Location: Ilmajoki
JP: nooo , sitä minä , ti , tieräj jotta , silloon ‿oli työ vain niin tuota , se oli pääasija .
JP: ja , niiŋ kun , silloon niin ‿eij olluk kansakoulujakaa , täällä kun niin , västiläs , oli ja , tämä oli sittet tämä röyskööläŋ koulu , jokan , jota nyt sanotahaa , herralaŋ kouluksi elikkä se on sellaanen , käsityö , koulu nyt .
JP: ja , ja ja , se on tehty niin , kahareksantoistasataa , yhyreksäŋkymmentä , kaksi .
JP: tuluva oli kyllä tuota niin , niin suuri jotta , tästä eij ‿olluk kun , ei puolta kilomeetrijä kuu , vesi oli aiva aaltooli tuos .
JP: ja joket , jokitöy , rämillä nii , lehemät , navetasta siirrettihin , tuŋkijom päällej ja , enneŋ kun , aukes jotta , se rupes huoltamahaa .
JP: ja , sitten toresta niin , isäni kuoli , sitten , kahareksantoistasataa , yhyreksäŋkymmmentäkolomej ja , sitten , on ollun niin se , maavvilijelys ja se , touhu nii ,.
JP: jotta nelijä talavija minä kuliin stek kansakoulus ja , täält ‿oli , nelijä ja puoli kilomeetrijä matkaa ja , syksyll ‿oli kuraa , puolisäärehej ja , talavella lunta niin , se oli välistä vyötäröötä myöri .
JP: mutta me vaiŋ kulukima nii , eikä , oltu koulusta pois ‿yhtäkääm päivää .
JP: ja siinä e , enne enneŋ kum mä kouluhum menin , se oli yhyreksäŋkymmentänelijä , kum mä , meniŋ kansakouluhuj ja , erellistalavena jo oli piti ollas sitte hevoosen ‿ajos ja , tuolta kuurentoista kilomeetrim päästä ajettihin , halakoja ja , kantoja ja , .
JP: eikä silloon ‿apulannoosta , tietty mitää .
JP: silloon , laitettihin niin , sontaa , jotta niihin ‿ajettihin suota niin , karijan , karijasonnan sekahaa .
JP: ja niistä sitten , se oli sitte hyvää , pelloolle .
JP: ja , maap pirettihiŋ kesännös ja , aina joku osa jotta , siiheŋ kylyvettihir ruista ja , ja ja , sittes seuraavana vuonna siihen säŋkeheŋ kauraa .
JP: ja , pikkufältillä , puuperääsellä sitä , kynnettihin ne pellot sittes syksyysij ja , sitte , keväällä kylyvettihiŋ kaurallej ja , osa jätettihiŋ kesäntöhöö .
JP: perunaahän , sitä nyt ‿ei kylyvetty , siinä korkeentaan niin , kakskymmentä kolomekkymment ‿aarija , kun se oli melekee , ainaanen halla .
JP: kun se ru , se kuivattihin se neva nii , niin nii halla katos täältä , eik ‿oo , eik ‿oos sitten ‿ollu , juuri arijempaa kut tuos rinnallakaa .
JP: jotta kyllä , kyllä se on , eherottomastin nuo , tuollaaset , suot niin ne oo hallam pesijä .
JP: ku siel ‿on ‿ainaaner routa .
JP: ja , ja ja , sittehän sitä on , nähty vähä kaikemmoisija vuosija jotta , onhän ‿ollu hyvijäkim mutt ‿on ollu heikojaki .
JP: ei siihen ‿aikahaa , ollum mitää ojaauroja , eikä mitään , traktorija .
JP: jotta niin , lyhytaikaanen se on , auto , kanta ollu , täälä .
JP: no nythän niit ‿on , nythän niit ‿on tuhansittaan täälläki .
JP: mutt ‿en tieräk keriittihin sitä , sillooŋkiv vaikka , jalakapatikas mentihiv välistä , siinä , kymmeneŋ kakstoista kilomeetrijä työmaallej ja , ehtoolla lähärettihin sieltä kotija .
