Location: Alastaro
FR: joo .
FR: seitsemäŋ ɢilomeetriä mutta täst ‿ov viäl ki , tosa noik , torpat viäl ‿alastarroo , tosa täm noi valkoset torpat noi neljä tual ov viälä .
FR: joo .
FR: tätä sanottiiv vähä , myllykulmaks .
FR: tosa , toi mylly oli .
FR: mm m .
FR: pessään .
FR: on , ei se o , se on niitä , mutta vähä on hiukka , pensastunnees nes syrjät ‿että , ettei se ole oikeastaan nii em mää tiäm miltä kanttilta häne ottais .
FR: kyl se siältä keskelt ‿on aika rutanem pohja se ää , mitäs siäl ‿on , maailman siwun olluv vettä siin nii se on siältä pehmenᴅyny .
FR: se on siäl paremi siäl toisesa pääsä , siält niitä ve , siältä vettä tullee , yhtä mittaa ylös , kun ‿ei se jäärykkä pakasela , harvop , i iso pakane ni se jäätyy , talvella .
FR: kyl se täälemʙää jäätyy täält , täältä myllym ʙualimmaisesta pääst jäätyy koko hyvi .
FR: on , se or riutunum melkein siält ‿oj jo välikattoki alhaila melkei väli , mut siäl se päämäisesä huaneesa assuu viäl joku senne naine , niitä mylläri , sukulaisi jälje , jänjel jäljennöksiä viälä siitä , ei se , annetaan ‿asua ja , kyl se kunnalliskodisaki vähä onn ‿ollum mutta , mutta , antavat ‿ollak kunnei se kunnasta sillom mittääm pyyräk ko se täsä tullee toimee ni ku , se oŋ kunnale ha , aivan sama sit .
FR: kyl se nytt ‿on normaali mutt ‿on ni huano jalvoistans ‿ettei se voij ‿ennää yksin ᴅult toimeen , täsä .
FR: sitä ei nyt tämmönem pikkanem mylläri paljon ammattia tarvinnum mutta , kon isompia myllyjä hoite ni siinä tarvittiiŋ kun ‿oli nek konneet , toisellaisia .
FR: juu .
FR: se o nii monivaiheine juttu että , määkä sihen‿eij ‿oikeastans nii sitä kykenek kertomaa , ko se , särky toisesta ja toesesta paikkaa kun nes sittek kunnosti ni , ni sit vaa taas tarpeellisseeŋ ɢuntoo .
FR: ja ko nek kivet piti ollas sit niin tasasett ‿että ne joka paikasta oli yhtäläiset toinᴅoisestans ‿auki että , että se teki tasasia jaohoist jaohot ‿et se teki muuten , kävi huanostij ja heitti toisellep puals säkkiä huanoja , kro , karkeit jauhoij ja toisellep pual hianoi .
FR: ja sitten ‿oli viälä se nek kaik , kaikki vesiv , ruuhet ja kaikki kunnostettava et ne oli ta , hyväsä kunnos ‿et , tämmönem piänivetinei lähre ni , set vaate seŋ kaikki sen , voiman , nuukastis sittekki , ettei se ,.
FR: siin ‿oli semone pärehöölä ko , mylläri teki pärreitä , yhresä ympäristöllej ja vähä eremmäksiki .
FR: suvella kunneij ‿ollu , mit elukoillek käytettyp paljo mitä sioilek käytettiin nin ‿eij ‿ol käyttämistäkä juur mittääm mup pärreitten ᴅekkoo riitti iha , koko suveks .
FR: joo .
FR: joo mut se oli viimitteeltä sillail ‿että net toivat vaan , päevällä koska hyvänäs tänne ja , mylläri käytteli niitä ja , kävevät hakemasa poijes sitte .
FR: toisinaans vähä mutt ‿ei sillem mittääm mahtanuk kunnei siittä sen ‿enämʙää tulluk ko se me , tuli .
FR: kyllä niisä oli täsä , so sotaaikana oli niim ʙaljon , minä muistan kon , tääläkin , huittisisa käveivät myllysä noita , aa tekivät noita paremmil leipäjaohoja , niin , siällä viipy välistäisim ʙualev viikkoo .
FR: mutt ‿ei täsä nyt ‿ennää ole ollu ja kyllä vamʙulasa kans kyl siäläki kans päevä meni mut ‿ei siäl ‿oikee vuarokausia ta paljo tarvinnu olla .
FR: totta kaij ‿ei se muutom mittään tul ja kattoos se viäl ‿ettei toinem ʙäässy ette .
FR: o , se oi tarkkaa tarkkana täyty wollas siinä mä , meni viav vuaro koskeeŋ ɢo , toinem meni etteen ni se , jäi taas taka .
FR: nii .
FR: noo ei , eij ‿oikeen olluk kyllä ne myllysä oli semmottia , huaneita ko siäl , oli lämmityslaite sit että siäl sai talvella vähä lämmitellä , mutta si , jossain ‿oli niiŋɢo vähä semottia myllypirtejä kans toisisa myllyis ‿et ne oli vähä isompia että sinnem mahtu enämʙiki .
