Location: Hailuoto
FH: oon , semmosija , arkisija käsitöitä niiŋku villatöistä ni , ja kaikellaista , niitä on tehty .
FH: no niitähäm minä ooŋki oikeen teheny , joŋku sata nii , aivaŋ käsiŋ kuwottuja .
FH: nuorena jo alakanuj ja , aivan tähän talaveen astiˀ ˀooŋ kutonuv vain nyˀ ˀei ennää , ennää , käjet , teet tehtäväänsäˀ ˀoikee , puuttuu niim pijan .
FH: ni ni ‿että se tuota , oi , oikijoilla , kujelmatikkuilla kuwotaan .
FH: ja sitä sitte kuwotaan niiŋ kaks silimää nurij ja , ja kaks oikeen tai , kaks oikeej ja yks nuriŋ kummiv vaim , mutta kummiŋki koko korttelillinen , kortteli , sitä .
FH: ja sitte kuwotaan niin , kolomek korttelija että se ‿on ollus se kyynäräälasku siilon aina , että .
FH: si tte , sitte tuota , heitetääŋ kaksi , pohojaa kun , se ‿oŋ kun , niitä sillälai kuwotaaa ‿että nelijä , silimää oikeej ja yks nurii siittä luomasta lähtiin .
FH: niii sitte heitetääŋ kaks pohojaa , laŋŋallej ja , oteta , ruvetaaŋ kuttooo hartijot erillään .
FH: että siinä sitte vaij ja , se jää sinnej jä etupuoli kuwotaan , sitte kansaj ja .
FH: siinä hartijoisa levitettään , heti levitettään yks pohojallinev viis silimää , kun , muutetaan ne , sillälai ja .
FH: sitte ko korttelim päästä toinen , kun niitä kaks heitettiin niin se kaks nostetaaŋ kansa että tullee , hartijoihil levveyttä .
FH: no sitte , sitä kowotaan sitte , niiŋ ku , puoli kyynärää , sitä niitä hartijom pittuutta .
FH: no , se sitte heitetääl laŋŋalle , ja , elikkä koukut , koukutaaa siinä on ne olokapäät ja .
FH: sitte se , ne koukutaan , koukku‿amalla , koukku‿amiseksi sanotaaŋ kuu , se neula , virkkineulalla koukutaan nii s ‿ei venys sitte mihiŋkääm päin ne olokapäät ja , sitte pannaaa se etupuoli ja takapuoli yhteee olokapäiltä ja .
FH: ja niitä tehtiii ennee semmosija että ei kaulustallisija ku aivav vain täsä eesä oli halako , vähäm matkaa että pää meni .
FH: mutta sitte sit ‿or ruvettu tekkeeŋ kaulustallisija .
FH: ja niitä heitetäää sitte niitä silimijä että saa , saa ottaas sitte ku lähtee sitä kaulustaa kuttoo ‿ttä joŋku sata silimää sitte , siiheŋ kaulustan , kaulustaa otetaaa ylös sieltä .
FH: ja , hija , ote , hija ruvetaaŋ kuttooo sitte , siiheŋ kansaj joka jääpi niistä miehustasta ja etupuolesta , mutta ku siihej jää reikä sitte , niii siihee otetaaa hijaŋ , kutominen .
FH: ja , siinä sitte , se pitäs sillälai , panna ‿ttä kuus pohojaa tikulle , ja nelijä , nelijället tikulle .
FH: vam minn ‿ooo aina sen tehenyj ja minu‿a , ensinnäki opetettu sillälai ja .
FH: no sitä hijjaa sitte , hijasa , sitä sanotaam pohojaksi , aina ku se , ko , jos ‿on nelijä oikeej ja yks nurin .
FH: niii siinä kowotaaa sitte , joka toineŋ kerta , nii ‿että tulleepi , kaks pohojaa kowotuksi , kummaltaki laijjalta , hijasa , eestä ja takkaa .
FH: ja sitä hijjaa kuwotaaa , taas puoli kyynärää , samanlaista kun saajaan se kainaloŋ ko , levitys sielä n , niii sitte , sitte tuota ruvetaaŋ , kaventaan tästä kyynärpäästä .
FH: ja , joka toinen silimä , ei kuj joka toineŋ kerros niiŋ kuwotaaŋ , kokonaaj ja , ja , toisella kerroksella aina kowotaan .