JP: polokupyöräki oli vielä harvinaanee .
JP: se oli meillä opettajana .
JP: ja siinä oli kyllä sitten nii hyvä , opettaja jotta niitä on harvoon .
JP: en en uskoj jotta , kukaak kansakoulunopettaja olis ‿ollu eteveek kun se , opettamahan , oppilahijansa .
JP: no kuk kaikki pääsi niin , kaikki sai päästötoristuksen ni , sitten nelijännellä luokalla , kun se , ol opetti .
JP: mullen oŋ kyllä se , lasku tarttunup päähäni , hyvii helepostij jotta siihem min ‿oon , ollu , vissihiŋ kaikkiin eteviŋ kansakoulus , siihel laskentohoo .
JP: oli murtoluvukkin ni , kum mä vain , havaattiŋ kuiŋka niitä lasketahan ni , kyllä mä laskiŋ kaikki tyynni , ei siinä ollum mitää .
JP: toiset sitten ‿aamuusii , aina kum mä meniŋ kouluhun nii , ne mun ‿ympärilleni kuiŋka sul laskus ‿o , näytän ny , joh mun ‿on niiŋ kun sun niiŋ kyllä sitten on ‿oikee .
JP: mutta silloon ‿oli , opettajat vielä heikoja jotta seŋkik kus se oli , pappi ja , toresta , kaikki yliopistot ja kaikki , kulukenun niin , sill ‿oli niim palijo tietoja jotta , jakaa oppilahillensaj jotta , kyllä , kyllä ne oli niin tuota kaikki , kaikki niij joksikin ne , oli hyvijä oppilahija .
JP: tämä hietikoj jaakkoo , joka on , se oli kaikkiiŋ köyhimmästä koro , korista , tästä myllykylästä kotoosii , ja , ja ja , se lahajootti , satatuhatta niin , herralaŋ koulun , köyhimmällen ‿oppilahallen nyn nii , jaettavaksi .
JP: mutt ‿en tierä oŋko muut sen , opettajan oppilahista nii , muistanuet ‿yhtään , näitä täälä .
JP: ei silloo , ei silloom palijo , kujeeltu , ne oli oppilahat niin , aikuusettem miesteŋ kokoosija ja ,.
JP: ja ja , ne , ne teki sittek kaikemmoista pahaa kus se oli se tähtinej jo , vanha jotta ei se saanu oikee , kurija piretyksi mutta , kun se niemi tuli niiŋ kyllä kuri tuli , varmasti .
JP: kun se oli , tuo joki oli silloon , aivan ‿ajotienä , jotta heinät ‿ajettihiŋ kaikki jokija myöri , ja sinnej jäällen step pakattihim mennäj ja , oli poikaasija sittej jokk ‿oli , hevooser rees , kaah nii , niitä vain sitte , pakkasivat vetelemähää , sieltä , krinnistä niin tuota jäällej ja , ja ja , no siitä tultihiv valittamahaj ja , kyllä sekil loppuu .
JP: jotta mum mielestäni nii , kyllä vielä pitääs ‿ollav vain , keppikuri kansakoulus ‿ei , ei muu auta , ne on niim päässilimääsijä nykyäänsäj jotta ,.
JP: joo , kuurentoista vanhana min ‿oo , kotijani jääny ainuaksi mieheksi ku , vanhiv velii meni seinäjojelle , elikk ‿ei vanhiŋ kun toinev vanhimmista .
JP: tämä matti ojala joka nyk kuoli nii , se oli vanhii .
JP: mutta eem minä tierä , kun sitä , koitti teherät töitä niiŋ kyllä siinä mentihiŋ koko , koko mukavasti .
JP: kyllä siihen ‿aikahan ‿oltihin tarkkoja , ei , ei ei tahtonun niim palijo , saarar rahaa jott ‿olis saanu , kouluhuŋ kynäj ja , joŋkiv vihooj ja sellaasta , siitä piti jo , alaatap puhumahav viikkoja enne .