FR: ja hevospuamit ‿oli sitten , siäl ‿et , ja , että hevoset sai , puamiiŋ ɢiini ja , loimet selkää ja , hev , karjarehua sit vaa mukkaan nim ʙaljo että riitti .
FR: noo , tarinoittiiv vaaj ja valheteltiin sit nim ʙaljo ku sanottiin ‿aina et ne o semottia myllyjutuja .
FR: siällä monᴅa kertaa vähä viisaamʙana tuli takasiŋ ko meni .
FR: siäl oli monᴅaa laija miästä .
FR: monᴅa juttua puhuttii kunnei ollup päätä eikä väärää muta ,.
FR: ja höystettiin ‿aina vähä vaa mit , jollain ᴅavala , et aika kulu .
FR: se mylläri , myllärikunᴅa oli samallai ko muukkin ‿ihniset toeset , toiset toisellaisia ja toeset toesellaisia .
FR: toiset hyviŋɢi humoristisia ja toiset taas , ja vähä , yksvakasia .
FR: täältä paikkaa käytiim mutta , tosa naapurim myllysä käytettiin ‿elukkaijjauhot ja ve ja sittel leipäjauhokki tavallaan .
FR: mut jos ryynejä taikka , semmosia , paremmi , niiko masiinijaohoi taik sihtijauhoi tehtiin ni , menᴅiin ᴅosa tohov vaal likemmäks .
FR: kyl mar , täält käytiil la tuala , lauttakyläsä , minäkin ‿olen ‿ollum munᴅa kertaa .
FR: olen taiŋk kummeŋɢunᴅa kertaa kummiŋɢi käyr lauttakyläs , myllys .
FR: kon ‿yällä lähti , noij jo vähä jäljistä puolenyän , menemään sinne että kerkes vähä aamussa päivin sinne nim pääsi vähä sittej jos sattu ni , vähä aamulla päivistä sai myllyä kans .
FR: tästä om matkaa sin lähes kolmekkymmenᴅ kilomeetri .
FR: jaa tuulimyllyjä
FR: ei alastarol ‿oli hyviv vähä , ei siäl ‿ollup paljo tuulimyllyjä mutta kyllä niitä siäl oli joŋɢuv verra .
FR: tuallappäi niiŋɢu melliläsä päin nin ja , sitten , loimmaalla niŋ kyllä niitä oli jo , melkkeij joka talosa , tuulimylly .
FR: kyl siällä niitä kai , om mutta ne on melkei häviny mutta niitä museot , myllyjä on sit nyt kunnostettu aina vähä joka pitäjään , melkei .
FR: ei täsä kyläsä ollu yhtään tuulimyllyä , ei virttaaŋ kyläs ‿ol ‿yhtään tuuiimyllyä , minum muistoon ‿aikana kummiŋɢa eit täsä kahreksaŋkummene vuaren ‿aikana ole ollu .
FR: mut , en en ᴅiär jos joskus ‿om mahtanu olla , mut ei , eeŋ ɢuullu vanhemʙaiŋɢa miästeŋɢä ʙuhuvan ‿et ‿olis ‿ollu .
FR: tääll ‿oli noita piäniä vesimyllyjä täsä , virt , täsäki tämäki mylly , se täsä ympäristön sentääj jauhoisa piti , jollain ᴅavalla eikä sitä viljaaka nim paljon ‿ollu alkuaikoin ‿että sitä olis nin , runsaasti olluk käyttääkkä .
FR: täsä ym , nämät ‿ympäristön niŋ ɢyl se tyyrytti tosa ja , sitten ‿oli tualla orippääm myllyn , se siäll ‿oli taas myllyt ja , ja sitte käytiin tosa , vamʙulasa sitte ei täst ‿ook ko kymmeneŋ ɢilometriä sin tost ‿yli kaŋkaa .
FR: siäll ‿oli taas monᴅa myllyä , kolmekki kummiŋɢi , neljäki , niin ni , siin joesa , loimijoe rannalla .
FR: nii tuulela nes sitte kävi jos kävi ja , välistäis lensi siivek kans menemään tuulem mukana .
FR: ooli .
FR: mimmottella paikkaaki se juur sattu olemaaj jos se oli hyvin sem avonaisella paikal ni se käve vähä piänemmälläki tuulella .
FR: minä en ‿oikeen ole , kunn ‿en ‿olek koskaan ollut , ollut tuulimyllysä , mutta , tiäräv vähä senn ‿et millai seŋ ɢans pelattii .
FR: eikä sillä monᴅaa säkkiä päiväsä saanum mutta ko se joka talosa oli ni , ko se aina pyäre ko tuules ni , sit ‿aina tuli .
FR: noo vähä juur mut ei niillä paljon a aar , uuttispuuroo niisä sitte käytettii semmosta karkiaa , jaohoo ko , kon , kon sanottiin ‿et uuttispuuro sitte ko ensimäiner riihi ta , tapettiin semmoner ruwisriihi ni , sitte se , kiärrettii sitä , niitä puuroksia sit siällä , siäl käsikivillä .
FR: ja ,.