FH: että tu , jää sitte niim , palijo että nelijä pohojaa , nelijä pohojaa tikullen nelijället tikulleˀ ˀettä kalavoseee asti .
FH: ja siinä vähä semmosta tihijämpää kaks silimää nuriŋ kaks oikeeŋ kuwotaaa semmonen niiŋ ku , kalavovantut tuohoo .
FH: meinaakko ruvetak kutomaan .
FH: no nee , ke , kartattiii aivaŋ kippuravillosta ensinnä jä , itek keherättiij jä .
FH: semmosta se ‿oli ei sitä katottu televisiju‿a , eikä ratijoita ollu , ku sitä oikeee , niij ja , se oli aivaa , aivan niim pakko tehäj joka , osasi vainen ‿että sai , verom makse , verorahaasa , ma , a , aina haŋkituksi nij ja , .
FH: eikö sitt ‿oon nähänyˀ ˀies karttojakaan te .
FH: joo se kartataaa ensim peŋkkikartoilla , sevotettaan ne villat ja sitte tehhäää , semmosilla pienemmillä kartoilla , lokille .
FH: ja sitte keherätään niistä lokista , , aivan , aivan .
FH: se ‿oo hyviŋ kivvaa mutta kun , ne ‿on , tuola ruvenneet tehtaisa niitä keheräyttään niin , ne ei sitte ennäää itev viitti .
FH: niij ja se ‿ov vähä semmosta ‿ttä , se ‿oo , nii siitt ‿om mennys se , mahti pois että sill ‿ei oikeee haŋkip palijo mittää ‿ttä s ‿ei oikeen täytät tarkotustaa .
FH: niiŋ keherättii , sillä lailla , että sitä kartattiij ja keherättiij jä laulettiij ja juostiin , se ‿oli , joo .
FH: ja pijettiin talkoitaki , että saatiin niitä lokkija , ettei tarvinnu , karttaustalkoita , niitä oli , joka talosa pi , talavella pijettiin niin , .
FH: ja haki ne kotuwaki , niin , nuo pohojolaiset ne , ruukasi , ottaaˀ ˀenemmältä niitä tikkuröi , tikkuröijjyiksi sanottiin .
FH: ja sukkaa vantutta ja mitä miki , sai tehyksi nii , aina ne markkinoilla kävi kaupaksi .
FH: ja kuiŋka , miŋkä verta sitä nyt ois aikaa kun ei sillä saanuk kuŋ kaksattaa markkaa röijjyltä .
FH: empä minä muistav vuosilukuwa .
FH: mutta sittehän se , sitä nyt jo sai sata markkaa viimisijä ku minäki oon teheny .
FH: myinhäm minä tuolle , pääköm matillekki myin .
FH: s ‿ei nekkääŋ kieltänykkäää sata markkaa röijjy ja .
FH: raahen , pormestarillek kuwon ja , semmosilleh herroillekki niin .
FH: ne , ostivat että kun , tuola kilipa‿ajjoisa seisovat ja kilipahihhoisa ni ‿ ompa lämmim pusero päällä , joo .
FH: niin tekikö
FH: moniki niin niitä oli palijoki jokka , net , sillälai saivat niiŋku paremmaa hinnan , villolleen nii , ku jaksovat tehän ni .
FH: ja eikä se , olluv vastemmielistä kellääŋ kun se , siittä sai ser rahan sitte nii joo .
FH: nyt , hän ne ‿oŋ kauwoj jo olleek ku se aitauslaki tuli niin niit ‿eijj ‿oos saanus sinnep panna .
FH: mutta sehää oli se lammasjako niii , sehää oli semmonej juhula ‿ttä , koko kyläl lampaat , ajettiij ja sitte , kahesta päästä alettiin , jakkaan niitä .
FH: ja ne sitte t , toi isoja joukkoja aina , se , se ‿oli aitaukseej johoŋki tääläki , se ‿oli tuosa , mattilasa se ‿oli aitaus ja töyryllä oli sitte ojakyläsä .
FH: ja ne , alakovat sieltä päin , toiset ja toiset täältä päij ja , ne , joukot , meni sitte ristiij ja , net , tuli samat , mitä oli vielä jälillä niin ne tuli sitte toisiim , päin , toiseem päähä ‿ttä saivat , ja jäi niitä sitte jakoperriiŋki ‿että ne .
