätä ov viel enne pitemmät .
SS: monta värssyy viel o jäänt pois .
SS: ni tämähä miul ‿ol kirjotettu jo aikaa mie monil sit viel kirjotin kutka meikäläiset enneä eivät muista .
SS: ja kyllä myö toisinnoa hänt lauloimmokkii kons olem näin , neä , mummot ‿yhessä .
SS: se on niit , niŋku , muistivärssylöi .
SS: i , ihav vanhoist ajoist
SS: myöhä ko moalla ko elettii ni meillähä ol , meillähä ol ne maatyöt .
SS: myöhä kevväillä istutettii kaik istotokset ja kylvettii kaik kylvökset , ja niitettii , sirppilöiŋ kans kaik .
SS: ja meil , viel , kysy se männevvuotine , mite sitä teijä niittyy sanottii missä teill ‿ol se sarrai , mihin työ heinii korjasitta
SS: mie sano se sanottii jot se o pettäikönniitty .
SS: oliko siel sit niit petäjii
SS: mie sanoin ei yhtäkeä , ei yhtääkä pettäikön , petäjeä ollut , mutta se ol lähellä ni sitä , niitä , petäjii ja sitä metseä .
SS: sitä vart sitä kutsuttii .
SS: siell ‿ol sarrai mihin sit , niitylt ko leikattii heinä ja kuivattii , sit kannettii se sarraihe .
SS: kekkoohenha se , pitteä heinät panna ko , taikka sit kottiikii vetteä .
SS: a meil ko ol se sarrai tehty ni , myöhä siel sit kuivattii ja .
SS: viikatteil lyötii ja , kovasimel hihottii sitä viikatetta .
SS: oot sie nähnyt sitä viikatetta
SS: oot .
SS: meillä ol varreŋ kans ja sit se viikate ol siellä päässä ja , täss ‿ol rutska ja täss ‿ol rutska ja sit näin .
SS: ja näin sitä lyötii .
SS: ja uamusil kolmen aikam mäntii lyömeä kunis on se , ruoko , märkä .
SS: sit se viikate paremmast leikkajoa .
SS: ku tultii iltasil kottii , suatii juuva ja syyvä ja hod mäne uuvestaa työhö .
SS: se ulkoilma se neät ei väsytä .
SS: ja sitä pit tehä sit työtä .
SS: miulkii ko ol mies sairas , miunha pit tehä miehen työtkii .
SS: miul ‿ol kolme poikoa .
SS: keskimäim poika kuol kuusvuotisen .
SS: juu .
SS: ja ja ja .
SS: mies ‿ol sairas se ol säŋŋys .
SS: mies enneä ei jaksant takkoo niit viikattei .
SS: mie toavoin ja mäntii lyömeä ja lyötii ja .
SS: ja sit kolhoosi ko tul ni sit va kolhoosii ei mänty .
SS: sit veivät meijät , meit ‿ei putistanneetkoa sinne kolhosii mänemeä ku , isä ol sairas ja , mie , kahem pojaŋ kans kolmas poika jo ol kuollut .
SS: ni sid niŋŋu siind kolhosist mie jäim pois .
SS: sit sannoid miul jot mihihä sie mänet .
SS: kaik ‿ottiit se viimise lehmäŋki ottiit , ja kaik .
SS: heittiit vaa pikkaraisen tar , tarhan siihen niit panna vähäsem perunaa ja sipulii .
SS: ottakaa sekkii .
SS: mie sanoin miul ‿ei pie mitteä .
SS: ja minä mänin sinne .
SS: siel pit puhhuu herroil venättä .
SS: mie san‿ oŋkos teil työväk , työläisii tarvis
SS: mie tahtosii työtä .
SS: miul ‿oŋ kaks pientä alaikäist poikoa .
SS: lutvil vast olkii seitsemäis vuos , täl mikä tänne tul .
SS: ni , siel meinasiit meinasiit ja sannoit jotta voisitkos sinä , niitä neljännee luokan vaunuloihen , uunil , vaunulois mitkä uunit ‿ovat ni voisitkos sie sinne , mätteä niit puita
SS: jotta ne vaunut neät pitteä ol lämmit ku työläiset ajeluot .
SS: mie sanoi kyyl mie ootsen , mie sanoi kyl mie oikee hyväst niit ‿ossoam panna .
SS: ko puut ‿ol , rinnal tuotu ni ,.
SS: ei ne metrii pitkät ‿olleet , olliid ne vähemmän .
SS: ja siellä herrat sannoitkii jot kyllä , soat huomen tulla , kello kaheksa .
SS: juna lähtöö kello yheksä .
SS: ja sit siel pit ‿olla neät vuorotyös , kahteetoist a , ja kahte , kahestoist tulloo sit toine .
SS: no , mie ajatteli mites mie alan ne viis kilometrii tulla jalkasin ‿yöllä pois .
SS: kahendoist ain ai , kahe , kahendoist aika seisattu juna sinne asema , vaihtu se , vuoro .
SS: no ja kyllä mie tuli .
SS: ja ko tuleŋ kottii , lutvi nukkuu .
SS: ja ko mie ko soitan , mie ,.