FR: siinn ‿oli sittes , läpi keskellä siällä ja sitten alineŋ ɢivi oli siin ni , siinn ‿oli sitten semmonem pulkka pystysä siinnä kivesä läpi , kiärrettiin sillä käsin sit , ymʙäris mitäs ‿ei sillä , ei sillä , e ei se niin , jourukas ‿ollum mutta , kyllä sillä senᴅääŋ ku siin niit trykin ‿aikaa kiärti nin , yhrem ʙuuron sai .
FR: noo , ei siinnä ollum mittääm ma oikeen muuta ko siäl se rauta oli siäl ‿alla semone , mutta , mitäs nep puurokset olivat aina samallaisia ei niitä tarvinnun nostaa eikä laskea .
FR: kyllä nem ma , mailman ʙarhaat puurokset tehtiiŋ ɢäsikivellä .
FR: kyllä .
FR: jos vaan ‿oli semmoneŋ ɢokki että keitti siittä hyväm ʙuuron ni kyl siittä tuli .
FR: ja se oli , se maitti mel melkeij jokaittelle .
FR: kyllä sitä täsä viimme aikoina jo käytettiim mylly , tuala isommisa myllyisäki .
FR: panᴅiiŋ ɢivi vaaŋ ɢorkealle ettei tuli sitä karheet jaoho mut , ei se vaan , ei kukkaan ᴅykänny sit ‿et se olis ‿olk käsikiven , jaohoman ‿arvosta .
FR: mut sitä ei nyt ‿ennää nykyaikaan , ei taerak , oikeastaan , no .
FR: kyl kais se nyv viälä virreesä jossain ‿onn ‿että .
FR: uutisesta ja kyl sitä kesti noik kuukaurem ʙari , ja sit se taas loppu ei sitä sit taas ‿ennää talvella , uuttispuuroo keitetty eikä , su se ei sitä kar ei sitä käytetty .
FR: se oli vaa siinä , jäl kohta ku or riihestä saatiin ‿ensimmäittet jyvät nin net , net sitte oli .
FR: ne oli kuivia ja , sitten , ja hyvämmakusia .
FR: niir riihi , riihi oli tavallans ni se oli semmonen että , toisisa paikoisa oli se kiuwashuane erittäin , haka , tehty sihem ʙäähään , ja sitte siittä varsinainer riihi , josa oli parret sillail ‿että miäs siäl käveli , mah mahtu kävelemmää siälä partten ‿alla siäl ‿oli semotti ymʙyräisiä puita , noi .
FR: sinne larottiin sitten niitä sitomia rukkiin sitomia niiŋɢo kauran sitomiaki mutta ruwista ny ensin , tyvet alaspäin pystyyn sinne , parttem ʙäälle , niim ʙaljo ko sinnem mahtu .
FR: ja , sitte sitä alettiin , kuivata , toisena vuatina toisina vuasina siältä tuli matoja niim ʙaljon ‿että siältä tuli oikeen , usseemmal lapiollista siältä laattialta sit ko se puhristetti ja panᴅiin ne jyväk kaikki sinne , kyl kuivuma , ja sitten ne marop putos ko sauhua tuli ni , marop putos sihel laattialles siinn ‿oli niitä , semmosia , noin , tuumammittasia matoja , niim ʙaljo että , tommoner riihilato , lapio ni , sil sai välistäisim ʙari kolmek , lapiollista viärä ulos niitä .
FR: ja nyt , sitten ne rupes ‿ihmettelemään ‿että , että täytyyköh ne , marokki syärän nyk kon ne puimurilla aetaan , konnei niitä matoij ‿ennää erottele .
FR: kyllä se riihityä , riihityä ko se se kesti noin , jos ‿oli kuivia eloja nin se kesti kuivuap pari päivää .
FR: pari päivää ja sitten ni , sitte sitä , si meni riihimiähet ‿aamulla , muutamin ʙaikom menivät jo sillo aikasemmi ei minun muistonin ‿aikana , mi ko minä olen ‿ollu riihellä ei olem menty ennäiv viittä paljo mutta , nem menivät vanhanaikaset miähet ne menivät jo kolmelta ja kahrelta wyällä sinner riihele alkuu .
FR: siälä sitte hakattin , hakattiin ensin ne , ensin nep purotettiin alas sitte ko ne , ja sitten neetä lyätiir ruvis lyätiin seinään , ha , se ne enimmät jyvät ‿otettiin seinäällyämisel .
FR: ja , siäll ‿oli na , naiset ‿oli tavallans ‿olivat riihesä niitä lyämäsä seinää , sitten ne annettiin siittä toisee huaneeseen siäll ‿oli sittem miähiä ja voje joskus naisiaki , neljä o tavallans .
FR: ja se oli nättia koputusta ko on niit , ko net , neljä miästä löi ni ne oli ain , ettei kahta koputusta ollu yht ‿aikaa , ne oli aina tahtii , tahti .
FR: ja se oli mukava koputusta ko ,.
FR: ja se kuulu kauwaks , tästäki kuulu tualta ko , pari kilomeetriä päässä siällä on , semmonen , yhresä paikkaa on semmonem mäerrinteesä riihi oli ja , aina kuulur ko nes siällä koputti ni , semmoneŋ koputus ‿et , kyl se ri , varstan ‿ääni kuuluu ku nim ʙitkäl matka .