JP: ja nämä vanhimmat velijek kun n ‿oli , sitten , yhyrev vuoren niin niillähän ‿ oli , sittem maammekirija ja luonnoŋkirija ja , niitähäm me sittel lukima .
JP: oon on , palijo .
JP: silloon , huonostiv vain nii , tahtoo tulla , jokimaistaki heinijä .
JP: mato söi välistä , aivam puhtahaksi niin tuota , suuret ‿alat , peltoja .
JP: ja apulantoja ei kyllä , ostettu mitää .
JP: no nyt viimme aikoona nii , tuomaskuonahan se oli ja luujauhot , ne oli apulantoja ei muista puhuttu mitää .
JP: mutta nekin ‿oli ni ‿otta , ne oli hyviv vähä mitä niitäki , vilijeltihii .
JP: joo , ja , apila
JP: täs kyläs oli vissihin ‿ensimmääsijä , tuo naapurin , isäntä ketola tuos ni , se otti , ja leikkas pyörtänööstä niin , kun siin ‿oli sellaasta , apilaa jok ‿oli ittek kasvanu , ja , riihitti ne ja , kylyvi ja , voi voi maharottoonta kus sill ‿oli kovat ‿apilat .
JP: kun ‿ei ne olluk kasvanu apilaa niin , ne , kasvoo sitten niin , hyvin sitä .
JP: se on ‿ollut täälä sellaanee heinäkasvi .
JP: sehän se oli , sehän se oli siihen ‿aikahan niin , karijallem , parasta heinää .
JP: ja sitä ei toresta , mikkääm marot ‿eikä mikkään syöny .
JP: ja nys sittek kun ‿or ruvettu kalakittemahan , näitä , nevoja täälä niin , niin nii , kyllä kas , kyllä oŋ kasvanu apilaa , näillä nevoollaki , ja kasvaa .
JP: ja toresta , se oli , se oli ohora sitten ni ‿otta , se ei täälä menestyny ei juuri koska .
JP: mutta kaura see oli , kus se oli stä vanhaa maatijaaskauraa ni , se oli , se kasvoo huonommaskim maas .
JP: joo nythän ‿on , nythän ‿on niin sähköpaimenet mutta , silloon , airaksista tehtihin airat ja , kuusev , vittoosta vittookset ja , ne oli niin sanottuja panentoaitoja , sitte .
JP: ja niitä teki sitte , mies sata parija päiväs , ja , se oli , se oli s ‿oli siinä , ei kahta meetrijä se ollum mutta , eikä vanhaa syltäkääj jotta ku , nuon niir rautakaŋki otettihii , seiväsparista ja , kaŋki ni , sitten ‿aina niin tihijähän niitä , laitettihin niitä , seiväsparija .
JP: sinnes seivästev välihin se köytettihin sittes se , airas .
JP: ja keŋŋät ‿oli sittet talavella nii , palijo karvakeŋŋät , ja ne oli kyllä lämpööset .
JP: ja ne , tehtihij jo lehemään , kul lehemijä , tapettihiŋ kun niiŋ kun sanotahaa , niin ne tehtihin niistä , potkista sitte , ne , ne ne , joŋkil lestam päällev verettihij ja , niistä sittet tehtihin ne karvakeŋŋät .
JP: no kyllä se oli liukas ja , mukava keŋkä ja pehmoonee .
JP: joo , ei suŋkaan ne oo ollun ne , palakat silloon , niiren näläkävuottej jäläkihii häävik ku se , muŋkin serkkuni toimitti jotta , häv vähä parseelija sai ja , kakstoista markkaa sittes syksyllä rahaa .
JP: jotta se on ‿ollu , se on ‿ollus siihen aikahan nii , piijam palakka .
JP: mutta siihen ‿aikahaŋ kum minäkin ‿oon ‿ollun ni , se on ‿ollus siinä vissihiv viiskymmentä , viiskymmentä markkaa ja , treŋkijen on ‿ollus sitten , siinä seittemäŋkymmentäviisi ja , parahat ‿ov vissihin saanus satasee .
JP: mutta silloon ‿om menty työhön , aamulla , viimmeestään seittemän ‿aikana ja , yhyreksän ‿aikana sielt ‿on ehtoolla tultu .