SS: ehä meil ‿olt kelloo .
SS: mie ko kolkutam mie ko kolkutan , ovia kolku , ikkunast huuvan .
SS: a hiä raukka koulust tul , läksyt ‿oppi , ja käi nukkuma .
SS: justii kerkis sitä , oikeen sitä hyyveä unnee nukkuu .
SS: nuapurii aste kaik kuuluu jotta nyt , nyt kolkutettoa .
SS: no siin sit pit niim monta kertoa kolkuttaa enneŋ ko peäsin tuppoa .
SS: noo , sit ko mie peäsin tuppoa no siit nukuttii ja .
SS: sitt ‿ovat ne kolhosniekat sellasii .
SS: sit ‿ol meil pikkaraine ladokka siellä kylässä , ni sitte mitä , leipeä tuuvoa sii kolhosi hevosel .
SS: sit mie sanoin sil pojal jotta sie ko olet koton ni , pyörähä et sie sinne , eik siulki annettais hod killoo leipeä sield .
SS: niiem mie uskalla männä .
SS: hyö ai sannoot jot , teit yhenlai pannoa pyörii peäl ja laitetoa mänemeä , siperii .
SS: a mie sanoin‿ ei pie männäkeä .
SS: no niin ne sit tekkiitkii .
SS: sielt osti , ottiit miul leipeä ja , mie tuli leiväŋ kas kottii .
SS: kyllä se ol hyvä työ , ei se nyt raskasta ollut no se ol vaivaloi tulla pois .
SS: kahttoist männä ja , ja , ja sit , iltasil viijelt peäs pois .
SS: ja eikä huolint kolhoos .
SS: sit käivät ne , kolhoosi pritsetaattelit käivät sanomas , lähtekää sundakpäin , kitkemeä sinne pellol , ko siel ‿oŋ kaik niim paljo ruohuo .
SS: een eŋkä lase , poikiaiŋkoa .
SS: ja nii ne männiit .
SS: hyö olliit vihaset meim peälleeŋ ko myö emmö männeet sin .
SS: em männeet kolhoosii emmökä ne , männeet mitteä töitäkeä tekemeä sin .
SS: ja niin ‿ol hyvä jot , ei huolind män sii kolhoosoa .
SS: ai jai jai jai .
SS: sit ko tulkii se sota .
SS: poika on jo siellä , asemalla .
SS: taloloi taloloi , asemaŋ kohtas .
SS: sit ku ne särkiit sitä ni , ja sit ‿etemmäks sinne meiŋ kylleä .
SS: ai jai .
SS: mie piäsi , mie piäsiŋ kottii jott ‿ei puuttun .
SS: a pojam pit olla kaksi yötä suossa , noapurim pojaŋ kans et , eivät , uskalla lähtee jot , aim pit olla , vatsallaa siellä , suossa jotta , ei voa , misteä päi lentäis se , se se se pauke heijen .
SS: viimesel piäsit kottii ja sit piästii ja , sit mäntiikii metseä ja tehtiikii niit kuoppii ja sit , kuopat ko soatii tehä ni puittos se sit mitä autto ku olit siel kuopissa .
SS: ko ois , voa sattunnut siihe kohtoa ni , siihenhä myö oisimma jeänneetkii .
SS: ni ei sattunt siiheŋ kohtoa .
SS: monta kertoa on nii hullust .
SS: oi joi ko se ol ympärsie kaik ‿ol se venäläine .
SS: ja teält päiŋ gu ol saksalaine .
SS: ja ympärsie se kaig näin ampu .
SS: ja niil lähellä jotta .
SS: mis voa ol enemmä liikettä , siihe hiä toas ‿alko ampuu .
SS: meijä pojat ku , niitä , saksalaisii ruumiit ko käivät hautoamoa .
SS: heil saksalaisiil pit olla se hautuumoa niin tasasel paikalla , ja sit reätyy kaik , ne , hauvat kaivat , kaivettu , ja sit ne ruumiit tuotu ja , rauhalisest pantu siihen ja hauvattu .
SS: ni , sie et uso jotta , kolme neljä kertoa ol pantu niihen kuoppiihen ne ruumiit ne vainoat .
SS: ja heä ko alko ampuu , toas siiheŋ kohta , ne kaik häilähtel mikä mihiŋkii .
SS: on , miss ‿ol surkija olo. joo , ja ne pit soahha hautoa .
SS: ne pit soah hautoa , vaikka yöllä taikka hod kons ni , ai jai ku niit ‿ol vaikia hauvata .
SS: ja ku niit tuotii niit saksalaisii sieltä ra , sieltä rindamald , ni , kuomina on niim pitkä ja korkee jot sinn ‿ei oo , muuta ku vua se katto , ni se ol ihkan täynä ain niit kuolleit .
SS: ai jai , ai jai mitä o sota .
SS: mie vua tiijän sen jot mitä o sota .
SS: näil ruotsalaisil mummoloil pitäs näytteä sottoa .
SS: sid neä tietäsiit vähäsen ‿olla ihmisiiks .
SS: neä viel monet on sellasii ylpeit jotta sie olet vieroammoakkoinen ja sie elät meil niiŋ kauvan .
