Location: Vihti
HL: juu mut mää en tiäräs siit mää en ‿ol koskaan ‿ollus siäl jäällä , laskiaiskelkaske .
HL: mää en sitä oi nähny oleŋka muta semmonem mentiin ‿isol kelkal ni mäkeem mut mää en ‿ol siiŋkän ‿ollu mä oliv vaam pikku kelkaŋ kas mut et neet teki toiset semmottii , ni et , mäkeej ja hirmiä , röykiö sit .
HL: laitettiiv vaam mämmyy ja , ja semmost eja , ei mitääm muuta ja .
HL: pantiiv vaan semotteen , kuumaav veseen ‿ettei juur kiahunnu ni jauhoi ja , muutamat pani pernoi ja ens keitettii ja laitettiim pernoi jo hiukka alkuu ja sit , pantiin siheŋ kuumaa vettä ja jauhoi ja , maltai ja , sokerii ja , siirappii ja semmos kaikkii ja kuka sai vaam parempaa .
HL: ja niin sitä nykkiv vissiin tehrätähän samal tapaa .
HL: kyl tuahises ‿on , mämmy hyvää ei neep paffiset ‿ol sev väärttei .
HL: mut kylhän sitä siiŋkin syä , kun ei muuta ol .
HL: ja tuli aim paremmaks vaam mut tää kuivaa ku se on tämmötes , paffis .
HL: mut niit ‿ei saa enään niit tuahisii .
HL: se otettiin sihen ‿aikaan tuahi lähti , heinä , aikan ja , ni se , lähti nin ,.
HL: otettiin net tuahet ja , siit tehtii sip pantiim painon ‿alla ja , kuumas veses kasteltiij ja ,.
HL: ja tehtii semosek kulmat vaan ‿et siit tuli nätti tuakkineŋ kaik ,.
HL: muutamat teki oikeeŋ kauniiŋki mut ‿ei kaik sihen tahtonnu , osaa , rupeet tekemää .
HL: ja sit ‿ajettiin , koivuist otettii sis semmos säymävittaa kun , sihev verettii semonen siliä nasta viäl ‿alla ja ,.
HL: mut , kyl katajas tuli vahvempa , kuŋ katajast ja se vestettiin ‿et se oli semmone , tois pualta vestetty ja sik käänettiin nep päät sit sinnen , sih niihiŋ kulmiiŋ ku tehtiin semoneŋ kulma niŋku , jänekseŋ korva sit mikä käänettii .
HL: ja se nasta pantiin sinnen ‿alla ja ,.
HL: ja sit se pantiin se , läpitte siit sit ni siik , tuli nätti tuakkine si kyl se kasas pysyi .
HL: mut jos ‿oli oikeen nuarta koivuu ni , ei tahtonuk kestää löylyy .
HL: sanottii säymävitta .
HL: se oli ,.
HL: otettiiŋ katajast ni se oli vahvempa .
HL: kyl nek koivuskin ‿otti mut se oli , niŋkun semmoner räyskempä .
HL: muk katajainen ‿oli hyvä .
HL: se lähtee , siin , heinäkuun ‿alu , alkupäivil juur siij ja kesäkuu lopul ja heinäkuu rajal siin se on jur parhammillaan .
HL: mut sihen ‿aikaan se heltii .
HL: ennein ‿otettiiŋ kauhiast mettist ja revittiin tuahii ja tehtiin tuakkisii mut , nyt ‿ei sinnen ‿ol mentävä .
HL: siit tulee niin tyyris tuakkinen ‿et .
HL: ei sihen ‿enän tee miäli pistää mämmyy ku sen siäl ottaa .
HL: se verettiin , vaan , veitteŋ kans niŋ koivus semmonen , osa miŋkä , suuruinen saatiiŋ kun ‿oli oksatoine .
HL: ka täyryi kattoo ens semoneŋ koivu ettei ollup pahoi oksii ja jos ‿olikin ‿oksa ni ni kyl semmoneŋkin ‿otettiin silti mut sit pantiij jotaim , paperii sinnen ‿alla ku mämmyy tellättiim mu .
HL: ni se verettiij juur koivust vaan niet se ,.
HL: piirettiin sil viisii ja sitä mukaan se revittiin ‿irki .
HL: kuiŋka suuren sai sitten .
HL: paremmas koivus sai paremmaj ja isommaj ja ,.
HL: kyl sitä auttaa ja täyryi muk kun hyvä koivu oli , niŋ kyl sen ,.
HL: ky se aika hyvii heltei .
HL: mut ,.
HL: ja kun ‿oli hyvä aika oikei ni .
HL: ni sanoiki , sanotaaŋki s sa lask , sanalaskuskin ‿et menee vaan niiŋkun tuahi .
HL: ku se hyvi heltii .
HL: se om mahlaa .
HL: juu sitä tulee kevääl taas jo , mahlaa .
HL: keväppualla paremmiiŋ kohk kun se tulee lehtiin ni sitte tulee mahlaa .
HL: ennee sitä laskettiiŋ kauhiast ‿isois koivuist .
HL: ja juatiin , se oli olevanas jotai herkkuu .
HL: mut ‿ein sitä ny enääŋ , lasketa , enempää kun tuahiikan ‿otetaan ni .
HL: kun n ‿oor rauhoitettu jo .
HL: kyl sitä otti isokki paikoiŋ kun tykkäivätte .
HL: siihen ‿aikaam mut ‿ei sitä ny enääm moniiv vuasiin ‿ol ‿enää .
HL: taira lapsekkan ‿enään , kaivaas sitä .
HL: sihen ‿aikaaŋ kum määkin olil laps ja siit viäl ‿ylöskäsiin ni , nek , kovas tykkäi siit mahlast ja ,.
HL: ei puu ollus silloi niin suures ‿arvos niik kynittiij ja kaivettii vaa mut ,.
HL: ei , em mää en tiärä , niist .
HL: n ‿ooj josain ‿erikoises paikas sit jos niit ‿o .
HL: vaik mää montaa lajii puuta olen nähny , tääläki .
HL: noiŋ kuŋ kulkee ni .
HL: m mää tiärä ei nee , ei nee oikeem mää ,.
HL: minum muistoosain ni , mitään erikoisempaa sitä samaa vaam mitä enneeŋkil leikeivätte .
HL: mut semmonen tapa vanhaan ‿aikaan ‿oli , mut ei sit on ny jo jäänny .
HL: pääsiäisyäŋ kävi noitii .
HL: ei ny ol lampaikan ‿enääm , mones paikkaa mut ‿ei , ei ol ‿enään noitiika .
HL: ja toisep pelkäi ja toiset uskoi noitiim mut ,.
HL: mu ne oŋ kaikki jääneet jo .
HL: sitä tuatii ja hakattii hakuu et ‿oli pehmiäät ja .
HL: no kyl neek kun ‿oli hyvä hyppäämään ni kyl se , joksikin ‿osui muk kyl se välil syrjääŋki meni .
HL: kuiŋka hyvin ‿oli opetellu ja oppinnu ni .
HL: mut ‿ei ne nyk käitäs sitä enää vaikka ne o hyvii kävelemääm pääs päällä ja kaikil loiskaamaan ni .
HL: ei net taas hypillautaa enään nyk käitä .