FH: van niistä ruvettiii sitte maksamaaj joita ‿ste jälempää hajettiim mettästä .
FH: niin ne ‿oli sitte niitä rahalampaita .
FH: poikaset lähtivät jo lammasjakopäivänä nii , hakemaaj ja laukkasivat sielä , ta saivat lanttija sitte kun niillä rupes jo , saamaaj ja se , viiskymmentä pennijä päivällen nousi se hinta aina .
FH: lujasa se ‿oo ollur raha nii .
FH: no niill ‿om merkik korvisa , ne , karittana merkitäää .
FH: ko , itek kuki merkittee ja se ‿oŋ kaikilla olluˀ ˀerilainem , mer , oma merkkinsäs sitte .
FH: siittähän ne tunnettiin .
FH: niillä oli , meilläki oli täsä hassisa niin , oikija poikki ja , tyvi halaki ja , vasemmasa , laippo päällä .
FH: se ‿oli se , laippo niii se , se ‿oli tuommonen , tuommonej joŋkulaine , tuommonej joŋkulainen .
FH: nämä oli mun , tuola ollu , mum mieheni kaapisa ko se t , ovella , ollesa .
FH: no se on se lampaaŋ korva miŋkä se ‿ol laine .
FH: puukolla .
FH: ne sitte joutuu , hukkaan ne palaset .
FH: se ‿ol laippo tuommonee .
FH: ja tuosa on , tuos ‿on tuota , poikkein tuo mennee pois ja , täsä oo se halakein sitte ja tuosa laippo sitte .
FH: laippo ja ja , toisel , la taloll ‿oli sitte pykälä vie , toisella puolella .
FH: että , jollaki pykälällä erotettiin niii se ‿oli sitte jo , oma nii .
FH: se , kyllä kain ne , se oli tääläki oli tuo , sorosen asseri , oo se vieläki elosa ja se ‿on tuola eteläsuomessa , niin , se kum muisti kaikkeil lammastem merkit ja kaikkeil lehemäiŋ kellot tunsi niin tuola kun , se ‿oli ‿ttä , se oli sitte tarkka että se ‿oo itek kullaki joku hyvempi , että se , joo .
FH: ja ha , hakivat niitä tuola hanahisesaki nii , se tiesi sanuwak kenel lehemäŋ kello nyk kuuluu .
FH: oli niim mukava että .
FH: no niitä , ne piti , sitte niitä joku puolikymmentä aina , teurastettiij ja , että sai ne rupit , verorahaksi .
FH: vietiiŋ kaapuŋkiii sielä ostettiin ne , niiŋ kun nykki ostetaam mutta se ‿oo eri , eihää se nuii ollus sääkerijä se lihaa osto että .
FH: templauksilla kyllä piti käywäm mutta , kummiŋki niin , se sai kotu , oma , omijaam mennäm myymäää ei se ollu .
FH: sitte ne sai sielä ostaa , mikkä kauppijaat halusivat nii , kun oli templauksesa käyny .
FH: itellel lahattiiŋ kansaj ja sitte , niitä , kasvatettiiŋ karittoita jouluuŋki astij ja , sitä turkkivillaa kasvatettiii sitte ku n ‿oli kerittynä , sitte taas , lahattiin niin niitä , nuorempija nii .
FH: että sitte sitä koti , tarpeita parraitev vielä ku , ne ‿ oli , sa , saatu ensinnä ne , niiŋku aikaisempija lampaita myyntiin niillä sitä enämpi sai ku ne paino , hm .
FH: joo , keuhkot maksat ne , otettiij ja , ja talitki .
FH: nehän oli , ne ‿oli tuola laitumella , niin niis ‿oli palijo taleja ja , eikä niisä tiennys sitä , liikaa rasvaa olevaa elläirrasvaa että kaikki ne syötiin nythän , ne nakataam mennee , hem .
FH: sitä hajettiin , taleja tuolta teurastajiltaki nii , että ku ‿ei omija , ollun niim palijo ku ois syöty nin ...
FH: no ne , käännettiin ne suolet niin , a , aivaj ja sitte puhistettii .
FH: se ‿oli syksyillä , ne , ku ‿oli sulam maaa aikaa niin ne , silipuisa po , polijettiii , ja tuola äpäristöisä josaki .