FR: no sitten ne , sitten ne , käännettiin , toisiappäij ja , lyät , hakattiin ᴅaas , ja sitte ne te , sitten ne laitettiŋ ɢassaa ei pan sirottiin .
FR: ensiŋ ɢo riihele menᴅiin ni ruvettiin ᴅekemää sitteitä , siinn ‿oli olkia , semttia pitkiä olkia , niitä kiärrettiin sit sillai , kiaruun ‿että siitä tuli tommone , tommoneŋ ɢimppu .
FR: ja , ja sitte ɢo nes saatii hakattua ni , ja , ja kimppuun , ni sitten net toiset jäi viskuroittemaan , ja toiset rupes , riihtä täyttämän , ajaman ‿eloja taas ‿uurestans parsille .
FR: semmonen ᴅahti ja sitte viätiij jyvät , mennesä ko menᴅii syämää ni viätiij jyvät ‿aitta .
FR: toisim ʙäin oli niitä semottia ko hevosek kiärsi , ulkopualella ja sitte , semmonen , semmone kotiteko taik semmonej joku , kyl maar niit tehrasmaisest niitäki tappureita valmistettiim mutta , ei niitäkä joka talosa ollu .
FR: kauraa ja vaa ja ohraa ja ,.
FR: ni , ne , nek kuivattiiŋ ɢyllä samallailla mutta , sit ne aettii sen ᴅappuril läpitte .
FR: ja oli markka tianattu ko sem ʙäävän si , kiärsi sitä , tappuria .
FR: toiset rupes viljaa puhristammaa ja , toiset riihtä täyttämä .
FR: se ki , kiärrettii semmottella viskurilla , niitä joka on viälä paljo viskureit ‿om meilläkin ‿ov viälä viskuri semmonee ɢon ‿on niitä puhristettu ja , ja sitten ni ,.
FR: een ole oikeastaan nähnym mutta , kyl mä en juur näkemätäkkän ollu yhreŋ kerra minun ‿isäni nin , heitti noita noita noita , kauran siämenen .
FR: siämeŋka oli , sano että hän , ottaapparemmat vaan , ʙoijes ja , ko , oli semmonen auskari semmonem puista puusta tehty auskari , ja , sillä sitten , is suuor siällä naiset nes siältä enimmästä päästä niitä viskuroitti sillon ‿ennev vanhaaŋ kunnei viskureita ollu .
FR: nii , istuiva ja , heitti sik ko suuri lu , luwa oli ni , heitti sin menemää tälläi korkealle .
FR: ne , paremmat jyvät meni kaino kaevoimmaks ja , huanommat jäi aina likemmäks ja ne , ruumenet jäi sihen , viäree , konnei nel lenᴅäny .
FR: kyllä sillä monᴅaa laija viljaa sai .
FR: naiset niitä , jäivät jokuset silloŋ ɢo viälä kaurariihiä tappuroittin , käyt hakattiin ni , nin naiset jäi niitä sinne vi sit heittämään siäl ne viipy senᴅaääŋ ku sitä tuli aika kruuri kasa ni , ko sehä kesti heittääs senᴅääv vähän ‿aikaa .
FR: mutta muutamak kon ‿olivas semmosia vähä , niiko , miähekki ni jokuset ni , oli semmonen , i riihilapio ja heitti lapiokaupalla vaan ‿että , ei se niin ᴅarkkaa siv väliä ollu , tuliko se niim ʙuhrasta mut , piav vaa .
FR: see , oli semmottiset o , toisisa paikoisa , toisisa paikoisa se muurattiin ymʙärins tiilistä , kahreŋkertasesti ja , sit aettiin se , kivejä sit se , se väli täytee ja , sinne ja , tehtii semmonem ʙesä sit että sinnem mahtu puita , ja , sitä lämmitettii sit , tarpeem mukkaa .
FR: ei sitä juur niim , niim kuumaks juur lämmitetty että se oikeem ʙunaseks ‿olis päältäpäin ᴅullu mut , mutta toiset ne ku koko lailla niitä kuumaks lämmittivät , toiset ,.
FR: mut ei niitä senᴅääm ʙaljom ʙalanu , minuŋɢa tiätääksen täsä ymʙäristöllä palanut tairak ko kolmet tai neljä riihtä , kaikkinensa .
FR: kyl minä muistaj ja olen ‿ollu , olen ‿ollut tulipalosakki tualla virttaalla oli ko oli palo sa kaks rihtä sillail , kaks riihtä oli molemmisa päisä riihi .
FR: ja oliŋ ɢans siällä palosa si .
FR: ja tualla aikasemmin tual niittuk , kyläsä ni siällä palo , yhresä torpasa palo kaks riht ‿yhtenä syve suvena mutt ‿eri aivoilla .
FR: ei sin niitä sem mihekä sammutettua saatu ja ehän se senaikasia ollu mittäär ruiskujaka .
FR: ja ensi sai tiaroŋki sinne ni , siitäki jo meni aikaa mo pari tunᴅia .
FR: kunnei ollum mittääŋ ɢulkuneuwoa muuta ku hevonen ‿oli jos , jos hevon ‿oli likimaila .