HL: sinnel laskettii lehmät ai , juaksemaa .
HL: oli kummiŋkiim minuŋ kotonain ni semmonen ‿et , kun ‿oli hakui hakattu ni siäl ‿oli lehmät ja ne oli , yätäki siäl sit , suven ‿aikam makailivatte ja ei niip pantu navettaan sit , kiinen ‿et ne oli siäl vaaj ja lypsettiiŋkin siäl ja .
HL: se haku oli sinne hakattu et , se oli vaan sik , kuiva ja siisti ja siälk korjattii lannat taas pois ja taas tasattiiv vähä ja , tuatiin uutta taas välil .
HL: kesän ‿aika sinne hakattiil leppääkin sit sekaan ‿et se oli pehmiämpää ja .
HL: joo , lehmät tuatiin ‿ehtool sinne ja aamuul ,.
HL: sitä sai yäseen ‿ollas siäl ja aamuul taas lypsettii ja laskettiim mettää .
HL: ei ne ollup pellois niiŋkun nytt , on ‿ollu jo vuaskymmenet jo pellois .
HL: kävi mettäs vaan suuril laituimil .
HL: kolmek kertaa lypsettiiv vanhaan ‿aikaam mut ‿ei ny ol ‿enääm monen , wuaten ni pariiŋkymmeneev vuateen ‿enään ni lypsettyp päiväl muuta kuv vaaŋ kaks kertaa .
HL: aamuin ‿ehtoi .
HL: net sit taas sentään tual ‿aamupualla löyryi aamuyästä ku hajettiin niŋ kyl net taas sit lypsettiiŋ kiiruust .
HL: tääläkiŋ kun ‿on niin suuret nää valtamettät ni tännej jäi ,.
HL: sit ‿oli kiiru lypsää .
HL: kunn ‿oli tommtet ‿aarniomettät ‿ettei niit ,.
HL: eei nees sentään , tääl niim menny .
HL: kyl tohom meni sentääm meireŋki suahoon ni meni toi naapuril lehmä ku se oliki toi , naapuri oli niitte silloin ni meni keskel päivää , semmotteen sualäpee ja kaik ‿oli pois niet se kualiki sinnen sit kun , meikkin ‿oltiin tual kaukan takapualla pernoi istuttamas ja , oli semoset mettät ja verhok ku ennein ‿oli pellois semottii piälii ni .
HL: sit se kuali sihe , mikä nyt tos kasvaa , peltoo ni , se oli semmottena , suamaana , ja mettäromikkona semottena , sanottii rahkasuaks taik semmoteks .
HL: se on nyt ajettu ja tehtyk kaikki näil vuaskymmenil ni .
HL: se oli niiv vetelää et se täyryi niiŋ kaukaap poiski siält ‿ens vetää ja saara ei sitä saanu , poiskan‿ enääl leikil siält .
HL: kyl se joskus pisti ja tääiäkij ja ,.
HL: viime suveŋkiv viäl ninn ‿oli tos naapuris pistänny , tissii .
HL: kun vissiil laituimel kun ‿oli maannu .
HL: se kauwan ‿aikaa , sairasti sitä muk ky se siip parannui sentää .
HL: ei täs koviim paljoo ol kärmei , mut kyl niit tääl ‿on sev verran ‿et , et net tuntee , nyt ‿on niim mettät jo kaik kraapittu et ne on niin , kärmeekkim menneet jo , eri .
HL: paikois .
HL: kyl mar niit ‿ov vähä joka puala niit ‿om mäjiskin ja , ja tual suasa tual ‿oli meireŋki suasa , yks kevä niit ‿oli niit ‿on toissil vuasil , niit näkyy enämmäŋ kum pojat lähti sinne sanoivat hei menee kärmei pyyrystämää ja ,.
HL: ja niit meni , kolme neljä sinne ja kaik net tuli kepin nokas kärme .
HL: nes saanu oli noiŋ kevääl kun net tulee sihen , mättääm päällä .
HL: niin , ne oli sen si saaneet .
HL: ja kum ma olim pualukas tual , yks vuas nin tual pusulam pualla tos mäjesyrjäs ni , siinn ‿oli vissiin ‿oikej joku kärmeem pesä ku niit tuli semottii pikkuisii nii em mää isoo nähny mup piänii tommottii kun ‿oli niiŋku , pual metrii ja siit vähä pirempii ni niit meni oikeev vaam monta peräkkäim muk kyl mää äkkii muutim paikkaa .
HL: toss ‿oli kouwaisil ja niit niin , viätäväs tos ku ton ,.
HL: tos mettäs , enneiŋ ku se oli semmone rytikistö ku se oli , kymiyhtiö hallus ni , siin ‿oli yks semoneŋ kun ‿oli puhtaaks hakattu ni semmonen , läpi oli mansikkoi kauhias ja lapset meni noukkimaa ni , eivät viäl ‿ymmärtäneet et ne oli kärmei ni sanoi et meni semotes kiarukas vaan nee heitti puhuuŋki ittes sanoi ei heit tiärä mitä nee oli sanoi .
HL: et nee meni sanoi ne oli vaan niiŋku semmoner rulla muk koviin ne heitti korkiaalt ittes mt hei lähti pois sanoi .
HL: eikä heit tiänny et neek kärmei oli mut meit tiättii sit et nee oli niit .
HL: ne oli , mans , misä om mansikkoi ni kärmet tykkää siij ja kauhiast ‿olla .
HL: mää en siit tiärä muk kyl niit vaam mansikkapaikas ‿oŋ kovii .
HL: jos mää nääŋki sen ni mää menen niät ‿em mää kerkik kattomaa .
HL: e .
HL: kyl se mulp pysyy tappamati .
HL: muk kyl mää nähny olem maantiälläkiv välil kun ‿oj joku , pyärä yli ajanu ni , om pitkänä sii .
HL: mut jos sen tual mettäskin näkee ni kyl se maa kelpaa et siit menee pakoo .
HL: se ui sil viisii vaaŋ ku se poikki maantiäŋkim menee nin ,.
HL: mää tiäräs sit ‿oŋks sil jalat taikka millä se menee sannas se menee huanommam mut kyl se ruahokistos menee hyvii .
HL: ja semmottis neep piänekkiŋ kum mää katteliŋ kun ne meni kannoj juurest niit tuli oikei siin ‿oli
HL: joku pesä varmaan ni ne , luikersi sil viisii vaŋ kiamuraas ja , niin ne meni ni ät .
HL: kun ‿oli , pualukkoi mää noukeij ja , oli lämmym mäjen syrjä .
HL: mää en siit ti osas sanoo sihem mitää .
HL: ku heis sinneŋkim menneet ‿on et nees siäl ‿yksin ‿olla voi .
HL: siin ‿om mäjet kahta pualin ni .
HL: josain tomotes kannon , syrjäs mut kyl se siit ‿äkkii livattaa kanno holoo .
HL: kun , vaaŋ kuulee krapinaa ni .
HL: ettei sitä kerkip pal tarkastamaa .
HL: joo nes sanoo et ‿on tarhakärmei mut mää en osa niit vaan tuntee sanovat ettei ol , ettei ol myrkylline .
HL: ja mentiim piirileikkii ja .
HL: nee oli vaam puusta tehryt ja , oli sitten , joŋkum puitter ravos noin semoset , rautainen ‿akseli ja .