JP: ja syöty on , nelijä kertaa päiväs aamulla enneŋ kun ‿ol lähäretty ja , sittek kaharentoist ‿aikana ja , nelijän ‿aikana ja , sittek kun ‿yhyreksän ‿aikana on tultu työstä nii , sitten ‿ov viimmeeseksi .
JP: eikä silloon ‿ook kaffeesta puhuttu mitää .
JP: nuo vissihin ‿on , muistaŋ kun äiteenikin nii , se , sitä kaffeja se oli tärkijä , juomaham mutta , ei me kakarat saanuk koskaa , koskaan sitä .
JP: ja sinnem mentihii , siinä , nelijäv viiren ‿aikana , aamulla riihellej ja , sittek kolomen ‿aikana kup päästihii , sieltä silliseksi nii , sittem mentihim marijahan , ja kyllä siel ‿oli mukava mettäs sittek kulukija .
JP: se oli niim pitkä kun , kum päivä saa sanuan näin syksyysi .
JP: kyllähän nyt otetaham maasta , saa sanuap puolta enämmäŋ kun siihen ‿aikahaa .
JP: se oli monta kertaa vaii , hyvii heikooset , ne laihot .
JP: ja se oli karijantuotantoki , siihen ‿aikahan nii , kun ‿oli seittemä , kahareksal lehemää nii , saa sanuan n ‿otta , kolomekkymmentä kilua , sitä tuli maitua sitte , voorokaures .
JP: ja kesällä siitä sai , viis pennijä sitteŋ kilolta niim meijäris ja , syksyllä , kum maito väheni nii , se oli sittek kymmenem pennijä .
JP: tuollaasilla kovilla , kärryyllä eij ‿ollu , eij ‿olluk kummipyörääsijä , ne ov vasta , sellaases , jotta ovakko he ollu , kakskymmentä , kakskymmentävii eei mitääk kahtakymmentäviittä vuotta käytännöh .
JP: nuo tavallisek kovakkärryt , rautapäälliset .
JP: ja toresta sitten ne oli ne , ne ne , turkulaaset ja , talavella ryssär reet ja pulukat ja , kun ‿ajeltihin talavella .
JP: se nyt ‿oli siinä , nelijänsaraŋ kuo , kiloŋ kuorma , kun ‿oikeen niiŋ kun ‿isojak , heinäkuormija ajettihi .
JP: no nythän niitä ajetahaa , hevoosellaki , siinä tuhanneŋ kiloŋ kuormija .
JP: eihän sielä ku , nuolla , teillä niin , niistä lumi , lykätähäm poih nii , ei siinä luistas sitter reki .
JP: ja auratahaahan nämä kaikki , sivutiekkij jotta kyllä näis , nykyähänsäs stek kummipyörillä , kummipyörillä kärryyll ‿ajetahaa .
JP: mutta tuolla niitä nym makaa nuota , ra rautapyörääsijä , rautaakselisija nii , jokahitteŋ kartanolla niitä oj ja tuola vainijolla , mihinä hyvänsä .
JP: no nythän ‿eij ‿enää , sitä , niin sanottua , työrekijä , pystynenäästä ni , eihän sitä enää panna olleŋkaa hevoosem perähä .
JP: ja siihen ‿aikahaŋ kum minäki , toresta oon ‿ollus siinä , seittemäŋ kahareksav vuorev vanha nii , meilläkin , ensi kerran , vissihim parirekijem päällen tehtihin , reha ja , muistaŋ ku , sitte jo , mä olin , haloolla velii penijamiŋ kaah nii , muŋ kuormani kaatuu ja , minä sinne , halakojen ‿ala ojahaa .
JP: sieltä , se muv veti sitte , päläsyŋ kauluksesta , pellollen seisomahaa .
JP: mutta se oli vanhan syleŋ kuorma niin , siitä hajettihiŋ kaharella hevoosella ja , nys se tuorahan ‿yhyrellä .
JP: se on nyk kolomem meetrijä aina , ja se oj joksikiv vanha syli niin , se on ‿olluk kolomem meetrijä .