FH: ja sittä silipuisa ja lehemän , suolet ne , kun ne kai , neki ku tehtiim makkaroiksi nii , neki silipuisa .
FH: muutettiii siliput aina välliij ja pantiii , taas uus , uusija , ja vettä vähä sekkaaj ja , saavisa polijettiii avojaloo se , se joku , joku otti ne aina tehäkseen .
FH: voi että ne on , maistuu vielä ku aattelee .
FH: ei niitä teek kukkaa ennää , hem .
FH: pylsyt tehtiil lampaam mahosta , kun ne puhistettiij ja sitte ommeltii , semmosiksi , tuommosiksi , kokoosap puolesta ja pantiin sitä veri , taikinaa sinnes sisällej ja .
FH: ja ne sitte pa , keitettiii ensinnä muuripaasa ja sitte , uunisa paistettiin nii , jopa passasi .
FH: niistä keitettiiv vellijä sitte ja , ja jaŋkkija , rössypottuja .
FH: täsäki om melekeen nii ei ne , näii isoja tehty mutta melekeej ja , ja tuota .
FH: tuonep pantiii sitte niitä ispinöitä te , painautettiir reikä , se tuohoo sa , hierastiiŋ kämmenellä jä , painettiir reikä ja siihee ispinä siihej ja hyvä tuli .
FH: hym .
FH: noo , niitä kun ei olluˀ ˀoikeen nuita meijjareitakaaŋ kaikilla , niii se , ne , fiilitettiim , puupyttyisä maito .
FH: ja sitte kuorittiin se fiili pois ja , ja tuota siittä , sitte , siihem pantiin niiŋku pohojapiimä saa sanuwaˀ ˀettä , kun , tuli niitä fiilejä asijalleˀ ˀastin ne sitte puukirnulla kirnuttii .
FH: ja oli hyvvää .
FH: no se , o , se ‿oli monellainee se , että kuv vaii oli hyvässä , hyvästih hapannus sillälai ‿että , se tuli voille ‿tt ‿ei ollul liika lämmintä eikä , eikä kylymää ‿ttä se ‿oli vaim passelija , ja harijausihan ne sen tekkeem passeliksi että se ‿oli , ei se ottanuk ku joŋku puoli tuntija kuu se ‿oli voilla , ja sitte se , kaajettiij johoŋki kaukalooj ja , otettiiv voi pois ja huitu jäi juomaksi , hem .
FH: no se ‿oli se juusto .
FH: siihem pittää olla , juoksutinta .
FH: vam mako , se ‿oli mako nimeltä ku sitä pikkuvasikalta otettiij ja puutikkuum pantiij ja sinnet ternimaitu‿a sitte , s , siihen niin , se ‿oli sitte mako .
FH: ja sitä pijettiim paasa , paasa sitte sitä , että se pääsi sieltä tulemaaa se , se juoksutii se .
FH: se pantiii sitä ternimaitu‿a niii sitä sitte sanottiij juoksuttimeksi .
FH: ja oli sitä myywäkkis sitä , juoksutinta pulloisa on sitä vieläki .
FH: ja sitä , pan , ma , pata , pantiii semmosta että se ‿oli haalijaa ja , siihee sitte se , niitä makoja ja , annettiii ollas sielä joŋku aikaa ja nostettiin ne mavop pois nii , niin tuota se , tuli sitte sielä aivan nii , komijaa juustuwa ‿ttä , .
FH: mutta , kun nuin , keit , keitettiij ja syötiin niin , oikeel lusikkaruokana niii sitä ei , se jäi se hera siihee sitte , ja sit , ne kokkareita , ja sitä oo hyvä herraa kiittääk kun ‿oŋ kokkareita sejasa .
FH: tulleekoon nämä kaikki tuonne .
FH: no niiŋ kais se tehhään , tehtiiŋ kun nykki , että formulla , taikinaan , tehtiin , taikinasta otettiii että , formattiin tätä .
FH: siinä formusa on , on semmoneŋ kiintein , semmonee , re , jolla tullee se reikä , ja siittä pantiin taŋkohii sitte ne leivät , kun niihin tuli reijjät .
FH: että se joŋka , pari vuorokautta , oli että se ‿oli vakituinee saavi , ja , se , taikinasaavi josa se aina tehtiii .