HL: siin sit ‿oli se oli neljäskanttinen ne istui joka pualla sit , taikka , toiset seisoi kukka jak , pää kesti vaan seistä ja heittivätteŋ kovast .
HL: mää olen ‿ollu huano keinuumaan ain ‿em mää ol pal keinunukka .
HL: mun ‿om pää ollus semmonen ‿ettei se kestä oikeeŋ keinuu , tekee niim pahaa ku , keinuu muk kyl niit ‿oli ,.
HL: kyl mää keinul ‿ollu olej ja paljon , keinuttavan nähny .
HL: täskin ‿ov vähä matkam pääsä nin ‿oli semmoneŋ keinum plassi ja jos‿ oli piäm matka välii ni oli taas toine , keinu , mut ne oŋ kaikki ny hävitetty jo pois .
HL: monta aikaa jo ollu ei niit ‿enää .
HL: siäl meni välil joŋkuj jalakakim poikki ja .
HL: joo .
HL: nee meni pajois ja , huanneitteŋ katol ja semmost .
HL: istuivat sit josaim mikä oli kolmek kertaa muutettu ja niil ‿oli aij jotain semos taikkaa sit .
HL: mut toisep puhui taas sit jo kum mää olij jo iso flikka ni , puhuivat ‿et , kun nep pajaaŋkim meni ja piti siäl jotaiŋ kuutelemaan et sinne meni toiset taas sit jo etukäteeŋ kun tiäsivät ja peljätteiivätte .
HL: et tota ,.
HL: ei niis tiäräs ste ei suŋkaan ne ollu mitääm muuta ku , peljättivät toinen toistas .
HL: mää muistaŋ kum minum puhui musteriinikin ‿et , et tota kun ‿oli tual ‿olkkalas joku semonen silta missä sit ‿ain näkivät semmottii näkyi ni , heikkim meni sit ja panivat valkuisel lakanan sitten yli pääs ja selkää peittivät ittes semmotteen niiŋkum pussii sit ja , sik ku tuli toisii ni sik käveltiin sit pitkin tiän syrjää sit eikä puhuttu mitään sit ‿et se oli vaan niiŋku aaves sit .
HL: mut kyl mar niit vojei ollakim puhuu tää me meiren talon se kun ny on ‿yli kahreksaŋkymment vuatta ja se oskari ni puhui et , ku hän ‿isäs kas meni , tualt , helsiŋkiim meni ni , siäl , yhre hautamaan ‿ohitten se kirkkonummen tai miŋkä se sanoi sen ‿olevan ni .
HL: ni hei meni , yäsyrämmen ‿aikan sit ‿isäs kas peräisiin ‿isä meni erel ja hän tuli ajoi toista hevost meni peräs kuŋ kahrel hevosel menivät helsiŋkii ni , häner rinnallas käveli sit ja semmonen sanoi ja .
HL: hän sanoi kyl hän näki .
HL: mut ei hee uskaltanup puhuus sen ‿enempää sik keskenäs ‿et hei meni vaan sit menoos et sit jälkeem päi hep puhui sit miŋkä hee , näki .
HL: et , meinai et se tuli siit hautamaasta et joku oli ,.
HL: sit , sojei kello niiŋ kovii häneŋ korvasas , ettei hän ,.
HL: mut ‿ei häm mitään nähny .
HL: mut kello sojei vaan niiŋ kovii häneŋ korvasas .
HL: ja kyl hän selkei sanoi et hän ‿oli ihan selvä .
HL: et sanoi et totta se oli semmonev vaan ‿et hänel ‿annettii semmonen soitto meinattiin ‿e tääl ‿ol mikää juapunneem makausplassi .
HL: kyl hän , hautamaalta pois pysyy sanoi .
HL: joo .
HL: ja ihmiset ‿uskoi kaikkii .
HL: kyl niit ‿oli muitaki semottii paikkoi .
HL: vanhaan ‿aikaan ‿et tota mut ‿ei nit ‿enään nyt ‿ol semmottii ep peljätää .
HL: ihmiset tulee semmoteks jo et ne jos jotaiŋ krapinaakiŋ kuuluu net tahtoo kattoo et mikä se oli ei ne usko enää semmottii olemattomii .
HL: mut ‿ennein niit ‿oli , nes sanoivatten nin , minuv vanhempainikiŋ kun ne , helsiŋkis tuli nin , josain , tiäv viäres sittem mä muista enääm misä se oli tääl helsiŋkitiäv varrel nin , parvui laps niiŋ koviin nin heip pysätti hevosen sit ja sanoivat et , et mitä vast hän ‿itkee .
HL: hän ‿itkee sitä vast ‿et , häne luus ,.
HL: hän ‿on , tähän , tuatu , ja hän tahtoo et hänel luus tulee siunattuu multaa .
HL: ku heit tuli siheŋ kohral sit nin , nin tota ,.
HL: siält tuli semonen nainen ‿ulos sit ja oli pitkä palamikko .
HL: ja hees sit siit ilmoittivat ‿et siält se kaivettiim mut ‿ei ny ol ‿enääŋ kuu jos tekeevät mitä tahto ni ei nee enääm parvu eikä ,.
HL: em mää parast ‿ol kuullu mut , kyl mää olem miäshaltijaas kuullup puhuttavan ‿et tota ,.
HL: ja minum puhui isäinikiŋ ku hei oli lapsii nin , hei oli koton , lapsek keskenäs ja .
HL: sit tuli semmonen ‿ovem päälä semonev valkuinen sanoi .
HL: äiti , heittii ain sanoi et täytyy ollak kauniistas ettei tul , mitääm peljätyst heitil .
HL: ni siit se hukui .
HL: kun ‿enneev vanhaan ‿oli toppisokerii ni , semost , kovaa paperii ni tehtii sihe semonem musta maija ja , sitä pelattii se voitti sit ta ,.
HL: taikka se hävei niiŋ kuka sai sem mustam maijaj ja .
HL: sit tuli semmonen ‿ek kun lähti siik kyäkin säŋkyst misä ain sit se , köksä makai ni , siit lähti ja se säŋky rutisi juur niiŋku se os hajonnu oikei semost rutinaa piti ja sit se meni , ruakasaliij ja siit välieteiseej ja siit ‿aiv vinttiin sit ja se kuului ne askelat se oli oikeiŋ niiŋku se os ‿olluk kivest , ne aim painoi joka kerran ‿oikeer rytkätti sil viisiiŋ ku se meni ja n ‿oli harvat askelat .
HL: tuli meitiŋ kohrallai sit juur sihem pöyräm päällä , misä meip pelain sitä mustaa maijaa , mt kyl mei mustam maija hellitij ja .
HL: mitääm muuta mää en ‿ol kuullu eŋkä nähnyk koskaa .
HL: et tota ,.
HL: et sanotaan ‿ek kun ‿om miäshaltija et se o hyvä mut jos ‿on naishaltijaa ni se on sit paha et joka huannees piräis ‿olla haltija , mut ‿em mää o koskaan nähny eŋkä mitääm muuta kuulukkan eŋkä mää vaam pirä väliikäŋ ku , mää olen‿ arka .
HL: et tota jos semosen näkee ni .