SS: mie olej justii sellain ihmine ku siekii .
SS: no vot työ voa oletta siiŋ kohas paremmaat ko teill ‿ei olt teä sota .
SS: vot meil ku ol sota ni mei raukkoim pit tulla .
SS: em myö ois tulleet mihiŋkeä ko ei ois ollut sota .
SS: ni ko et ‿ossoa heiŋ kansaam puhhuu .
SS: a heiŋ kansaa pitäs puhhuu , jot tietäsiit ‿oikeem mit ‿on sota .
SS: heijäm pit laittaa , meijän suurperhiet pois .
SS: taloloi meil ‿ol paljon ja , suurperhekkäisii ne laittoitkii pois järesteä .
SS: a sit,kell ‿oli pienet perreet niŋko miekii lipo pojaŋ gans ,.
SS: mium poikain , jo ol naisiis .
SS: ne elliit , naisineesen ja sit , piem poika heill ‿ol .
SS: ja , sit heill ‿ol sitä siviliväkkee niillä , niillä herroilla tarvis ku , saksalaisil ‿ol sitä vä , sotaväkkee niiv vähän .
SS: heil sotaväk miŋkä ol ni se pit laittoa , sinne , eturivilöihen .
SS: a sivilikansa , pit , tehä sit sinne , täs ulkotöitä , kuoppii kaivoa ja heijäm baksuil hevosil vetteä niitä , metsäst niitä hirsii .
SS: siellähä ol sairaalatkii siellä kuoppii sisässä .
SS: sitä , viel niiŋku vähäks käytti , sitä sivilikansaa jot sitä ol niin tarvis hänel , jot , niit herroikii siel ‿ol niim paljo jotta .
SS: voi hyvä isä tok .
SS: pikkaraine astia miul ‿ol .
SS: no , pikkaraine astia siihem pantii , lämmitti , lämmitiv vettä ja sit vei sen ulos ja lauvam pani siihen ja , harjal sit pesin niit vetisii vuatteita , ja hajoti narum peäl kuivamoa .
SS: ko alko ampuu ni , niŋko narruu ei ois ollutkoa .
SS: ne voatteet kaik vet mikä mihiŋkii kaik repaleeks , kaik repaleeks , ni , sit , lutvi osas neät saksam puhhuu .
SS: siel meil opetettii koulus jo saksoa .
SS: sit hyö ai sannoitkii jot se om proo , se on ,.
SS: ei hyö sanoneet proo , hyö san , mite se on saksoa
SS: osasinha miekii mond sannoa sannoo saksaa .
SS: em muist enneä .
SS: ni heil ‿ol se nii hyvä ku pojat osasiit puhhuu .
SS: mie sao sano nyt jotta , mitä nyt käyvä tekemeä ko , ampuut ja kaik , paijat männiit , palasiks .
SS: ei se old mit , ei siim mitteä tie , ei siim mitteä tie .
SS: kuha sano on näkyviis jot ne on neäts , ne palaset , jott ‿ei ole mihiŋkää muuval pantu niitä .
SS: ni , sit vietii minnuu sinne , kuhniihen , keittämeä syyvä , ko niim paljo nyt meikäläisii tul , ei ainostoa niit herroi .
SS: kaikha siel ‿olliit , suuret keneralatkii siel rintamal .
SS: mium pit ‿annaat , mium pit ‿antoa tyynytkii heil .
SS: miul ‿ol neljä tyynyy ni , mium pit antoa tyynytkii niil herroil sinne , kuoppoahe .
SS: ja , sit ko toivat , soappaitoan , niitä lakerisoappaita , herrat , jot mium pitteä niit puhastaa kons ‿ei ole miul sitä pessuu , ja kons ‿olen tult keittiöst pois .
SS: voi hyvänen aika .
SS: kons neljä parrii kons viis parrii niit soappai .
SS: nehä pit kiillottoa niin jot , ne läikkyit niŋko peilit .
SS: sit ko stensikka tul ottamoa se heim palveljaasen tul ottamoa niit soappai ni , voi voi .
SS: kuin ne brootte brootte brootte broo se pan ain että brootte broo .
SS: mie saanoi po bitte broo .
SS: nyt sano sie soat syömist sieltä , keittiööst , yhen , sellase , pienet asteat , manerkat niit sano .
SS: miull ‿annettii pojal manerkka ja miul .
SS: sit viel annettii lisämanerkka , ko mie nii hyväst pesin ne saappaat .
SS: sit ko tul joulupyhä ,.
SS: hyö oli , nyt myö olimmo neät kaks vuotta , sovas .
SS: niil kotont laitettii , kotimoast laitettii , sit pienii pakettilloi niil herroil .
SS: ja heijän nuotit ja meijän nuotit ovat neät ‿yhtä .
SS: se herra kel mie puhastin niit soappai , ni se kirjotti vanhal äitilliese , miul teäl rintamal on niih hyvä .
SS: ja tiä anto miul tyynykii sinne , kuoppoa ja , tiä pes , puhastoa miul kaik soappoat teäll ‿on nii hyvä .
SS: laita sie siun ne mustat helmet , hänel muistii .