JP: jotta on ne , on ne kaikki nuo , kaikki ne om puolella lisääntyny , nii hevoosekkij ja ,.
JP: sellaasija pienijä , pienijä hevoosija .
JP: niiŋ ku , toresta , siinä kolomeŋkymmene , vuotissoras sanotahaj jotta , suomalaaset ratsasti pienillä turhannäköösillä , hevoosilla mutta ne oli kestävijä .
JP: ja kyllä ne kestävijä , hevoosija olivakkin .
JP: ja siin ‿oli sittep , niin tuota , vittasta tehty , läŋkki siihej ja , sitte oli puoji puinen , väärä , keppi jotta se oli , s ‿oli s ‿oli , tälläänej ja niiŋ kun tästä sitten , ylähäppäin niin , oli se , jo josta kiinni otettihi .
JP: ja se oli niin sanottu kakuliskeppi .
JP: ja hitten , kakulis , kakuloos ‿oli , rautaanel läŋkki ja se , länkki sitten niin tuota sev vit , sieltä vittasta , nostettihij ja sittes se , keppi , pistettihin sinnen nii , se oli sittes sev vittan ‿alapuolella se , kaku , kakulan se , läŋkki ja , se vi , keppi sitte oli siinä , niiŋ kun nyt , ajateltaasihij jotta , jotta on nuon .
JP: ja sittet täälä niin , täälä niin tuota se kri , kripa nuoj ja , ja tä , tästä sitte oli se rautaanen , läŋkki sielä , kakulan , elikkä siinä jukovittan ‿alla , siinä , rautaases , kakulan , kepis .
JP: niin tuota , ei juolaheinää eikä mitää , sellaasija pelloos ‿ollu .
JP: mutta se vaij jotta se oli , se oli hirasta .
JP: sitä puolen tynnyri , e , elikkä tynnyrin ‿alal , jos stä tynnyrin ‿ala kynnettihin , päiväh niin se oli kova tinki niiŋ ku , nys sanotaham puoli hehtaarija .
JP: ja sittes stä siipijä , käänneltihin , puolelta ja toisellej ja , aina vain stet , kuv viinohoosa , kynnettihin niin ‿aina vain samaa , samaa mallija sitte .
JP: hevooneŋ käveli stä vaon , parrasta ja se puinen siipi lykkäs sitten ‿aina sinne , vakohom menemähän sem mulla .
JP: kun , kyröp poltettihin silloo , se oli ai , aina se , kyrömpolttoaika .
JP: ja kyllä ne kasvookin ‿ei sitä sovis sanua , kun , mukavasti , sai palamahaŋ kyröj ja , se toresta kynnettihin se , tulimulta sinnes sekahan nii , kovastis siin ‿oli komijat rukihillaihot .
JP: se oli etevä maavvilijelijä sa , sama matti siltaloppi , aivan , ilimajojen , parahija sen ‿aijam maavvilijelijöötä .
JP: mutta se ei toresta , s ‿ei toles , toresta nii , kyllä kais sielä nyj jo , oli mullistajat ja , ja ja , jousiäkehet ‿elikkä , siihen ‿aikahaŋ kus sanottihi fieteriäjes .
JP: niin , kyllähän niitä nyt ‿oli mutta , kyllä melekeen se ne kynnätti kyrökkik kaikki , sillä auralla .
JP: siihen ei kyllä jäänyr rikkomatoonta , maata yhtääk kun se , pelto viinohonsak kynnettihii .
JP: joo , pikkuäjes se oli toresta ensij ja , sitte , kul laitettihin se niin sanottu , kahareksatelinev viinoäes se oli sitte hyvä .
JP: ja se oo hyvä vieläki .
JP: kun sillä , sej jäläki , kijä kum peitetähää , ja äestetähän sillä ni , se tuloo pinta nii hienoksi ja , ja sellaaseksi ja kyllä siinä kasvaa , kuv vain ‿ov voimmaa .