HL: eikä suŋkaan niit ‿enään ‿olekkam eikä nee näyttäytys ne oli vanhaan ‿aikaan ‿ihmiset uskoi kaikkii ja , puaskaroivat ni nee uskoi kaikkii ni kaikkii oliki .
HL: kyl ne nykki sanoo et ‿on ,.
HL: tos ‿oli , sorvaril semonem miäs ku luki mustaa raamattuu ni se ei , yällä nukkunu yhtääm päiväl se makai sano et ‿ei hän saa yällä nukuttuu .
HL: ja minun setäiniki puhui sitten ‿ek ku ne , vanhal , vanhaan ‿aikaan ‿oli varastettu hevonen , varsoinas jostain talost ja , sit se miäs meni , ni noiran tyjöön sit nin , noita sanoi et ‿ei h sitä nyt tiärä mut tulee niiŋko huamisaamun sit , nin , hänem puheellas ni kyl hän sit sanoo misä se o .
HL: ja , sit se miäs meni ,.
HL: ei mennykkä kotijas sitte se meni vaan sen noiran , navettalatoon sit .
HL: ja sik ku kellot tuli kakstoist ni se noita tuli sit rampillas , ja , oli raamattu olluk käres sit ja , se pani sej jalkaes ‿alla ja , seisoi sem päällä ni sit tuli niiŋ kova kohina sit .
HL: mut ‿oli sanonus sit ‿et se miäs kuutelee sen ny ja .
HL: sit se kuka on tää kysynny .
HL: ni se , piti se noita sanomaan et meä kiärän niskap poikki ni sano ei sinnem pääse et se oŋ kolmel lukun taka .
HL: ja sano et , se noito ,.
HL: et se piti ollat tosi asia ettei se oi mikääv valheet .
HL: se miäs meni vaaj ja otti hevosen siält ja lähti kotias ‿et se oli niiŋku siunannu ittes sit ‿et ku se oli muka kolmel lukun taka .
HL: et tota syränyän ‿aikan se oli semonen sik ku se tallai raamattus päällä .
HL: juu kyl nee , semmottii ja vähä puhui mut vähemäs päästä et .
HL: nee enääm puhui sihen ‿aikaan täs paikkakunnil .
HL: se pire ruvettii jo pitäs sihen ‿aikaan ni semottena niiŋku , jollaki tapaa semotena humpuukina va .
HL: ettei sitä otettu niin toreŋ kannalt .
HL: mä en ‿ol niist kuullu mitään ‿eŋkä , eikä tääl puala oi kukam puhunu niist mitään .
HL: n ‿oj josaiv vissii jo kaukemmis , vanhempaa .
HL: kyl niit ‿oli , oli semmottii mut em mää tiärä jos siit mitään tiatoo sem paremman sai mut , kyl niit ‿oli semottii et luulotteli ja .
HL: mut ,.
HL: et se piti olla joku semonen noita oikee .
HL: semmonen nimi jos se sama olis nin .
HL: juu , määki sen tiärän se ,.
HL: minuv vävyi , ni puhuu nu ain ‿et hänen ‿isäs om puhunus siit .
HL: semmoneŋ kun se oli siäl puala jo nin .
HL: ku siäl ‿oli semmost mettäkulmaa et siäl ‿oli ,.
HL: se siip paljon ‿om puhunu mut se on ny jääny niiŋkun unholaan ‿ei niit ‿ol tullu , pantuu niim miälee .
HL: enääŋ kun ne lyarään niil lööperiks nyt jo .
HL: semmosek kaikki .
HL: joo kyl määkin ‿oleŋ kuulus sev varvarin talom mut mä en niis kärmeist , tiärä mitään .
HL: mut täss ‿oli visteris tos vähäm matkam pääsä kun tulee täälk karkkilan tiätä ni ,.
HL: et , kyl sekim mahrollist ‿et sineŋkiŋ kärmei tuli kun tohon ,.
HL: siin ‿oli semoneŋ kulkumiäs ja , oli nii hyviir roikalaine ja .
HL: olivat nauranneet sitä .
HL: ja , sitten niin tota ,.
HL: se miäs oli sanonu ek kyl n , kyl nyt nauratte muk ky viä parvutteŋkiŋ ku ne nauroi sitä miästä sik ku se oli semone , rojoinej ja likainej ja roikalaineŋ kummonen se sit ‿oli ollu joku kontti seljäs ja , sit tuli semmonen ‿ek ku heitteli kaik kukkaispurkit ja kaikki et siäl pappikin ‿oikeeŋ kävi .
HL: seŋ kans ‿olivak kovas kiusas .
HL: ja , sittem mut ‿ei se , ei se ens näyttäny ittees sik kellääm mut sit se ,.
HL: mut ‿aiv vaan , se heitteli kaikkii mut ,.
HL: mut mää em muistas sitä enään sik kuiŋka se sit lopult , pois meni siält muk kauwan ‿aikaa se kiusai niit .
HL: et se ,.
HL: se varvari .
HL: ja sanoi et ‿on tosi et saa kysyyp perääj jos tahtoo et meni poikii paljo , jouluyän nin , riiheen nin , korttii pelamaa .
HL: ja sit sinnen tuli , semmoneŋ kun ‿oli vihroist housut ja se löi sit ja koviin siäl heitin sejasas .
HL: rupivat kattomaan silmuistuksiij jokaine os lähtenyp pois mut ‿ei kukaam meinanu uskaltaa ylös nousta et lähtee , ensimäitteks .
HL: et ,.
HL: ja seŋ koommin ‿ei he o menneet ‿enääm miheŋkään , latoon sip pelaamaan oli ettei hei , päättivät sen ettei hee men se oli , sanomalehris .
HL: ja sanottii et se ov varma tosi et saa kysyyp perääm mää ole sev viäl lukennukkin itte .
HL: mut kyl riihii aim peljättiin siäl piti aij jotain , sit semmottii tonttei olemaa ja .
HL: mä tiäräk kans mitä mää pelkäim mut ‿em mää mitään nähnyk koskaa .
HL: mut se oli vähä semmonen sukkela paikka .
HL: mää en , em muistas sitte semost ‿aikaa et niit ‿ols siäl riihes piretty josain ‿aitois nee oli vaa ja semmotis , mitä mää muistan .
HL: muuta kun ,.
HL: jos joku saltimalt ‿ettei ollu misääm muual nin .
HL: niinku silloŋ ku se hirmiä , vesitulva oli ni .
HL: toi karhumäem poikaki se pantiiŋ koskimäjer riiheeŋ kunn ‿ei pääsny o ylittej jojes kun , meni silta .
HL: ja pirettii haurattammaan silloin ‿oli ,.
HL: ei pääsny yli millääŋ ku tuli niiŋ kauhia vesi .
HL: ni se pantiir riiheem mut se oli semone satunainev vaa .
HL: kyl nee aitois ja semmotis vaam pirettii josai .
HL: tuli niiŋ kova kaatosare vaan niin ‿et .
HL: se oli vissiiŋ niiŋkun , ks se oli kakstoistas päivä silloin , se oli niiŋku kolmaatois päivää vastaan ‿yän heinäkuusa .
HL: määkim meniŋ kirkol silloin ‿oli niiŋ ku ,.