FR: pyärää eij ‿ollu olleka maakunnissakkaa ja , ja muuta kulkuneuvvoosta puhettakka .
FR: sihen se sitte tavallisesti jäi mutta sitä vähä korjailtiin sit ‿et se olis palanuv vähä pikemmin ‿että , ei siinä oikeastaam muuta , muuta keinoo ollu .
FR: mutta nekkin ‿oli vaan semmosia , semmosia miästem ʙainettavia .
FR: mittään , mittäää semmosta moottoriruiskua ollu , enneŋɢo nyv vasta , joku vuasi aikaa , tullu .
FR: hiukam ʙoijes ne eikä niitä saanukka oikee ni vallan , sihen , kyläryhmäj juur tehräk kon , se oliv niet jos vakutukses ‿oli ni , ei niit ‿otettu vakutukseen ‿olieŋɢa , semmosia ko se oli liki asuhuaneita , a ky ni ja muita kyläryhmä .
FR: mutt ‿ei ne nii kaukana ollum mutta oli ne siin vähä sivulapäi .
FR: eikä sitä nii saanuk , oikeeŋ kuumakska tahto viärä itävyyreŋki pois jos sitä oikeeŋ ɢuumaks lämmitti ja , sitt ‿ei se kuivanut taas jos ‿oikeee kovi huanosti lämmitti .
FR: oli sitä toisin , toisim ʙaikon ‿oli , ja sit toisisa paikois ni , rupes jo menemää jouluun saakka enneŋɢon ne rupes kaikki tulema .
FR: ja kyllä niisä viälä monesa paikkaa nii ko , korjattiiv vähä latoin ni , kaukopelloilta ni , puitiiv viälä et , lämmitettiin ᴅalvellaki viälä , syränᴅalvellaki .
FR: noik kaoroja kummiŋɢi ei suŋɢa niitä ruwista jätetty kyl kai nes vähä , kotiat tuatii mut , ennemmi .
FR: sem menᴅii viireltä tavalisest lährettiin töihin , jos menᴅiir riihelles sit taikka , taikka mihem muihin ᴅöihii se oli aina se määrä viirelt lährettiin töihiin sihen ‿aika .
FR: siin ‿oli aika kiirutta ko ser riihensä sit vaan , kon oli tapana että menᴅiin syämääŋ kahreksalta ensimmäitteŋ ɢerra .
FR: ja ko sev viireltä lährettiin niin , e ei se kahreksaan ᴅulus se riihi kon , vaikka siäll ‿oli kuus heŋkiä .
FR: ei se tahtonut tullak ko se oli sentäää semmone , koko isotöinen ensin ruvettiin tekemä sitteitä ko menᴅiir riihen ᴅykö ,.
FR: tehtiin sitteitä niim ʙaljo että luultiin ‿että se piisaa ja , sitter ruvetti sitä sit ,.
FR: naiset meni ensin sit se hak , niitä seinääl lyämää et miähet rupes sitteitä tekemä .
FR: ja , sitte sitä alotettii mutta ko se kesti senᴅään ja , ja vei sekin ‿aikans , kyl seki tunniv vei kummiŋɢi enneŋɢo ser riihen sai täyteev vaikka vähä vikkelämmäkkin , täyttäjät ‿oli .
FR: yks ‿oli siäl ‿ylhäillä otti vastaa ja toinen ‿anteli ja , kolmas ‿ajo , ovesta sisälle , sitomia sinne , riihem ʙualel .
FR: eloja ei tarvinun niitteŋ ɢu , pellolta tuarak ko , riihell ‿olivat .
FR: niitä kolmer riihtä päiväsä natistettin sit .
FR: kyllä minum miälestäni se oli aika mukava homma , sit tiäsi saavans ‿ehtooŋ ko , kolme riihtä oli puinun ni ,.
FR: niij ja kyllä noisa tuli vi , tomua paljon ‿enämʙi noiŋ ko ohrariihi se oli tomunen ‿usseiŋɢi ja jos vaam ʙani vähä märkänä viäl sem ʙarsillen ni , nin kyllä se oli nin tomunen set ‿et , vähä semmosta hometta oikeen ‿oli ja niisä eloisa niŋ kyl se oli pistävää .
FR: ohrariihi oli kaikkeim ʙahemʙi minu miälestäni .
FR: ja muuton ne okkaat viäl net tuŋɢi joka paikkaa ne meni tonne ihhoon , tost hian suusta ja , joka paikasta , ja ko , ja semmonen siik ko ne , ko se kulke etteemʙäin , toisiappäin se oas , ei se , ei se tult toisiappäin ‿olleŋɢa .
FR: ja mennee niim ʙitkältä ko , niim ʙitkältä ko pääsee .
FR: no meni sej jos vaar rikki oli niŋ kyl se sinneŋki tahto mennäj ja , sit se kulki siäl , pitkät matkat , jat tuli jostaim ʙois sit taas .
FR: kauranssa eij ‿ol semmosta oast ‿olleŋɢa ja se ei kulje mihekä .
FR: kyllä se oli kuumaa toisinans siä oli niiŋ ɢuuma että , että niskam melkeir ra rakoillep poltti ko siält ‿ylhäältä jyvä putos tonp paljaasee niska .