SS: juu , mie ne pane häneŋ kaulahie .
SS: sit niŋku sie sen oisiit teäl miuŋ kansain , äitilleeŋ kirjotti .
SS: ja se äiti siel sem paketis pan ne , helmiet , helmet kaulastoasen .
SS: ja se herra avas paketin ‿auk ja , ja tul miul luoksein ja , pannookii miul sen , ne helmet kauloa .
SS: miun äitiin nämä laitto siul ku mie sinne kirjotin äitil , jot sie oletki teäl niŋku miun äiti , kaik siivoot ja kaik , puhastat miul suappoat ja .
SS: sit lutvi miul puhhuu mitä hä puhhuu lutvi peäs peril häntä .
SS: mites se ol jot pit sannoo heil
SS: ei se ole tak .
SS: juu juu juu juu .
SS: ja sit mie , sielt hyö laittoit vähäsen niit sellasii , karameelilöi .
SS: ei siel , olt paljo mut pikkuneŋ kara , see , paketti voa ol .
SS: sit pantii kaik lautaseel ne karameelit ja , pit kahvi keitteä ja sit yhest juotii se , uatton , jouluuatton se kahvi .
SS: ja laulettii joulupuu o rakennettu , niihe saksalaisiiŋ gans .
SS: niill ‿ol niin hyvä .
SS: ain sannoit , finska broo , rysk inte broo .
SS: rysk , pois pitteä laittaa .
SS: venäjän , peäll ‿ol niin ‿äkäne .
SS: yks perhe ol jeännyt .
SS: sel laittoit pois , veivät etemmäks .
SS: eivät tohtoneet ensikeä jot se ois ollut siin .
SS: sit ko olliit viimee jo nii hyvät jotta .
SS: sit mie saon lutvil jotta , ka heil näkkö o ratjo .
SS: eik se kuuluis suomestkii
SS: sanoha heil jotta , panisiit sundakuamun ser ratjon tuohon ‿ikkunaal ja , ja myö tulisimmo kuuntelemmaa most kuuluu suomest .
SS: oo ko heil tul hyvä miel .
SS: juu juu juu , kyl myö panemma .
SS: sit ku niil ‿ol hyvä miel .
SS: sit ko myö , kiitettii heit ko hei ,.
SS: hyö neät ko niim monta paikkaa ko valloittiit ni , ni , hyö sit kaik ‿ottiit sielt ne mitä siell ‿ol .
SS: em mie muiten ossoaka san ,.
SS: no ossoanha mie justii sannoo ni , se om mehiläisemmettä , mitä niissä , pihalla ol , mehiläis , pyttylöi .
SS: ni sitä heil ‿ol niim paljo .
SS: heil sokerii ei ollut .
SS: hyö antoit sitä sannoit , pane palam piälkii ja , ja syö voa , syö voa niitä .
SS: ni , mein ‿ei huolint yhteä nälkeä nähä , siellä sovassa kaks vuotta ko olimmo .
SS: työtä pit tehä .
SS: a ko et tie työtä ne ehä sit soa syyvä kukkoa .
SS: nii ku , si , ne , tulliit suomee aste , ne helmet .
SS: no , ja myö ku , läksimmä sit vapuks justii pois sielt suomest ja , mis talos myö olimma sit ‿em heilkeä virkkanneet jot myö lähemmö tänne ruotsii .
SS: myö yhel mummol olimmo elämäs siellä , suomessa .
SS: ja säŋkyŋkii , katoiŋ kaik niin jotta , ja mummol sanoim myö lähemmä , vieraihe .
SS: emmä virkkanneet jot lähemmä , ruotsii .
SS: ne helmet jäivät sinne .
SS: miul ku ol niit siel sit ‿oikee sit mie sanoil lutvil jot , pitäs ‿oikeeŋ kirjottoa jotta , laittasiid ne helmet tänne ni , mites sitä käit ilmottammoa .
SS: teäl ko kerta lähettii ja eikä sanottu heil jotta , myö lähemmä .
SS: niin ne helmet jäivät sille vanhalle mummolle .
SS: ja neät se pahakii pitteä aiv voittoa voa hyvällä .
SS: sitt ‿on helppo sytämel .
SS: vot näin ‿on ne asjat .
SS: noo syksyl sit pit kaik , korjata pellolt pois , hevoseŋ kans , ajella ja korjata kaik , sarraahen , kaik ne viljat , mitä on , soatu .
SS: si perunoa kaivettii .
SS: meil perunoa kuokill ‿ei kaivettu meil ajettii , vako , hevosel , ja sit käsil näi , kaivettii perunat .
SS: ja ne , kannettii kuoppoa ja , niin ‿ol hyvä sillaist ommoa tavaroa ol niim paljo jotta .
SS: syömisii ol .
SS: possu ol kasvamas ja , lehmä tallis ja , kunis ei olt sitä kolhoosii .
SS: kolhoosi ko ol ni se vei kaik .
SS: mium pojaltai ko tul ottamoa , kolhosam britsa , bretsataattel sitä leipeä .
SS: se sano jot heä ei anna .
SS: mie paan ovel lukkuu ja etkä soa ottoa .
SS: heä sano et sie et o isända a mie oon isändä .