FH: ja se , annettiii ollas sitte ja se ‿oli vakituinee härkin siinä , kansan nii , että ja , siinä saavis ‿oli reikä että se härkkimev varsi jäi , pois sieltä jä , se härkin oli aina sielä sitte .
FH: no se happani sitte mukavimmilleen nuŋku pari vuorokautta oli olluj ja .
FH: sitten , se leivottii , ja se nousi , s ‿ei tarvinnuˀ ˀennääm muuta hiivaa , että se , sillä , tuli ja , sitte , tehtiin siitä reikäleipijä ja , pitkät taŋŋot pirtiŋkattoihin tehtiiŋ kaheksatkymmenet leivät nii , oli isommat väjet nii , niii se , ja tuota .
FH: hiivaleipä tehtiin niin , se , siihen otettiiŋ ku sitä , tehtiii sahtiki kotona , taikka se kalija .
FH: niii sitä ot , siittä otettiiŋ käytteet ku humaloilla , käytettiin niin .
FH: sitte otettiin ne , hiivasija humaloita talteee aina ja , ku , oli joku semmonee , mitähää oli tuohesta vaim mistä se lie ollum minuŋki kotona oli tuota , semmonen , iso , miksi häntä nys sanos niin , fati joŋka , johoŋka ne otettiij ja s ‿ei , siittä tuli sitte aina , siihee hiivaleipääŋ ku , livotettiiv vettä , veesä nii .
FH: kaikki kotona tehtii .
FH: no nythän ne ei muuta kun se kaik , monta , jässäkkää kaupasta ostetaaj ja sillä .
FH: mutta silloo sota‿aikana ku ei sitä sa , ollus sitä hiivaakaaa sej jälisä laukattiin niii , monesa kaupasa aina , ta sai mutta , oli siiheŋki konstit että leipoom pääsi kun , piimällä , piimästä ha , hapatti see , hapatuksej ja , seki nostatti leivän , hemh , joo .
FH: no myytiihän sitä , naapureillej joll ‿eij ‿ollul lehemijä ja sittehän ne , niitä alako tulleen niitä meijjareita että se ‿oli semmonee , käsin , pyöritettävä , meijjari , ensinnä mitä tännekki on tullu .
FH: ja sielä ne sitte kermat erosivat ja .
FH: ja käsi , nem , puukirnu oli , jota veivillä väännettiin niii se tuli , kir , kirnuusta oli sitte , meijjarilla .
FH: no empä minä oikeee , ooˀ ˀollun niijjer ruokaij jälisä .
FH: kuu sitä oo aina kotona ollu .
FH: tä eihän ne nyt pittoisakkaaa ennää , teem muuta kun nuita , voitaleipijä mutta ne ‿oli puu , riisipuurot ja , ja tuota , sopat oli tuota .
FH: nuita , luumu , luumuista , keitettiin soppaa ja , siirappija siihee , oli pantu sekkaaj ja .
FH: ja sitä sem puuroŋ kansa , sitte sitä soppaaki tarijottiij ja , maituwa sai panna , ottaaj joka halus mutta se soppalautanee , tuotiiŋ ku puurokupikki paistetup puurot nii .
FH: se ‿oli kuttuja , aina hautajaisisa se sitte , jäi .
FH: sinne , tarijoilijjaiŋ kansa , niitä puuroja paistamaaŋ ku muut lähti hauwalle .
FH: no on sitä , tehty sitä nisuwa aina , kipeneensä .
FH: vähästähää se ‿oo ollu ‿ttä niiŋ kuj jouluksi , jouluksi aina , ja k , ja semmosiksi isommiksi pyhiksi niin niitä oo , tehty ‿tä vähästä se ‿oo se nisun syönti ollu .
FH: että myytiin niitä .
FH: ni ‿että se tahto ollas semmosta , kun suurija saaveja oli niii eihän niillev voinum mittäää huonot , kun oli kulijettajat piti miesten ollan niitä .
FH: ja tuola , ki , tuosa muistaŋ kun sinnek kyrömperrääŋki ku se laiva kuluki ja , ja sitte oli , poŋkku ja , että tuommonee , laŋkkusilta oli ja siinä ne , peräsääv veti saaviŋkorvasta , niitä marijasaaveja että sa , pääsivät sinnel laivalleˀ ˀasti , ei sitä saattanuk kahesa kantaa .