HL: sitte tuli oikee semoneŋ kaatosare ek kum meireŋkin tuli tos katolt , talliŋ katont ales ja mää kattelin tuan ‿ikkunas si tuli vaan niiŋku os saavis kaatannu .
HL: niŋ kauhija vesisare oli .
HL: niin tota ,.
HL: muistan siik kunn ‿ain , lumiaal meiren talos ni mentiin ‿ain hermannist heinääj ja hermanni oŋ kakstoistas päivä heinäkuuta .
HL: niin tota ,.
HL: net tu tuli miähet vastaaj ja menivät kaatama avamaam päitä .
HL: menivät heinää ja sit , ku määkin tuliŋ kotija ni sit ‿ehtool se alkai jo ja , s ‿oli niiŋ koviiŋ kuuma ja sit niiŋ koviin tuli , vettä .
HL: kyl mää ollu olem mut ‿ei se minuu o satuttannu vaik , kyl mää koviin ‿arka olen ‿ukkoisel .
HL: kerram marjamettäskin ‿oltiin tual niiŋ kauwan , kaukan tual , m karkkilan , lähel karkkilaa jo , mustikas ‿oltiij ja tuli niin taitamattomaŋ kova et .
HL: oltiin niin märkii ettei märjemmäks millääv voinut tulla ja tultiin ‿aim mut ‿ei puun ‿allakan ‿uskallettu mennä .
HL: kotijat tultiim muk kyl niiŋ kauhia ilma oli mut ‿eim , ei se meittiil lyännys sentää .
HL: no ne ei nee , mää ok kuulup putoomist mut se vaan ‿et siiŋ käi semmonen niiŋkun nuali semmonen ‿et se sip piräis sytyttämää .
HL: ja ku se on oikeeŋ kova ni kyl määkin ‿olen nähnys siiŋ käi niiŋku semmonen , miakka oikeeŋ ku se heittää .
HL: semone , sanoovat ‿et siin , kulkee pallo sit ‿yhres mut ‿em mää o semmos palloo sattunu näkemääm muk kyl mää semosem miakan nähny ole .
HL: se oikein täs yks vuas se kävi täskin niiŋ koviin et meinattiin ‿ek ky se nyt johoŋkil lyä .
HL: mut ‿ei se vaal lyänny .
HL: ni kävi semmonem miakka oikei läpitte .
HL: tääkin ‿oli niiv valkuineŋ ku se oli yän ‿aikan nim määkän ‿uskaltannu ollat tääl mää menin tohon ‿ales , eteiseen ja istuin siin nurkas .
HL: ja toiset kaikki tuli ja ja kateltiiv vaan ‿ikkunoist .
HL: ek ky se nyt johoŋkiil lyä mut ‿ei se lyänny .
HL: tohom mettään se oli sit lyänny .
HL: täs lähel , ja muuntajaa ja semmost .
HL: juu tossakin ‿om mettäs paljoŋ kun täs ‿on noo mäjet kun ‿on , pannup puup poikki ja pirstonu oikee semottii kappalei .
HL: moneen , eri haaraan tos mäjiskiŋ ku ,.
HL: ku se käi täs kovii ni se , lyä johoŋkim mäkeen toho .
HL: kun ‿oŋ ku marjas käi ni näkee .
HL: kyl nee om muuttunneet , paljon toisellaisiks .
HL: niit juur eiläin ‿ehtoolkim puhuttin ‿et ennein ‿oli talvikin niŋ kauhiam pitkä et .
HL: määkki sanoin ‿et se johtuu vissiin siik kun ny o hyvät valot ja , ja kaik jo , nin ,.
HL: nee on , niŋku joka taval muuttunup paljon toi , luantoki .
HL: ja noot taivaaŋkappaleekkiŋ kun niit seuraa ni , neekkin on , paljo muuttunnu .
HL: et nee niŋku jollain tapaa kääntynneet taikka kuiŋka mää sanoisin nee .
HL: niin ‿ettei nee ol ‿enään niiŋkun nee vanhaan ‿aikaan ‿oli .
HL: enneen ‿oli se talviki se oli niiŋ kauhiam pitkä ku se alkaikij jo ja sitä oli ja kylmää ja lunta ja .
HL: nyt se menee vaan niin , niŋku paljo , nopeemmii .
HL: sitä , sai luara vaan tual maanteilläkin ‿ei siäl ‿auw aurattu niiŋku nyt ‿auretaan , nee ,.
HL: sitä sai mennä vaan mentiim pelloilt ja kaikist .
HL: ja sitte , kum , neek kulki hevosmiähekki ni sai olla lapio fölis ja .
HL: luaras sit ‿ep pääsi läpitten , ei sitä , aurattu eikä tämmöttii teitä olluk kun nyt ‿on .
HL: ei niit , millääŋ konstil , tommotis ,.
HL: ja sotkettiiv vaan sit sen , nevoseŋ kans ja ku semone iso kinos ‿oli ni sitä täyryi sit vähä , lapjoira .
HL: ja sik kun niim pal ‿oli ettei pääsny tehtiim pellolt taas tiä ja kiäreltii .
HL: sinnem pannaan sannat ja ajetaan ‿ettei se ol liukas ja , siält ‿ajetaal lumet ja .
HL: mut ‿ei siäl kelkallakan ‿enääm mitääv virkaa ol ‿et .
HL: kun ‿enneim mentiiŋ kelkal pitkät matkat .
HL: no em mää osas sitä sanook kyl neek kylmii oli silloiŋki ja m muistam pikkuflikkanakiŋ kun ‿oli , heinäaikaŋkin nin ‿aamuisin ‿oli aika kylmää .
HL: ja , pelkättii hallaa .
HL: enämän nyt ‿oŋ kaunist ‿olluk kun silloin .
HL: pelkättii hallaa kauhias jos osuttii siämevviljaakin saara .
HL: lapoiseeŋ kun , kylvyn , taikka noiŋ korjun‿aika oli et , ettei halla os viänyk kaikkii mut ‿ei ny enää hallaa pelkätä .
HL: ja , eikä sitä enään ‿oikeen ‿ol niin ‿ollukkann ‿et .
HL: se oli väliil keväisiŋki niet se vei pernavvarret ja kaikki ja .
HL: ja suven‿aikaŋkiv viäl mut nyt ‿ei ol ‿enääm moneev vuateen ‿ollus semmost .
HL: ja oli lähteensilmii ja , kaikellaisii semottii , vesiojii , juaksi mut .
HL: siälk kolhittii vaan sitä mut , rupi sitä olemaan sik kylvyheinääki .
HL: isomis paikois ‿oli vähä enämän ei piänis niin ‿ollu mut , piänet rupi peräs sit taas .
HL: niis , pikkupaikois ‿olemaa .
HL: ja nyt sitä o jo paljo .
HL: enään ‿olekka semmottii niittumaita ne on tehty ylös ja ojitettu .
HL: nee oli semottii vaa hirmiät läänit nin , semos puskistoo ja , ja rämikköö ja ojikkoo siält , lavos si , ravost niitettii vikahteeŋ kas .
HL: ja vikahteeŋ kans niitettiiv viäl se peltoheinäkin ni monet vuaret .
HL: meilläkiŋ ku tehtiin taksvärkkii täs nin , sit niitettiin , ei , talossakan ‿ollus sen ,.