FR: kyl se niiŋ kuuma oli ja sitte , eikä siällä parsilla ko vaikka se riihi saatiin tapettua ni se viäl vähäj jähtyki ni , ei siinä ollu , ollu ei na naiset tahtonus saaras siäl ‿olleeka istuttua siällä parttem ʙäällä ko , ne oli niŋ ɢuumia ja , mutta , miähek ko ottivat sitomia ton allev viälä , e eloja ton ‿alle , ei neekkä paljai , vaikk ‿ol housut jalas ‿oli ni ei nep paljaam ʙarrem ʙäälle istuav voinu .
FR: kyl se niiŋ ɢuuma oli .
FR: mutta ko taloista vähä , taloist e en isännäm ʙualelta niitä vo , olis vähä hyvä ko , olis vaan niitä saanup piaŋ ɢuivaks ni ,.
FR: ne ko riihiä kuivas nin , se koetti niitä sit ‿aika kuumaks pistä .
FR: joo , ne oli siäl , yht aina yhtenä .
FR: palvelustytöt ‿oli siällä kans sii aina y , aina vaaj jatkuvasti .
FR: mutta aamulla ei net tä , tai niŋ ɢerriinneek kaikki ko , niill ‿oli se lypsyhomma ensi ja , ettei ne aamur , aamuriihellen niŋ kerrinnee mut sitt ‿oli joku mitä oli pi jos ‿oli pikkupoikia ja , vähä ja , mitä oli kunastikki , sit siäl riihesä , aamuriihesä .
FR: ei siällä oikee syksyllä nähnym mutta , tual , kom minäkin olin ja tein noita veropäiviä nin , e ni siäl puitiin ne rukkiit , ko ne oli tavalisestik kaikki ni siinä kotopelloilla , liki että ni , nep puitiij jo valon ‿aikana ettei siäl ‿ollu , tarvinnu olla , mittääv valoja , mutta kyllä net tualla , toisis ʙaikon ni , niv viätiil lyhty sinne , semmonen ‿öljylyhty , kattor roikkumaa , e e et vähä näki sit jollai tavala , ettei päim menny toista ihmistä ettei ,.
FR: ei siinä paljo valoa kans lyhtysä ollum mut , kyl siäl piäni ty öljytuikku oli siällä sisällä niin ‿ei se paljo valassu .
FR: kyllä minun ‿aikani on olluk koko ajan ‿öljylamppuja , mutta , oli niitä , eij joka paikasa ollut tollai katosta roikkuvia mutta ko ne pellisepät , niit ‿oli pelli maa täälä maila pelliseppiä , ne teki pellistä semmottia piäniä lampuja , ja , sihen , sitte , siin ‿oli semmonel latuskainem piäni syräj ja siinä tuikku pääsä sit , sillä olti ,.
FR: ja , kyllä pärettä kans , käytettiin ‿aika paljon , kiskottiin noist männysta , pärettä semmosta ko koppiaki tehtii ja , koppia tehtiij ja siittäki otetti , niin sitten ‿oli , päret , tuikku vaan sit misä oli pihrir raosa .
FR: niitä meilläki ku tehtii noit pojat oli muv veljeni vanhemmap pojak ko net teki niitä astioita ehtookauret ja , jokaittella oli yks semmonem ʙiäni pe , piänip , öljytuikku sit siinä peŋkillä ko siinä sit tehtii , as , saaveij ja ämpäreit ja kiuluja .
FR: joo , niitä , niitä sitte oli , varastosa tu , koko lailla että , siältä vaan ‿otettiin sik ko tarvitti .
FR: pärreillä katteltiim minun ‿aikanani viäl paljo .
FR: mutt ‿ei , kyllä oli jo vähä niitäv öljy , tuikuja kans .
FR: en ᴅiäräk ko siinä a a , sinää oli us , e oli ennemmim muttei minun ‿aikananin ollu ennääs semmone , olis laattialla , pystysä keskellä pirttiä semmonen , puut , puu tälläi pystysä ja , siin ‿oli semmottia pihrei sik ko oli semmoner rako , pistettiim ʙäre ain sir rakkoo sit ja ,.
FR: ja sitten nin , ä ä niitä oli ennem mailmasa sillaij ‿että , että palvelustyttöä oli siinä ymʙärilä sit ja , otti aina kartta pois ‿että se korjas niitä valoja että se valo , palo yhteemmittaa .
FR: niit ‿oli munᴅa pärettä siinä , yhresä , puusa .
FR: kyllä ner reŋɢit melkeij joka ainua reen ᴅeki tuli se sit mimmonen ᴅuli ja että , että kyl maar se siinä hevosem ʙeräsä meni senᴅääj ja , jokusep pysy vähä tiälläki ei nek kauwaks päässeek kummiŋka ko hevone veti niit .
FR: joo pir , pirtti se oli semmone ko , siällä reŋɢit nukkuivat ja , siällä tehtiin sit , puhrettöitä .
FR: seittemäŋ ɢahreksam meetriä y , yhreksäm meetriä kanttiins .