JP: elikkä kakskymmentä , ei kuk kolomekkymmentä , kolomekkymmentä , kolomen nelijä , tynnyrinalaa kus sanottihi .
JP: mutt ‿em mää tierä , mikä se on se tynnyrinala ja , kapanala kun , ei nekääp piräp paikkaansa yhtää .
JP: kapanala oli , seittemän syltä , kanttihinsaj ja , tynnyrimmaa oli , nelijäkymmentä syltä kanttihinsa .
JP: joo , jokin tuitulilamppu se oli , joka , oli ennem meilläkik kotonani valona .
JP: ja oli , sellaanee , pläkkinee , ja sielä , pienes torves sitte , pumpu , pumpulinen syräj ja , sittes se oli , oikeen , suuri juhulahetki ku , isä toi seŋ kattolampu , kun tuo , uusi rati tuohon tehtihi , tuonne , joka tuol ‿om mun , kotoni tuola mettärrannas .
JP: ja siin ‿on ‿olluv vähä vilijelystä sittej ja , en tieräk keltä se , sellaanee , se ov vanhan ‿aijan , jott ‿ainakin nuon suuri , raha niin , kupariner raha .
JP: no em mä tierä .
JP: se meni sujuu nii hyvij jotta ,.
JP: kun stä mentihil leikkoolleŋkin nii , sehän oli puolittaaŋ kilipa sittej ja , sitä nin tuota , kerraŋkik kum meit ‿oli , viisi menemähän , työhön nii , se oli , runsahasti hehtaari , elikkä kaharen tynnyrin ‿ala , se maa .
JP: ja , mentihin täältä , nelijäntoista kilomeetrim päästä niin , sinnej ja , ehtoolla tultihiŋ kotijaj ja , se oli kaikki leikattuna
JP: n ‿otta stä tulee jotaki , kolomekkymmentäviis , jalakaa kun sanottihii , nuota rukihija nii , heŋkijä päällen sitte , leikatuksi .
JP: ei se mikään ‿ollu , konsti jotta sitä , kakskymmentäviis kolomekkymmentä , jalakaa leikkas niin tuota päiväs .
JP: ja se oli siinä , kun ‿oli tuollaasta , kauraa joka nym meni niittämällä , oli viikattehem päällä sellaaneŋ karhi , rautakarhi nii , .
JP: kerraŋkin niin , tuo on nys siinä , kaharen tynnyrin ‿ala , ja , emännäv velii tuli meillen sittej ja , sanoo , pitääkö tämä tullak kaikki tänäpäivänä .
JP: em mää vain sittek kum mä näin , ajattelij jotta s ‿om maharotoo , niin mä sanooj jotta pitää .
JP: ja , mä koko päivää , niitij ja , siihen tuli vissihin sataviiskymmentä kokkosta sitte , niitä , kauroja ja , .
JP: ja ja , se tuli se vainijo sinä päivänä niitetyksi .
JP: kyllä stä teki , kolomen nelijä heŋkijä , saman työŋ kun nyt , konehella saarahaa .
JP: miks ‿ei tämä oo , kovasti , kovastit tämä on nii , hyvä tämä ittessitova ja , ja leikkuupuimuri , leikkuupuimuri kuv , kuivina kesinä ni , mikäs sem paree oŋ kun se , nyt työtä heleppaamahaa .
JP: mutta eihän nyk kukaan , sellaasija päivijä teej jotta , seittemän ‿aikana aamulla mennähän työhöj ja , yhyreksän ‿aikana sieltä tullaha .
JP: se on nyt , ne rupijaa kattelemahaa , jokahinem paitti , joka omas työsnäns ‿on nii , seehäm pitää , teheräp piremmältäki .
JP: em mä tierän nuo oikeen ‿isännät , tuos niin , ei ne mitään teheny , se oli vaij jotta ne , katteli niin ,.
JP: kerraŋkiv va , vaikka se nyt ‿oo , huono täs sanuan nii , mutta jos vain toimittaa hilijaa sen ni , niin nii , .