FH: oom minä puhunu .
FH: ja mun veli puhu jo , tuola , hentum pertti niin , se puhu kansa , joo s , että niitä , niit ‿oo aina olluj ja niiihän tuo oo ollukki että se pannaan niin , vuosittain aina , itek kustaki , seuwwusta , hakijat niin niitä ,.
FH: joo .
FH: niin nehäm pyytivät yhesä , niin , ne tuli tunteen siinä toisensa , hylykeitä .
FH: että siel ‿on , kiinin nyn nii , hymh hyviihän ne saiki siinä .
FH: no empä minä , sitä muistaˀ ˀoikeen ‿että se .
FH: niitähän se näki aina niitä , hylykeitten saaliita ja , kaikkija ja .
FH: ja olihaa se ku se kerran , kerran tuli viis hylijettä yhellä ke , kertaa , kun tulivat nii .
FH: em minä erikoista muista , muistat tuota , vaan , ne oli semmosija ne unet että se oli aina josaki , hevosteŋ kans elij joŋku , kansa että se , pakkasi karkaamaan niii sillet tuli semmoneŋ kiipeli ‿että nyt sielä , riekkuupi hylije , hylijet tuota , joo .
FH: ja , ottihan ne sitä raanijaki jokku , kuŋ keitettiin sel lihaŋ kansan niij ja , söivät mutta ei sitä kaikki saattanees syywä .
FH: minäki maistiŋ kerraa sitä , niin , s ‿ei tahtonul lähtäp poiskaaa suusta se maku vaikk ‿ois mitä syönyn niin , se aina vaim maistu siltä tölleröltä .
FH: no se myytiin ni se ‿oli ooströmmi osti sen vielä ‿ttä se sinnep parkki , parkitti nahkoja niii se siinä , siin , siihen tarkotukseen tuota , ooströmin tehtaalle , joo .
FH: oli niitä monta taluwa joisa oli , lähemmäs kymmentäki , lehemää jä sitte niit ‿oli mökkiläisilläki , aivan , melekeeŋ kalkilla se oli joku lehemä , että ne , saivat ite , ruokki‿aj ja .
FH: tuolta , korveista tekivät heinää , heh .
FH: ei ne , kyllä sitä nyt ei tarttis korpeel lähtijäk ku , niiŋ kauhijasti , hym .
FH: kyllä ne , joku kestii sippaki , vaimoneen niin tuola härkäsäikäŋ , korvesa suovija teki ja .
FH: ja äijjämatti oli ja .
FH: ne , ne meilläki ku ‿oli sielä niitty‿ä niin , ne siinä lavoo evuttik kulukivat ja , semmonen , ja aina sitte heinätakan , kantovat lehemilleeŋ kotija , että se ‿oli , olaa yli , ei ne kantaa , kant , tuota tyhyjänä kävellee .
FH: nii , no nii oli niitä joitaki keto , peltoja että niiŋku , vaihteluksi tehty , välliim mutta kun ne piti kääntään niii aina , parihevosella kylästä toinee hevoneŋ , ku ehän niitä itellä ollum monellakkaaŋ kahta .
FH: niii se oli haŋkalaa ei sitä palijo voinu , uutismaitakaar raivata .
FH: sitä tehär rojotettiiv vainen nii , tehär rojotettiiv vainen .
FH: no se , sitä ku mentiin niitylle , vikatteet ja haravat oli , kärrysä .
FH: ja ne , sielä ne pantiin sitte vikatteet varteen nii , ku päästiin sinne , niittypalstallenm mihii aateltiim mennäj ja .
FH: miehet niitti ja naiset haravoitti luokoihin nii , luokoiksi sanottiiŋ kuŋ , kahtaki , lakkiita yhteem pantiin nii , ne ‿oli luokoja sitte ja .
FH: saatiin niitetyksi nin , sitä , sitte nin , jää , misä , oltiii yötäki niin , ne heitettiin toisillep päivillek kuivaamaa siinä luokoisa ja .
FH: ja tuota , sitte ne luovot otettiil lappoollej ja , taas hajotettiin ne lappoot toisina päivinä ku poutaa oli ja .
FH: sitte niitä kowottiin sitte latohin nii .