FR: sitä oli munᴅa säŋkyä sitt ‿ymʙärillä , ymʙäri seinävviarustoja ja siäl keskellä , tehtiim ʙuhrettöitä .
FR: joo , net nee siivos lastup pois ja lämmittivät sit taas ‿ett ‿oli lämmin taas ‿ehtoola .
FR: kyllä se oli mutta jos ‿oikein niiŋɢu tallimiäs ‿ei tehny mittää ni eikös , e , tehny , mittääm puhrettöitä ja , mutta , kyllä ne , mut se , kyl se sit jo loppulta vähä tuli sihen ‿että kunneij ‿ollu oikeen semmoneŋ kätevä pu , kirvesmiäs ni , se teki mitä teki pärreit ja et mitä teki sittej ja , teki koppiaki sit jos se sai kokkoo vähäj joŋɢullaisia , perunakoppia .
FR: e se , eikä sen ᴅäsä viimeaikoina ennää niir rekiä paljo tarvittuka ja eikä niit ‿oikeen ‿yritettykä paljo tehrä .
FR: eikä ne , nykyaikaset miähet ‿ennää , rekiät , ossaakkan ᴅehräk konn ‿ei sitä , olet tottune .
FR: astioita tehtiim mitäs ko e , elukakki söivät , astiasta , lehmät ni , semmotel paikois ko oli pari kolmekkymment lehmää ni , siin ᴅarvittiim ʙaljon ‿astioita ja hevoset tartti saavin , tartti paljo saaveja .
FR: no , en ᴅiäräs se , se on niiŋ kas , semmonev vähä monimutkanej juttu .
FR: kon , saavil laurat nin ne halkastiiŋ ɢirveellä , sahattii semmosia puit , kuusesta semmosia , kaikem mittasia että , sitte saavi saatiin , se halkastiiŋ kirveellä sitten semottia lauroja ja ensiŋ ɢeskeltä , sitte seuraava , sit seoraava , ja taas ‿aina toisele ja toisellep pual .
FR: ja vähä karevan sit , et se oli semmonev vähä niiŋɢo saavillauta sit jo .
FR: no sitte se , sitte se sanoo , uurretti syrjättin syrjät saumattiij ja , uu veittellä , puukkolla verettiii se piiri sinne , pohjaan ‿että se tuli sitte samallaine ja siitä verettiin se , se uurres sihen sit .
FR: ei se a tottumattomalta ensiŋ ɢans käynyp paljo millaillaka että kyllä net tahto vähä kaatuaj ja mennäm mihev vaan ‿et , vähä epäonnistu .
FR: toiset teki , pikemmin ‿oppeivat ja toiset , meni , toiset ‿eij ‿oppinup perältäkä .
FR: nok kyllä se koosa pysy , köö , se oli toom , oli hyvä , saavinᴅekijä ko , ko se sai sen , ymʙyräiseks , niin niin , pani sel laattiallej ja , potkasi sem menemää syrjälleens ‿et se kiäres toiseem ʙäähääm ʙirttiä , ilman ‿ettei se hajonu .
FR: sitte se höölättim ʙäältä , ja sitte panᴅiin sihev vyät .
FR: nii , pärreitä tekivät ja , mitähän sit , mitä kunastij ja , vähä korjasivat jottain , vanhoja rekiäki sik korjailivat ko o semttia ko rikki oli menny ja ,.
FR: ja se oli ko sillai käsipelillä teki saavia ni , jos sitä teki koko päävän ni se oli tavalinem miäs ko saavin ᴅeki päivässä .
FR: sai sannoo että se oli hyvämʙualeinem miäs mutta , e mutta , toiset ‿ei saanuj ja , muuto muuto muutamat , niit tekivät sil lailla oikeen ammatiksens pääväkaurekki tekivät niitä ettei yksim ʙuhteilla .
FR: joo , männysta tehtiim ʙärreet ja sitte , ja puukkolla .
FR: valikoitti ja ei niitä joka puusta saannu eikä kaikista mettistä saannu olleka päreppuuta .
FR: se oli , semmonen , oo semmottesta niiŋɢo , pehmiästä maasta semmote , e suasta saatiiŋ ɢaikista parhaita jos ‿oli semmone jo vaan , ett ‿oli vähä , vähä taaja mettä ettei , ettei tuuli ollun niitä , huljuttanu , ko , tuuli ka , huljuttaa niitä ni , se ka tullee sitä sanotaal lylyä semmosta mustaa , punasta semmosta punasta ja , se om pau , ne nee mennee niettä paukkuu poikki , eikä se käy olleŋɢa pärreillä .
FR: se , kyl sitä ko hyvä päreppuu on ni kyl sitä pärreitä teki , että kihisi mutta , huanost ‿ei tahton saar ‿olleŋɢa , muuk ko semmosia poltintikuja kui sit sai jottaillaija .
FR: äi niitä tuatiiŋ koko puu ainap , tännem mä , pihalle i , taikka , nii , sinne , puuverstaalle ja , siittä sik käytiin ‿ainn ‿ot , ottamasa sem mitän mittaneŋ kuim , mitä koppaa kunastikki tehtii .