SS: no , mitteä et tie , täyty itseen avatakkii lukko auk ja ota ja vie , ja viekeä ja viekeä ja .
SS: teitkii pannaa pyöriim peäl ja laitetaa sinne siperii .
SS: heitä suututti ku hyö olliit kolhoosis ja sit kuka ei mänt kolhoosii ni , hyö olliit ‿äkäsii .
SS: em myö sitä pelänniet .
SS: ei hyö vieneet .
SS: meit ‿ol kolme perettä sellasii , mitkä eivät olleet kolhoosis .
SS: e .
SS: meijän talo ol , viisseinäne talo .
SS: ylläälki ol , huone tehty jot myö siel pojaŋ kas elimmä , ku , allaa lasettii ne kesäeläjät .
SS: no , kolme ikkunoa ol täst niŋku .
SS: täss ‿ov voa suuret ikkunat .
SS: näiŋ korkeakkii ol meijän dupa ja , tälläil , lakilamppu ol , tässä .
SS: silloŋ ku ol karassii meil ne ei meil sähköö ollut .
SS: pövväl palloit lamput ja .
SS: vanarit olliit mil käytii liäväs i .
SS: sauna meil ‿ol , sauna .
SS: pihal ‿ol kaivo .
SS: miun ‿issäiŋ ku , mie viel markkovass ‿elin , ko läks saunoa ni , s ‿aim mäni keskitiel ja sano noapurit saunoa .
SS: ei elläisseäŋ gelteä pie kie , kielteä sitä saunalöylyy .
SS: se pitteä antaa kaikiill ‿ihmisiil kell ‿ei oo saunoa miun ‿issäin ‿ain sano .
SS: ja nyt mie sanon däl pojallein .
SS: täll ‿on ‿oikeen suomest tuotu se saunauuni , kivilöiŋ kans , täl pojal , heil ko on oma tupa .
SS: ja , ja ja ja , siel käyvy ihmisii ni , siel ‿ei oo ketteä neät meikäläisi elämäs siel heä elleä ruotsalaisiiŋ gans .
SS: se on , kolmes reävyss ‿oŋ kaik sellasii , pienii tuppii , kaik , jot omat tuvat ovat kaikil .
SS: ne ruotsalaiset kävvät hänel .
SS: meil ‿on teäl kaks vannoa .
SS: perjantakpäin ‿o huomen ‿om meil , naisiil , pesu , päivä .
SS: sitt ‿o lauvantai miehiil .
SS: mie aiŋ käyn teällä , vannassa .
SS: siell ‿o suihku ja .
SS: ja , käym mie siel pojallaiŋkii ni , vähä mie käyn siel .
SS: sin daitaa tul niŋku kilometri vai tulenoo sin ‿oikeeŋ kaks kilometrii .
SS: sitt ‿on min , sitt ‿o häne naiseese niin siisti ja hyvä et se on niŋŋu ne ruotsalaisetkii .
SS: hänel pitteä viel ain ‿olla paremmaast tehty ku ruotsalaisiil .
SS: eei , meil ‿ol ingerläine sauna ja , hyvän ‿uuniŋ kans .
SS: jos sie nyt muistat , taikka tiijät , millain tuvass ‿ol se valk , se leipäuuni .
SS: meil ‿ol justii sellain jot sinne visattii .
SS: onha niis sauna sellasii jott ‿ov voa neät , jot tulloo , kokonaisuuvessoa sauhu tuppoa , ta , savu siihen , saunoa .
SS: a ei meil mäŋkii torni .
SS: meill ‿olkii siel , katos se piippu ja , sinne män .
SS: se ol justii niŋku , tuvan , tuvaŋ kiukoa .
SS: siel ‿ol nii hyvä jotta .
SS: se sai lämmitäkki ja sai siel ollakii kons lämpiskii , ni ehä siell ‿olt tarvis olla ko kerta ol tupa mis ‿olla .
SS: ja sit sitä lämmitettii kesel viikko ja kuka kos tahto voa saunoa sinne män .
SS: naiset kaik yksinneän ja miehet ‿yksinneä .
SS: ei konsoa meil käyty yhes .
SS: voi herranen ‿aika ko myö tulimma , eestii , sieltä venäjält , ja meit viijeä saunoa .
SS: ja siell ‿om miehii siel sau .
SS: myö sanoimmo niil eestiläisil jot myö emmö lähe miehiiŋ kas saunoa vaikk ‿ois mikä .
SS: hyö sannoit jot ettö työ meä mihiŋkeä , työ meättö saunoa .
SS: ja sit oamusiil leikatoa kaikiin dukka pois , seŋ konneeŋ kans .
SS: meijä laŋkotytöt kaks , mari ja lempi , heil ko ol oikeen , valkea tukka ja , se luonnoŋkihara ja pitkä pitkä tukka , ne ko itkööt .
SS: mie sanon metseä , myö muuta mitteä .
SS: emmöhä myö an tukkoa leikata pois .
SS: neljä , laivallist tul heil , ihmisii , sinne eestii , sieltä , se mei meikäläiset siirtolaiset .
SS: ja niill ‿ol täilöi .