FH: va , enämpi niitä oli poutija ku nyt ‿oo ollut tänä kesänä , nyt eij ‿oˀ , saanu , ku väkisten ja meill ‿on tuosaki , keppejä niin
FH: o , ne saatiin tulumatak keppiij ja eikä oo , saa , ooˀ ˀolluˀ ˀilimaa että sais , viittis , ottaap poiskaa ‿että märkijä .
FH: ja kotona , kotijaj jäi joku , ku , oli , vail lapsijaki ni , lastej ja lehemäin tykö .
FH: lehemäk , ajettiii aamulla mettääj jä , ne illalla tuli sitte kotija , joo .
FH: no eipä niitä minuu aikanani ennään tehenym mutta puhuttiin niistä .
FH: että ku se ‿oli tuola , oli tuolta kuusamosta tääläki , joitaki , a , asukkaita niin , niin , niin .
FH: se ‿oli pitänyt tynnyrit laittaa , navetaa‿ovem , pielee ‿ttä kaks tynnyrijä pää , päälikkää , kummallekki puolem portaita .
FH: ja sem päälles sitte , karijakko sitte ja sieltä aluttin niil lehemät mennä .
FH: että sitä lehemälykkywä teh , teht , tehty em minn ‿oos sitä nähänym mutta ne ‿oŋ kertonee että ne ‿oli , tääläki kun niitä tuli tuolta kuusamosta ja putasjärveltä nuita ihimisij ä niin ne , niill ‿oli semmosija taikoja .
FH: van on tääläki ollus semmosta että , on , turpas pantu ja , kynnys‿alle , maan , turpas kun , ulos ensi kertaa lehemäp pannaaj ja .
FH: ja sa , sai se ollan niiŋ kauwoŋ ku se kesti , ja sinnet tuota sitte , laitettiin niii että se vähä rupesi sauwwamaa , sielä , ja , se , heinäpuoli , sinneˀ ˀallej ja , jotaki , kaip pantiij jotaki ölijywä elim mitä lienee pantu että se sauwwasi .
FH: sen yli lehemät meni niin , sitä oli sitte , ei tulleej jalak kipijäksi kesällä eikä , että luultiin , joo .
FH: no oŋ kain ne yrittännee , ja , ja muka luulleek korijaavansakki niitä .
FH: palavat , pärreet , oli ja sielä käveleskeli ja , tuota , että , lehemälykkywä tekkeepi .
FH: ja , jos sitä , oli luulluˀ ˀettä , sit ‿om muut teheneep pahhaa niin se , puoski pois , , joo .
FH: eikö ook kivvaa .
FH: no niii se oli kivipää s , pertaa , pertaam muoriksi sitä .
FH: sehän se ‿ov vähä ollus semmonee että se ‿ol luulluj jotaki voivansa vai ei ‿suŋkas se mittääv voinum mutta kul luulee niii sitä tapahtuu , joo .
FH: no venymälaŋkoja , kätteen , kuŋ käsi oli kipijä niii se , piti yheksän solomu‿a , tehät tuota , yhellä vetämällä .
FH: ja sitte , pthu , pannat tuonnek kouransilimäänsäs se , ja puoskija ‿että , pthyi kun oŋ kipijä niiŋ kivistäkkööŋ kun om paha niim pakottak ...
FH: pitäsköhän tuo alakaaˀ ˀalusta .
FH: se , siittä jos minä alaa että , jeesus kirkkooo ajjaa hevosella hiirosella , lohem mustam muotosella , kalahauwiŋ karvasella , jeesus maahar rattahilta , sitoi siniset laŋŋat , lihal liitti luut laitti , suonet yhteen sovitti , alta aivan terveheksi , keskeltä kivuttomaksi ja päältä luun tuntumattomaksi , pthyi pthyi pthyi .
FH: no on ne teettäneen niitä venymälaŋkoja .
FH: mutta se ‿oj justiii sama vaikk ‿eij ‿ookkaan niitä solomuja että samav vaikutuksee se antaa kuŋ käärii ku vennyy käsi niin .
FH: minä hajev vain , kyllä kaim minäki ossaan tehäs sen , venymälaŋŋan .
FH: no villalaŋkaa .
FH: tuolakihan tuota .
FH: villalaŋkaa se , vain tartti olla .
FH: kävi se pertaam muori meijjäŋ kotonaki sielä hentusa nii .