JP: ne oli tuolla sakkokyröllä , ylinikkoolan treŋŋit niin tuota , kyntämäs ja , siel ‿oli stes se oli , jokim poikaanej ja , sill ‿oli huttuniminen , hevoonen sittes sillä ja , .
JP: no se meni tupansak katollen sinnej ja , kiikarilla kattoo ja näki sem poijaj ja , se pani hevoosen ‿aseehij ja niiŋ ku , kilijuva jalopeura se tuli sittes sinnej ja , mä olin sillooj jokin , seittemäŋ kahareksav vanaha .
JP: ja , heti sem poijan työj ja , ja sitä mänttäämähäj ja ,.
JP: ja ja , se oli isävainaaŋ kaans hyvä tuttu sittek kovastij ja , .
JP: ja ja , se tuli sittes siihem meirän työj ja , kotoni maa stel loppuu siihen ‿ylinikkoolam maahaa .
JP: jotta nämä nyt oŋ kyllä , tällääsehem paikkahaa huonoja , toimittaa ja , .
JP: mutta sellaasta se oli sitte .
JP: mutta nyn ne oŋ kaikki hävinnyk kans , eipä oo enää .
JP: ja pakko oli hävitä , eij ‿enää saanuet työväkijä .
JP: ja se oli tuo , mäkelän ‿iikkoo tuomikylästä ja , se kun niillä ylinikkoolaa hevoosilla ste ajettihil lujaa , ja iikkoo joutuu sitten niin tuota , sinne hevoosten , alaj ja , iikkoo kup pääsi sieltä niin sanoo , kyllä jos mum pääni tuohest ‿olis , ollun niiŋ kyllä se hajalle , kyllä se hajallem menny olis .
JP: mutta iiska vai , nousi ja , sitten niin tuota , sanoo jotta , ei mun sentähäk kuiŋkaaŋ käyny , vaikka mä sielä reen ‿allakin ‿olin .
JP: mutta mitäs ne kuormat nyt ‿eihän ne nyt ‿ollu , kun ne oli sellaasija , toresta niin , jotta , puolentoista meetriŋ , kuormija niiŋ kun nyt ‿elikkä siitä , vanahasta sylestä tehtihiŋ kaksi kuormaa .
JP: ja sittek kun ‿ei , ne tahtonu oikeen saara , nämä isoot taloolliset , leikkooväkijä ja , ja ja , heinäntekohoŋkaan nii , sitten ne otti ja myii , myi myitti niitä luhtijansaj ja , niiŋ kum puolillen teherä , ja , sittes siihev värkkijä , kuiŋka monta jalakaa , kuiŋka monta jalakaa kukii huuti sittel leikkaavansa , siitä mihiŋk ‿oli huutanu , sen ‿alaa .
JP: ja se oli määrä sittes sen , ruislyhtehen niin , se piti olla , kahareksatuumaanee .
JP: ja papiillen tehtihin , päivätöitä .
JP: kotuanikin ‿oltihii , tällem pastorilleŋ kiikkapastorillen ni , aina rukihilleikkooaikana , niin tuota , päivä piti olla .
JP: ja sittes suurimmat taloot niirem piti olla , prouvvaastille .
JP: siihen ‿aikahan ‿oli se , ruuseŋkreeni täälä kirkkoherrana .
JP: mutta sittes se vissihii , lopetettihin siinä jotta , kun se ruuseŋkreeni kuoli nii , eikähän sitä sittel lopetettu jott ‿ei stä enää ollun niille , taloollisten niillem , ma , papiillen tehtävä niitä , päivätöitä .
JP: mutta kuk kiikkalahaŋkin tehtihii , sellaanee , kanerva risunavetta savesta ja , kanervista ja , mitä kaikkija hänehen , paasattihin ni , meiltäkin ‿oltihin niin , ainakik kaksi päivää hevooseŋ kans , savikranaa pyörittämäs .
JP: mies istuu kranaj juures , ja ku sieltä tuli sitä , savija nii , ei muuta kus se , katkaasi sej ja moottihin , löi ja siinä kaikki .
JP: no sielä , siinä , sen tietää , siin ‿oli märkänä sitte , ja saves , yltäympärihinsä , jott ‿ei palijon , muuta kus silimäk kiilti savesta .