HL: nee , niitti vaa heinäŋkiv vikahteel ‿ensimäiset vuaret .
HL: mut sit ‿otettiiŋ kone ja .
HL: sit ‿otettii meilläkin sik konek kohp peräs ja ruvettii niittämään ‿ei sitä enään sit ‿ijaŋkaiken niitetty .
HL: monta vuatta sentään niitettiin ‿ens vikahteel vaa heinät ja , kaik viljap poikki .
HL: rukiin ne niitti ennein , mut siit ‿oj jo monet vuaret ni kampil vaaj ja , ja , vehnät ja semmoset mut sit nee rupi , niittämää jo ,.
HL: et mää oli jo eres pääsny ihmine sit nee rupi ,.
HL: tuli tohon näkil semonen isäntä ni se rupi vikahteel niittämää ruist ja sik kaik toisek koh peräs ku ne näki sen .
HL: ja sit niitettii vehnä pirettiiv viäl kun ‿oli talvivehnää ei s , kesäveh , kevätvehnää ollukka sihen ‿aikaan ‿ens ni , se , niitettiin sit vaaŋ kampil se , vehnä , se oli se verram parempaa olevanas .
HL: mut sit nee rupi sitäki niittämääv vaav vikahteel .
HL: sitt ‿ei enään taas ,.
HL: ku vähä aika niitettii vikahteel ni sit mentiiŋ koneel jo .
HL: ei enään sitten , piisannu , vikahteet .
HL: ja niin se nyt sit ‿om menny nyt ‿oj jo kaikem mailmav vehkeet millä niitetää .
HL: juu , kortet tehtiin ‿äärest viäl tual , järverrannoiski ja .
HL: kaik rantaheinät ja kyl neek kaikki koottiiv vanhaan ‿aikaaŋki .
HL: ja kortet paljov vesikos tos olim määkin , yhrel vuatta kort , kortteis , vetämäs semmos kun net teki semmosen ,.
HL: se korte pantii sihe selviisii sitä verettii sitä rantaa , silviisii ja hajottamas mä olem paljon ‿ollu mut ‿em mää pal järves ‿ol ‿olluk kun ‿yhrel vuatta mää sanom mää en tul tänne , se oli niiŋku os , nousnu jalat ai maasta ylös ku nii syvält mentiin sinnem pitkält niŋkun ‿ei ois pysynykkän ‿olleŋkaan ‿enää , semoses tyäasenos mut ,.
HL: se kauhiaat ‿oli se kortteen teko .
HL: joo .
HL: siält sai välil semost vihmaakin ‿et , saunaan sit ‿ain sauna lämmytettii ja , kylvöttiiŋ koviin sit ja tervailttiin ‿ettei pitäny mitään tarttuman siäl ‿oli semonel liaju .
HL: sitä , verettiiŋ kauhias sitä verettiin ‿ylös ku määkin ‿olin tos niämes nin , töisä nin , aijj‿ai sitä , hirmiää kortemäärää ku siäl ‿ajettii , järvest ‿ylös .
HL: ja hajoteltiin .
HL: kyl se sit hyvää syärä oli viheriäist ja makiaat ja , ja , lehmät lypsi hyviiŋ kun sitä sai .
HL: mut ‿ei ny ol ‿enää monev vuaten ‿enään ni , sitä , vesiheinii tehty .
HL: se om my , muuttunuk kokonaisuures .
HL: kaikki .
HL: nyt viärääm meijeriim mairot ja , piänist ja kaikis paikoist jo ja .
HL: ei niit ‿enääŋ kirnuta ja .
HL: mut kyl se on , oikeem paljom parei ja .
HL: kyl se oli kauhija tyämaa ku niit kirnuttii ja .
HL: ja sit ,.
HL: autot vetää , neem meijer , taika tonne , kaupuŋkeis ja mihe hei viärää .
HL: mt ‿ennei nee ajoi hevosil vaan nee .
HL: tehtiil leipääki leivottiij ja viätiiŋ kaupuŋkiij ja mistä vaa vähäki pennii sai .
HL: se raha oli niin ‿ahtaal .
HL: kyl se ens tunnui kamalalk kun sitä , pakotettii et se oli pakost viätävä .
HL: ja karjatalous ‿on sip paljo mennyt toisel tapaa nyk kun ‿on niit kaikellaisii , rehui kun syätetään n , lehmil ja .
HL: paremmat viljat sit vähä kun ‿ol lajiteltui ni nees sit viärääŋ kauppois mut siit jää niim paljon semmos tavaraa ku vaan ‿on , karjan , syätävää ni .
HL: no niit ‿oli n , parempii ja huanompii ja niŋkun nykkim mut ,.
HL: kyl niit ‿oli hyviikim mut ‿oli huanoiki .
HL: kun ,.
HL: kuka täs ‿oli tommonev voimakkaampa nin ‿oli mut eihän net tämmöttii olluk kun nyt ‿om mut , muk kyl niiskiv vaar ruakei .
HL: ja , karja kasvoi .
HL: niis ‿oli semmoneŋ kum piham pualtakim meni , sisääl käitiin ni karja laskettiin tois pualta ulos semmonem meilläkin ‿oli et , piham pualta mentii navettaam mut , sit tois pualta ni meni , karja ulos kun ne laituimel meni ett ‿oli taas sitten ni ettei se tullu , pihaa sotkemaa .
HL: ja oli läpitten sit se vaja .
HL: et , pääsi menemää ja sit taas , takaisin siält , kautta .
HL: nee oli , hiŋkalois tämötis pikkupaikois ja n ‿oli isoiski paikois hiŋkalos mä muistaŋ kum mä olin , viäl ‿ollu rippikouluu käyny ni , nin tota nois talon , kin navetois ni niis ‿oli hiŋkalot ‿oikee , vaikka oli pöytäki ni sit ‿oli tehtys sentään semmonen ,.
HL: oli semonem piäm pöytä kummallakim pualla seinää ni , sihen ‿oli tehtys sit vähä laurois semmost ‿aitaa oikein ‿et niil ‿oli niiŋku hiŋkalo .
HL: ja sip pikku paikois ‿oli ei ollup pöytää muuta kuv vaan semone hiŋkalo ja , sit tehtiiv vaa semmone , vihko eteen sik ku kuivaa ruakaakin ‿annettiiŋ kun ‿oli , tota pitkää olkee ni sihen tellättiin sitte joko oli korttei sit ja heinää ni , ni tellättii semonen tuppo sit sihem pitkään ‿olkeen sisääl ja se käänttiiŋ kahreŋ kerra se viätii sinne hiŋkaloon sit lehmän ‿etee .
HL: nyt ‿ei enään ‿ol vuas , kymmenii ni , enääm pitkää olkee tarjottukka .
HL: tahrok kuivitteeska sinääs kelpaas se täytyy , pistääj jo piäneks .
HL: puhtaat ‿oljet viä ravistettii ja tellättin suppukoneest läpittej ja sit taas kuumaa vettä päällä ja jauhoitettii ja anettiin ‿etee .
HL: kun ‿oli niin , vähäs ruaka .
HL: mut nytt ‿ei ol ‿enääv viisattukkan ‿olleŋkaam mut tänä vuan nytt ‿on , taas , pitkäst ‿aikaa ni , huano ruakavuas ‿et .