FR: ja , sitte se halkastin , halkastin , ensim ʙualikkaiks ja sit neljännyksiks ja viäl neljännykset viäl sit kerta viälä ni , tuli semmottia sit niku , niiko niiko kahreksan lohkoo , puusta , pölkista jos ‿isomainem ʙuu oli .
FR: ja sittel lyätiii syrän ‿ensim ʙoijes ja se , polᴅimʙuuks ja , sitte sitter ruvet , sitte , niitä tehtii semmosia , vähä ohkasemʙia ja sit , nek ko sik kon ne sulas ‿oikeen , lämʙymäsä pirtisä ni , sit niitä jo oli rupes ‿olemaam , pärreitä , saamaaj jo jos sai .
FR: eei ei niist ‿ei kuivasta mittään saanu .
FR: ja kopakki täyty tehrä ennen ‿enneŋɢo pärek kuivas , nem meni poikki siint , niettä paukku , tuareena net täyty tehrä .
FR: minuŋɢi veljeni teki kerran , a so , se oli ameriikkasta ko , oli ja oli kotona välillä , ja , se oli muuten semmonem , miäs ‿että see , teki ni , ettei se saanuh huanoo tyätä tehtyä .
FR: ja , kyl se sitä kauan ᴅeki mutta sit ko se sai sen to kopav valmik se oli tommone , kanttiins , ja tommone , meni haki tualta lähteestä sillä vettä ja oli viälä pualinens vettä ko se kotiot tuli .
FR: nii se täyty ollav vähä tiivis .
FR: ja jalkasin ᴅuli sitt ‿ettei sel mittää , kulkuneuvvoo ollu .
FR: ja se koppa oli meillä viälä täsä viime aikoina mutta , meillä käve varkaita tualla , tosa tual kellarihalsisa ja , siin ‿oli jottai , jottair ruakatarpeita siinä kopasa ja se varas vei seŋ ɢopam mut , ei se ennää vettä pitänyk ko se oli kuivunu .
FR: mut mutta sama koppa oli viäl kunno , koosa .
FR: nii .
FR: elopäivä juur haŋkkeisa ja oli toisena päävänä ja , e ne veivät siältä ner ruakatarpeet vähhiin nappoihi .
FR: ei tähäm muuta kertaa minun ‿aikanani ole varkaita käynykkä .
FR: ei ne mittääm muut ‿ottane .
FR: kyl nes siinä vähä yritti tonne toisiiŋki huaneisii mut sin ne oliva lukusa kans ja , ei niitte , ollus sittev vehkeek kestäny et lukul murtanu olis , eŋkä tiärs sit mihe ne ,.
FR: mutta täsä se , kulki sillov vaŋkikarkuriki , kuljeskeli näillä mailla ja , jos se se olis ‿ollut taikka , kyl siin joku , kyllä niillä jo om muitakin ‿on .
FR: joo , kattopärreitä .
FR: se , oli semmonel laites siinä sem myllyn ulkopualella , semmonem ʙärehhöölä ko , kulki semmottesa , tälläil ‿erestakasi .
FR: ko siin , siält akseli tuli siinä akselim ʙääs ‿oli veivi , se , ja se kiäräs sit se akseli ni , se kiäräs tälläi ni , sittä käve taŋko sit tännen nin se pärehöölä kulki tälläi näi .
FR: siin ‿olip puu eresä ja , nep puut , pölkit sahattiin sit sem mittaseks mimmottia päreppölkei , pärreet , kuim ʙitkiä net tuli .
FR: ja , se joka siinä si , mylläri niitä tavallisest sit syätteli siitä , aina käänti pölkkiä sit tarpeem mukka .
FR: ja sillä niitä tuli .
FR: noot tehtiii tavallisesti , niitä tehtiin , tavallisesti nin mehtiim pro tehtiin männysta mutta kuusesta tuli kans hyviä pärreit joss ‿oli hyvvää kuusta .
FR: ja tehtiin niitä haapastaki , haapapärreitä , haapaa joss ‿oli nin , siittäki tehtiim pä , kattopärreitä .
FR: eikä se puu saanu ollak kiärrä että se olis kiaro , kiaroo olium mut se tartti jo vähä semmosta , kasonnuv vähä suaraa .
FR: nii ny , vähä mutta kyllä niit täsä viimme aikoin jo huanommistaki puista kans ‿yritetti ja tehtiin ‿ei , ei niitä niim ʙaljo ennää valikoittu ko enttisaikaan ne valikoittiva aika silleitä ja , ko mettää oli riittävästi ni , sitä oli vara valita .
FR: mut nyt ne mettät ‿oj jo vähä huanontunnuj ja , ja , ihmiset ‿on ᴅulluv vähä nuukaks ‿ei ne kaikkiem ʙaremʙia puita raskittekka pärreiks tehrä .
FR: mut ‿ennen ᴅehtiiv vallaŋ ɢaikki , kato , olkia olkii olkikatoja tehtiij ja , ja sitten , pärekkatoja .
FR: mutta kaikista vanhemman ‿aikaan ne tehtiin tuahesta , koivun tuahesta .
FR: olen tehnykki , olen tehnyt tuahikatto mitäs samallailla se tehrääŋ kon , kon kon pärekkattokim mutta se ettei sitä naolata olleŋka .