JP: eij ‿yhtääm mitääm muuta kum muurit .
JP: ensimmäänej jok ‿on , tehty niin , tuo ilimajojen osuusmeijäri , siiheŋ , ajettihin niin , ylistarosta sitten tiilet ylistaron tiilitehtahalta .
JP: ja se on ‿ensimmäänen tiilirakennus , täälä .
JP: se on ‿ollus siinä vissihii , siinä vissihin , yhyreksäntoistasataa , kaksi ja yks , elikkä kolomek ku , se or rakennettu se , tuo ilimajojen ‿osuusmeijäri .
JP: ja sielt ‿ajettihii hevoosilla , hevoosilla tiilet .
JP: markan sitte oli viistuumaanee , se puoli puhuras .
JP: ja tästä on sinne , em muistak kuiŋka pitkä , mahtaa olla .
JP: mutta , kyllä sinne , hyvästi , on niin tuota , päälleŋ kahareŋkymmeneŋ kilomeetri , taitaa ollaj joksikik kolomekkymmentä , siiheŋ kauhajojeŋ kirkolle .
JP: ja hevoosilla ne ajettihiŋ kaikki tyynni .
JP: vaasahav vietihin ‿ennee , hevoosilla vilija , kaurat ja rukihit ja , sittes seinäjojella , rupes kaija ostamahaj jo , elikkä laurelli kus sanottihii .
JP: mutta kaija , oli sielä sten , niiŋ kun ‿ostajana .
JP: ja laurilam mikko ja , ja ja ,.
JP: siihen ‿aikahaŋ kum mäkin ‿olii , kansakouluh niin , kaurat maksoo viis pennijä kilo ja , ja ja , ruishehto maksoo , seittemäm , seittemäm markkaa .
JP: jotta kyllä se oli , maavvilijelijäŋkin niin , niukkaa se oli , rahantulo silloo .
JP: vaatteet , kaŋkahak kurottihiŋ kotona ja , kräätäri oli kotola , kotona neulomas ja , .
JP: ne tehtihiŋ kaikki niin , sanottihil laŋkaaseksi enne , sellaanej joka oli , niiŋ kun nyt sanotahan , tätä sarkaa , niin s ‿oli laŋkaasta ja , sitä sitten niin , johonakin , peräseinäjojella meiräŋkin nii , kulijettihin , tamppaauttaa .
JP: ja , sitten nuo , tavalliset , pukuvaatteet nii , se tehtihin sittev , välistä se oli pummuliloimista ja , toisin ‿aijjoov villaloimista ja , niin sitä kulijettihii , nii flikak kup poijakki ei ne ,.
JP: pässim pökkimis sitä oltihin ‿aiva .
JP: eikä , eikä eikä nuosta ulukolaasista kaŋkahista , tietty mitää .
JP: ja kovasti , kovastik kelevattihin siihen ‿aikahaa .
JP: ei kukaa ilivehtinyn niille .
JP: mutta , mennäppä nyt nii , pässim pökkimih nii , pijan sitä sanotaha jotta mikähän tuoki on .
JP: lampahija oli siinä , pariseŋkymmentä , meilläkin ‿aina ja , kyllä ne villat tuli tarvituksi kaikki ei niitä , ei niitä myitäväksi tullu .
JP: lehemijä oli ja , sitte hevoosija oli .
JP: kyllä niitä joksikik kolome oli aina , vaikk ‿ei suŋkan niillä nyp palijo , muuta kuk kaharella ajettihim mutta , jokiv varsa oli aina kasvamas .
JP: ja sitten , siihen ‿aikahaŋ ku , sanottihii , sanottihii , salakooksi niitä , sellaasija , härkijä joita leikattihii , niin , niitä oli sitte , välistä kaks kolomej ja , härkä tietysti aina ja , kun se oli härkä silloo , niiren nimi jotta ei , ei stä sonniksi sanottu .
JP: ja sittet toresta lehemijä niitä oli , siinä seittemän , seittemäŋ kahareksa .