SS: ja sit tulkii heil , käsky jott ‿oŋ kaikild leikattava pois , vaikk ‿ei uokoa täilöi .
SS: ei hyö sitä uskonneet .
SS: myö olimmo iltaa ast metsäs no , kylmä tul pittää tulla , pois .
SS: oamusil viel olemmo säŋkys ni hyö tullootkii , konneeŋ kans jot , nyt ‿oŋkii hyvä , olkoa voa siin .
SS: nyt myö leikkaammakkii , nii hyvä paikka .
SS: jaa alkoitkii leikata ja leikata .
SS: ne leikkasiit kaik , sil konneel neät mikä on se .
SS: se ol kamala asja .
SS: sitt ‿oisiit viel miehiiŋ kans laittanneet saun .
SS: myö emmö lähtenneet .
SS: meil , koton
SS: hyvänen ‿aika tokkii .
SS: meilhä ol , iso , no , meil sanottii kamantokuappi , niŋku nyt tuo panna isommaks tuo koappi mikä tuoll ‿o .
SS: ja sit peŋkit , ympär tuppoa .
SS: matot lattial , verhot , pitsiset verhot , tälläset pitkät alloa asten ja sit , tähän aste näin , valkiat verhot mitkä lasettii , tassittii niŋku yöks .
SS: niit sanottiikii sanaveskat .
SS: niŋko venälä , venäläi sannookii sanavesk .
SS: ool .
SS: no kuiteŋkii katon ‿al ja saiha siel kesäl olla .
SS: myö siel nukuttii .
SS: ei mitteä huonoo old , ei mitteä huono old .
SS: ihka hyyveä voa täytyy muistella , miun ‿elämässäi mitä ol .
SS: no , enhä mie tiijä , eihä se jokahisel ‿ol ‿yhelaine .
SS: aha , meil ‿ol paimen , oikeen ‿olkii kyläm paimen , kyläm paimen .
SS: se uamusil yhest peäst kylleä , tul ajamoa ja toisee peähän , metseähen ‿ajo ne lehmät ja lampoat ja hevoset ja kaik .
SS: paime hois , ruavoat nii ja toas , tulliit ‿iltasiil kottii ja oltii vastas heit ja ajettii liäveä ja kuijoa ja , lampoat ja hevoset ja .
SS: ja kyllä se ol ihkaŋ gaunista olemista .
SS: nii no nehä hyppiit händä pökös , ja myö , vitsoiŋ kans jälest .
SS: lehmäthä ne päkkiit toin toisiaasen no , siel vähän aikaa ko oltii ni tottuitha ne lehmätkii keskenneäse .
SS: las , näit , tahot , se , kevät neät ei ain ‿ole yhellaisel ajal se on , doisinnaan aikasempoa toisinoa on ,.
SS: no lumi ko lähtöö moast poikkee ja viet valluut vähemmäks ja , ruoho jo alkoa niŋku näkkyy ni , sit voa lasettii .
SS: jyrkihä se ain ‿ol sit se niŋku , ensmäine päivä kesäpäi , jyrki , yrjömpäevä .
SS: ei lasettu sinn ‿alloa ast niit lehmii kyläm peähän .
SS: ruoska ol , mite se ruoska ol pantu hänel leŋkilliesen ja sit näin ‿olkapiäl ja .
SS: siint män lehmiin ympäriil näin ja , ja sit ko kolme kertoa pitteä männä .
SS: sit , heä sit , puittos mitä lie siin siunais niit ruavait .
SS: ja sit nuoret naiset , ko tulliit , ämpäriŋ kans , tul ku tän , tänne , yläpiähäŋ ko tul , ne ku valloit hänev vetel ne sit se ol niim märkä kuiŋ kuuluu .
SS: no vot nyt , mitä sie teit
SS: kolmatta kertoa ko et ois männyt , et ois soannut vettä .
SS: a kolmanne kerra ko mänit ni vot myö nyt siun uitimma .
SS: no ei se ole mitteä .
SS: mie ku sanon tule munnii korjaamaa ni , enemmän sano munnii panetto miul siihen ‿äm , siihe korriiheŋ ku , kerta valoitta .
SS: sit viel , hiä , ei ne ens päiŋ käyneet ko vähän ‿aikoa olliit voa ne lehmät siel metsäs .
SS: a sit tullii iltasil pois , sit tul korjoamoa munnii .
SS: sit hänel annettii joka talost , munnii sit kuka kuim baljon ando .
SS: se voa , ol miärä jot ‿yhest lehmäst ‿yks muna ja .
SS: kuka ko anto ni , sai antoa hod monta .
SS: siit ko heill ‿ol hyvä jot , heil annettii munnii .
SS: nyt hyö männööt , ostamoa viinoa ja käyvät viinoa juomoa ja syömeä munnii .
SS: no em mie olt konsaa siellä .
SS: ei ne naiset kaik taitanneet ‿olla .
SS: olliit monjaat siel niit venakkolloi .
SS: nii se ol venäläi paime .
SS: nii , se olkii ai venäläi paime .
SS: a o , markkovaŋ kyläs siel ‿ol suomalaim paime .