HL: mää .täs ‿ain sanoiŋ kun , polttivat jo nii hyvii pahnoi nim mää sanoin ‿et , kyl tee viäl näätte ja enneiŋ ku kualette ni semosen ‿ek kyl tomottii söiskin ‿et söisitte viäl ‿ittekkim mää sanoiŋ kum panis vähä voita nokkaaŋ kum polttivat nii hyvii pahnoi .
HL: nytt ‿on tänä vua .
HL: heinii heinii vaan sanotaa ja hyvää .
HL: mut nyt ‿on tänä vuaŋ kelpanup pahnakki ja viäl huanop pahnat , ei , nii hyvii puhettaka .
HL: mut ‿et kaik ne om menny ain , nää oli hyvät ruakavuaret , täst , erest , ennein , mut nytt ‿oli taas huanoja .
HL: viljaa oli , kovast ja .
HL: viime vuan tuli vähä ja sitä erelinen ‿oli semone sateinen taas ‿et märännyi vaikka tuli paljo .
HL: juu , rautakeljut niill ‿oli kaulas ja , ja sit ‿oli semonen , merlu , seinäs , missä ne , oli , puusa kiinen se , kettiŋki ja se , kaulan ‿ympärs .
HL: juu kyl se ulos ‿ajettiim mut ‿oli niit semmottiikin navettoi kun ‿oli hakupermanto vaan nin .
HL: mun noukittii siitäkin ‿aiŋ kasapäät sit ja tasattiin ‿et se sentään siisti ja puhras ‿oli .
HL: niin tota ,.
HL: ajettiin se päälimäinem pois et mut ‿et ‿oli hakupermanto mut .
HL: mut tota ,.
HL: kyl se paim pois ‿ajettii sentää , ja siistittii .
HL: mut hautei ne annettiin sit ‿isoski paikois nin ‿ennein ‿oli
HL: semotti purkkei vaaŋ koŋki täynä sit ja .
HL: kahres rivis ‿oikee ja sit se purkki heitettin ‿aamuul ‿ai lehmän ‿eteen ‿ensimäitteks .
HL: mut ‿ei nyt tehrä enää hautei .
HL: ek kyl se ai ,.
HL: laitettiiv vaan semotteeŋ kunn ‿ei vanhaan ‿aikaaŋ kun ‿ei olu mitääŋ kaukaloo eikä simenttikaukaloi ni laitettiin semottiim puuastijoisiiv vaa , jokaisel semonen ‿osa etee ja , sihem pantiiv vettä net tehtiin ‿ain niŋkun ‿ehtool reeraaŋ ku ne aamuul ‿annettii ni ,.
HL: siihen tellättiin sit vähä jauhoi ja , päälä ja .
HL: ja , sualaaki ja semmos sekaan ‿ai ja .
HL: sit se nostettiin se yks purkki ku ne oli siäl hiŋkalos nee lehmät ni jokaisel‿ oli ittelläs astja sit ja söi .
HL: ja sit ne otettiin taas pois ja ,.
HL: kerta päivääs niit ‿annettii vaa .
HL: tehtiin ‿ain ehtopäiväs sit reeraan ‿et n ‿oli aamuul reeras .
HL: kyl se ruakkiminev vanhaan ‿aikaan ‿oli semost , paljo toisellais kun nyt .
HL: mitääj juurikasvei ei ollu eikä niit ‿a , o , kylvetty , elukoil .
HL: jos ‿oli lanttuukin nin nek kylvettiij johoŋkin , piäneen ,.
HL: kum poltettii joku plätti ja sit nee istutettiim piäneen , plättiin sit vaal , taimina .
HL: niim poltettiin semonem plätti johoŋkim mäjen syrjään sihem poltettuum maahaan ‿ettei se kasvanu likaruahoo ni siheŋ kylvettiin nee lantun siämenet ja .
HL: sik ku se siim päällä oli et nee , iti ni e , kasvoi planttuu ni niis sit vasta istutettiim maahaan sit , vähä , lanttuu .
HL: nyt kylvetääŋ koneitteŋ kas vaam maahaa ja , niit ‿om paljo .
HL: vanhaan ‿aikaan niik kylvettiin semottiir risukasam pohjii ja semmottiiv vähäm mut ‿ei niit mitääŋ , kylvetty .
HL: sarkois .
HL: eikä peltois .
HL: kyl niit ‿oli sev verran et puhuttiin niin niik kylvettiin , semottiir risukasam pohjiin noin tonnem pitkim mäjen syrjii ku nep poltti ni sanottiin , plattanauriiks sanottii ni ,.
HL: nin , niit kylvi kuka oli viitelijäs ni ,.
HL: ei .
HL: siit tehtii semost hautaa mut ‿ei muuta .
HL: loukku saunois ja semmotteen sit .
HL: kul liinoi klihrattii ni sitä viätiin sinnen sitte keitettiij ja haurottii .
HL: pantiin sokerii ja rasvaa ja .
HL: kyl se hyvää sit ‿oliki .
HL: jauhot sihe ja .
HL: sitä nykkiv viäl käitetää meilläkil leivotaan ‿ittel nin , nin tota tehrääm mut , vaa vähemäs , muaros , nyk kun ‿o vähä väkee nin ‿ei sitä tartte niim paljoo .
HL: sihen täytyy taas sit enämmä hiivaa pannak kun ‿om pikkuinem mut silloin taikinak kävi ilmai hiivaakiŋ kun , sitä oli iso tiinu ni se ,.
HL: tiinu oli sev verra hapaj jo ku sitä oli , leivottu nin .
HL: et se kävi ittestäs sii .
HL: meilläkiŋ kun ‿oli iso väki ni leivottiim paljom mut , ei nytt ‿enään tartte .
HL: ku väjet ‿om menny jo pitkim mailmaa ni .
HL: nee juur vaan semone härkkäij ja seŋ kas vaa sourittii ja , pantiin nes sekaisii sinne ja .
HL: aika vahvaks sit ‿ai lisättii vähä kun se kävi et se , lämpyij ja uusivuij ja .
HL: sit se sotkettiiŋ käsil ‿oikee ja , ja leivottii .
HL: se oli semmonen , männys tehtys semmonen ‿oli vähä piikit rivis ja n ‿oli sit , tehtys sil viisiin ‿et ne oli , pantu nep piikit naruun sit ‿et ne vähä tulit semtteen ‿yhteer riviiŋ kuivai ja .
HL: sik ku nek kuivai semoseks vääräks vähä ni , sit nep pantiim poikki .
HL: se pantiin tuarreena semotteem painoo ja .
HL: nep piikit naruuŋ kaik ‿et nek käännyi sil viisiin ylöskäsii .
HL: ja viäl , puurooki seŋ kas keitettiin .
HL: vanhaan ‿aikaam mut nytt ‿ei enään nyt ‿or rautavispilät ne oŋ kaikki jääny jo .
HL: m nyt ‿ei teek kukaan ‿enää härkkäint mää puhuin ‿et muŋki härkkäimei rupee nii vanhentumaa jo kun ‿ittekkin ‿et menee piikit kuluu pois .
HL: mut ‿ei kukaan sitä änään tee .
HL: se juur vaaŋ ku se sotkettiin ni sit se nousi siit ja ,.