SS: siel ‿ol just se sama justi , suomalai paimen ja lehmät ja metsäs .
SS: siel ‿ol , kaik ‿elokkaat metsäs .
SS: ei niit kotom mikkeä jaksat pitteä .
SS: ne pit lypseä ne lehmät uamusil jot sit ,.
SS: a sit heä vast , kuuven ‿aikan ‿ajo , ja , ja pillil soitti sil pillil mikä on , mikä on sind , leppäpuustaks tehheä niit pillilöi sellasii .
SS: sil soitti tututti niin jotta, , lypsämeä nouskai mummot .
SS: kyllä siel ‿ol niiŋ kaunista olla jotta oikeen ‿ihme .
SS: aa , paimenel annettii rahapalkka sit syksyl juu .
SS: taikka sit kos kesäl hänell ‿ol tarvis sit käi puittamaa .
SS: ehä nyt kuka ilmaŋ käy .
SS: nii ja sithä , sithä paimeŋ käikii viel vuorol , joka talos syömäs .
SS: monta lehmeä siull ‿on ni niim monta päiviä sium pit syötteä häntä sit män toisee talloo .
SS: sit sem bit syötteä , ja , ja sit viel antaa eväs päälle eväs , eväs eväs , koko päiväks .
SS: no , ol sil nutut pääl ni pit , pit se , satetakki .
SS: se ol sit jotta kaikkiim pit antoa .
SS: ko sitä päiveä et tiijä , kons sattaa kons .
SS: omis voatteissaanha hiä ol ni , satetakki , se pit antaa .
SS: hyö kä , hyö eivät kävelleetkeä soappaat jalas .
SS: rättilöi , keärittii jalan ympäril ja sit , tassittu sellaset kurpposet .
SS: no kyl ne taisiit ‿olla nahkaset ne kurpposet .
SS: mie en ‿oikee heit tiijäkeä .
SS: kyl ne olliit nahkaset , ko ne olliit mustat .
SS: ne ol hei jalkoihiese nivottu , naruloiŋ kans kii .
SS: ei olt ko yks paime voa , ei olt ko yks paimev voa .
SS: meil markkovas ko ol suuremb karja ni siell ‿ol , paimen ja sit viel sanottii poppaset .
SS: se ol viel .
SS: se ois viel siit niiŋko hänen apulaine paimenen apul .
SS: nyt sitä om puhuttu .
SS: siel huovasil noustii ylleä , juotiikii , kuka sit mitä tahto juuva , taik syyvä hapand maetoo taikka rieskoa maetoo taikka kahvii taikka , tsaijuu .
SS: ja , sit ko tultii kottii , sit syötiikii , päivälline .
SS: ja , kol , kolme neljä kertoa siel pit syyvä , olla päivän takan , päiväs .
SS: ja sit , ku on se , se , kiukoa , uhvataŋ gans ko pannoa pattoi uuniihen , ni sielhä myö laitettii sit ,.
SS: uamusilha pitki ain ‿emännän noussa aikasi ylleä ja , lämmitteä se kiukoa , ja laittooa ne syömiset sinne ast pattoihen , ja , uhvatal lykätä sinne uuniihen .
SS: sit se olkii siel lämmin , ko tultii , kottii ni sehä olkii siel niŋko ois ‿olt hellam piäl .
SS: myö siel uhvatal tassittii sit , mitä soppoa siell ‿ol taikka mitä .
SS: kolme , kolme lautasta .
SS: myö ennempeä syötiikii yhessä kaik , yhessä vajissa .
SS: pandii koalii taikka soppoa siinn ‿ol taik rokkoa taik mitä , ja sitt ‿ol perunoi siel .
SS: ne tuotii .
SS: ja sit viel ‿ol puuroastia .
SS: ja sit kuka tahto hapanmaitoo , se , valo itselliesen stakanoa meil sanottii stakan , ei lasi .
SS: teäll ‿on nyt , las .
SS: kuka tahto rieskoa maitoo kuka tahto hapanmaitoo .
SS: a vot teäl mis mie oli , naimisiis , , teäll ‿ei oltkaa nii voljalt sitä maitoo kuin ol markkovas , mis mie oliŋ koton .
SS: siel , ei old .
SS: teäl ‿ol vähän sitä maitoo .
SS: kyllä sitä sit alettii heitteä ku , se anoppikkii näk jot , ehä täst mitteä tule .
SS: ko ei , minja ei syö , muuta ko vettä juop voa .
SS: ja sitä siemevoita ja seltii .
SS: se ol murkina , murkina .
SS: sitt ‿ol iltane .
SS: ol kolm kertoa .
SS: no a sit niid juomisii niitä sai , hod kuka kävvä siel juomas sitä , olutta mitä taikka tuarii siell ‿ol .
SS: ehä ne olliet , lukkoloin takan .
SS: kyll ‿ol hyvä voa elleä .
SS: uu , pellovaat .
SS: voi ko myö hullust keträttii sitä pellovoa .
SS: pellova pellova pellovoa ko keträttii ja sin , se kasvo niin suurta jotta , niiŋ korkia pellova kasvatti jot , kasvo jotta .
SS: ja sitä sit loukutettii loukkuloil .