HL: sit se nostettiin siit sitten ‿oli semonen , pikkuinel leipälasta sit tommonen , ett ‿oli niŋku , luskakin tehty mut se oli semmonel leviä sit niiŋkun ‿uuniiŋkin tellätään semonem päästä ja .
HL: seŋ kans nostettiim pöyräl ja sit se hiärttii semotteev vahauksee ja .
HL: kaffeliŋ kans pistettiil läpii sit vähä ettei se kohokuariseks noussus siiŋ ku se leivottii ja sit laural .
HL: ja sit ‿oli taas semonel lapio , mikä oli pitkäv varren nokas nin tehtyt taas sit semmoneŋ ku millä uuniin sai , semonen tasaine .
HL: siit se vaan sit synnyi .
HL: ne nykkiv viäl täytyy olla lapjot ja semmoset .
HL: mut ‿et nyt ‿enämmikseel leipoovat vaaŋ kyl nep pikkupaikois viäl leipoo missä vähä maan‿omistust ‿on ni , itte leipää mut , kyl ne ny jo paljon ‿ostaaki .
HL: et , vaal leipomos leivotaa .
HL: no niit ‿oli ny oikeen suurii , meni neljä toist leipää ja , ja enämmäŋkim mut .
HL: kyl ne on ny jo niim piänentynny et .
HL: vanhaan ‿aikaan ‿on ‿ollu viä kuule suurempiikim mut .
HL: kyl sii hyviir riitti leiväs pysyi ku .
HL: kun ‿o vaa hyvä kypsentämää ni , ni kyl silläkim pysyy .
HL: muk kyl ‿ittet tehty leipä kyl se ol leipää .
HL: se ov vahvaa ja sit se om muutem , paljo mukavempaa .
HL: kyl meikki jo , välil ‿ostetaaŋkin ni , leipää muk kyl se minust ‿ov vaan semmost , toisellaista .
HL: eij ‿ol , ei jol .
HL: sit nep pantiin sihej ja pantiiŋ kattoon taas sit vähäks ‿aikaa et .
HL: joŋkuks päivää et neek kuivai vähä mut nykyääŋ kun ‿on ‿ihmisek kaik nii hampaattomii jokainen syä pehmiäät ni , nyt ‿ei juur tellätä et jos ne oon ‿yän tai kaks , katos et ne hiukka vetävyy ni sit ne viärään ‿ulos jo , taas kellariin tai aittaa ja .
HL: sit , sit leivottii jotakir rukiin ‿ajaks ni jotain semos pehmiäät limppuu sitteŋ kun ‿oli joku talkoo vanhaan ‿aikaam mut .
HL: nytt ‿ei enään taas sil viisii leivota nyt leivotaa vaa ,.
HL: kyllä ainakiŋ kerraŋ kuusa , leivotaan , hapant leipääkij joka paikas , muutamas kaksikiŋ kertaa et , se on , pehmiäät et leivotaa vaaj joku leipä ja ,.
HL: määkin olen nyk kun ‿om meiläki nii vähä enää väkee ni mää leivon noin , kakskymment leipää ja kakskymment viis leipää ja nek kestää kuukaure .
HL: ja sit , leivotaav vaa hiivaleipää ja pullaa sitten taas , erittäi .
HL: juu , kyl niit tehtii ja mää olev viäl näil vuasilkin tehnyt talkkunaa ni ,.
HL: s ‿eij ‿ol mikään ‿erikoineŋ kuŋ keitetää vaan suures paras niŋ kaurat , ja pannaa vähä ohraa sekaan .
HL: ja , sit nee ,.
HL: määkin olen ‿ajanu nees sitte k , semotteeŋ kessuuv vaan , ja kessu o saavim päällä ja ,.
HL: ne valuu siiv vesi pois .
HL: ja , sit mää ole laittanu , et , saa vikkelämmän nek kuivaks nin , kun on tommost , valkuis paffii ni mää panen ne , kesäl , kun niit ‿aiŋ kevääl keitetääŋkin ni , ni panen ne , tonneŋ kerol , sem palkuisem paffim päällä ja .
HL: sit ne vähä kääntelen niit siin sit ‿om puhras harava ja kääntelen niit ja liikuttelen niit ja kun nes siin ‿on sitte ,.
HL: kun ne niŋkun ‿aamuullaki hajottaa nep päivän ‿on siin nin , ni , sit se pannaan taas se paffi sinnen saunam parveen ‿alla ja , viärään nes siit sit sinnen saunam parvee ja .
HL: sauna täyty kuumentaa sit ‿et se on ‿oikeeŋ kuuma , niin , et nee rupee kuivaamaan sit ja .
HL: mut sit täytyy panta , vähä , kun taas lämmyttää viäl , sitä lisää sip pal lasketaa sauhu si , sisääl sit .
HL: silloil lasketaan ‿ovest ulos ens , se on niiŋkul lämmyn sauna kun ne viärään ‿ettei se otas sihem märkääj juur kiine .
HL: tulee niiŋ koviin karvast .
HL: mut sit kum pannaan , toisel , kertaa , valkija ni sip pannaan taas ‿ovet ja lävet ‿auki et , et tota , sauhu menee ulos ja taas siheŋ kuumaam mut sit yks kerta lasketaan sauhuu sisääl ‿et se tulee vähä sauhum makuun ‿et ‿ei se ol muute hyvää jonsei se saav vähä sauhuu .
HL: ja sit , ne liikutellaav vaaj ja kuivaa ja , siit viärääm myllyyj ja hyvi tulee .
HL: muutamat tekeevätte setä , juur noin nyt , kerollaki vaan ‿et kääntelevät ja saavat siiŋ kuivaks mut , kun ‿ei siin ‿ol sitä saunam makuu nin , s ‿eij ‿ol nii hyvää , ne jauhot .
HL: ek kyl se saunav vaatii ja oikei se hyvä , talkkuna .
HL: niin , se vetää siit , sauhuŋ käräst , vähä sit ja sev verran ‿et sihen tulee semone saunam maku ni sit se o hyvää .
HL: on ‿ostettus sev veraŋ kun ‿on niim piäv väki nin , se tulee niiŋku halvemmaks ja , pääsee vähemmäl .
HL: ek kun tommoten nym määkin , laitiŋ kum meilläkin ‿oli paljo väkee ja oli miähii , niin tota , kaks tommost , saral litram pataa keitti kauraa ni siin ‿oli pitkäks ‿aikaa talkkunaa .
HL: tahroi välil jääräkki viäl ‿ettei loppunnukka .
HL: piimäŋ kans .
HL: oikee sakijaat hyvää piimää ni se o hyvää ja sit ‿ei se saa ollas sentään semmost , loiskivaa piimää se täyty olla vaan , muuten sakijaat ja tommost ‿et se on ehjä hyvä maku ni sit se o hyvää .
HL: muutamat tykkää kirnupiimäst ja mut ‿ei kaikki tykkäs siit .
HL: ja sik ku siin ‿on ne hyvät talkkunat viäl ni .
HL: kyl se , on niin hyvää sitte heinäaikan syärä ettei tarttek kun ‿ov vähä sualaist ni , syä piimää vaa ja sitä talkkunaa ni .
HL: sekoittaa ni siin ‿o ruaka .