SS: ai ai ai ai ko se on suurtöist se pellova , se on niin suurtöistä jotta .
SS: sit ko loukutettii ja soatii jo vähemmät , suuremmat , roitot pois sind pellovaast ja sit ko soatii lipsutuks ja , sitt ‿ol sellaiŋ geppi mil näin ‿ain , vijottii jot lähtisiit ne , tappurat ja ne , päistäret pois jo .
SS: tuollasii pitkii päistäreitä kouvii .
SS: uotkos sie nähnyt kons sitä pellovaast
SS: et ‿o konsoa näht et .
SS: sie et tiijäkeä siind mitteä .
SS: ja sid meil ko keträttii ni meitii , meil ko ol vokkiloikii , neljä vokkii ol miuŋ kotonnaiŋ ko myö elettii kotov viel .
SS: sit ko keträttii vokkiloil .
SS: kaheŋkymmenäviijeŋ kilometrim piäst miekii muistaŋ käin ottamas vokin .
SS: ja mie sit sanoin isäl jot anna miul enemmä rahhaa mie tahom paremmav vokin ‿ostoa .
SS: miull ‿isä ando seitsemä ruploa ja sano tuo kaikist paras vokki .
SS: no hyväst se sit keträskii .
SS: sit ko myö käimmä , pessetaas , sit myö käimmö iltoa istumaas , tytöt .
SS: nyt läheteä kenen lipo kenen sauna o lämmi , ni myö nyt lähem sinne istumoa a sin dulloo poikii ja , siel vähäsen soap rupatella ja , ja vaikka sit porstuvaleikkiikii kävvä ja .
SS: kaks vokkii siel voa ol ja .
SS: viis tyttöö meit ‿ol ja tul poikii kuus vai seitsemä sinne ja , saunoa .
SS: eihä silloin ‿ollut niŋku nyt .
SS: myö siel keträttii keträttii ooi jo väsytteä pitteä viijä vokit , lau , sinne eteseehen .
SS: sit käytii leikkimeä .
SS: sit käytii porstuvaleikkii .
SS: no se ol sit , sellaist jotta , poika männöö sinne , oven takkoa , jot niŋku siintä saunasta , siihen , eteisiehe , siihem porstuvoa , ja sit sannoo , kaikil ketä sim män ja sit , mäne sie nyt pois ja laita miul nyt sit ketä hiä tahtoo sid mium bitteä männä hää laittoo .
SS: hiljakkaisee sopottoa hänel jot mäne nyt sinnuu kutsuttii sinne .
SS: noo se män .
SS: noo ja tul pois .
SS: sit se mikä ol ennempeä siel se tulloo pois ja laittoa toisen ja .
SS: sit ko ol jos siel poikii ni sit niŋku poikii , tyttö kutsu poikoa ja poika kutsu tyttöö sit niku siel .
SS: sit oldii siel ja sit tuldii takasii ja , ja sit käytii , sitä istumaleikkii pitämeä siel .
SS: istumaleikki ol sellaist jotta ,.
SS: mitä ne olliit sellaset heil ne , tikut tehty .
SS: no , mist keäjest sie tahot ‿ottoa
SS: no , mie otan täst kääe ,.
SS: pitkä vai lyhve
SS: no , lyhven , ni sit se oŋkii teä .
SS: sie et soakaa morsiand nyt ko otit lyhven .
SS: täl vuuvel sie et soa morsiaa .
SS: noo et sua .
SS: no viel , kolm kertoa sitä pit tehä .
SS: no , millasest keäjest nyt otat
SS: no ota vasemast keäjest .
SS: pitkän .
SS: no , nyt sie suat morsius , morsiammen taik sulhasen , kumpaa sit sano heist .
SS: sellasii , sellasii mitättömmii leikkilöi .
SS: ei nyt kukkoa kehtais sellasii leikkilöi kävvä pitämeä , niŋŋu myö silloin teimmö .
SS: sid mein , mein ja poikii välil ‿ei olt mitteä huonoutta meil , elettii ihkaŋ kaik hyväst , siihen ‿ast .
SS: ai jai kuin ,.
SS: mie en tii liek suomen nuorisokkii tälläst ko teä teäl ruotsis ‿on .
SS: eiks ‿ole
SS: ai jai kuin teäl pahast ‿elleä ruotsis teä kansa .
SS: mie ooŋŋii niiv vihane jott ‿et ‿usokkoa .
SS: arvoituksii
SS: em mie niit muista .
SS: ei .
SS: tokha niit ‿oŋ kyselty .
SS: enhä mie niit muista kaikkii .
SS: ah kivilöiŋ gans .
SS: sehä meil lattial käytii istummoa viis kivvee , se on ,.
SS: niät unohuta et mite sitä sanotoakoa .
SS: toas pitteä alottoa .
SS: se oj jätsimist meil sanottii jätsimist .
SS: se jätsittii .
SS: ol se , ol .
SS: tjuu ol ‿ol ‿ol .
SS: no nyt soapkii lopettoa jo .
SS: nyt tämä on jo niim pitkält jot kaik jo tulloo ikävää , täs ‿yhes ‿ollaa .
SS: jot .