FH: siin ‿oj jo kolome , nelijä , viis , kuus , seittemän , kah , kaheksan , ja yheksän , siinä pittää ollas sitä yheksän .
FH: kuu , k , oli kalavonee elin nilikka kipijänä , että se oli niiŋkuv veny , venynyttä .
FH: no siiheŋ kipiijääm paikkaan no em minä sitä muista että , pitikö se ollaˀ ˀyön , päää‿alustaˀ ˀalla .
FH: no yks , kaks , kolome , nelijä , viis , kuus , seittemän kaheksan yheksän .
FH: tulipa nyt , lääkettä .
FH: no sitte se , lujettiin , käärittiin tännek kouraaj ja sitte , lujettiin nuo loitsut , joo .
FH: katoppa ny , siihee ei saas sitte ennäää solomu‿a tehäk ku se pittää pujottaat tuonne , allev vainen nii , joo .
FH: kun ‿oŋ kipijä niiŋ kivistäkkööŋ kun ‿om paha niim pakottakkoom pahemmii yöllä ku päivällä .
FH: siin ‿on taikuri .
FH: oi hyvänen ‿aika .
FH: no eihän niitä ooˀ ˀolluk kait täälä mutta kävi se manteresta , joku hämeh heikki niin , joka tuota , luuli jotaki tekevänsäv van , narraspahav viinaa ja , tuota , rahhaa nii .
FH: kun se ‿oli , semmosija niiŋku jala , kuolijoita jalasa ja semmosija nii , ku ‿ se uskotti että kuu hän , laittaa , luonnollääkeistä jotaki voijjetta .
FH: tuo rupukaŋ kustu se ‿oli , rupukaa isäntä nii , kait viimeksi jota se , puoski .
FH: se , se ‿oli talavija ja se hevosella ajo ja , ja tuota , tuolta se ‿oli siikajo‿elta elim mistä lie ‿olluj ja se ‿ oli joku mallulainen toinen , ja .
FH: se sitte , kö se tappo sem mallulaisel lopusa se p , hämeh heikki .
FH: sitte kais se , joutu niiŋ k , sinnem mihin niitä jou , pannaaj jokka , tekkee semmosta .
FH: että , s , ei niitä ool luowon , luowosa olluv van .
FH: kyllä sitä vanahempaaa aikaaa on ollu että ne ‿on tuoneh hautoihim menneet tekkeeŋ ku hauta oo ollu avonaiseksi tehtynä , niii sielä käyty polttamasa olokeja ja , ja jotaki ja .
FH: ne kerto , muutamaŋ , ki tappauksen ‿että kun , ne ‿oli vähä , jokku saaneeh huomijuwa että sielä , ollaan tuota , hautuumaalla ja sieltä näkkyy valakijaaki niii , se ‿oli , karrauttanu yli aijjaŋ kivej , ja se ‿oli lentänys siihej ja johoŋki tauluun , rämähti .
FH: mutta oli sieltä ha , hauwwastaki lähetty , että nyt siel ‿oŋ keemenettä , että ku , ei tohtinu ollakkaan sielä .
FH: no se ‿oli tuota , terijakki ja laakerimmarijat , ne ‿oli , tä niitä , etä laakerimmarijat ne ‿oli semmosija niiŋ ku jäneksem piparoita .
FH: ja liverstikkuja sitte oli kansaj ja .
FH: niitä , se , se oli joku , joka niitä , teki semmose , sanottiil letyl lääkeiksi , että se ‿ol letysä kun ne tulli semmoseee ähkyyn tuli .
FH: no ‿ku se sai semmosta verestä , että lääkettä .
FH: mutta se , neki ol lopetettu atteekista k ‿ei niitä ennäää samalla nimellä myywwä .
FH: vaikka se , ja terijakki se oli kansa , mutta ne ‿oj jokku muut , tuota lääkkeet siinä , pantu , niillekki paiko , nimiksi nii .
FH: ei , ei niitä että ne , joka , n , sitä teki nii s ‿ei sitte taikoja teheny , joo .
FH: no , kyllä kais se , mutta se , maito jäi , jäi tuota se , meijjari ku oli niin se maito tuli , itelleen takasik ku kerma vaim meni sitte sinne , myyntiii että maito , koti‿aj jäi .
FH: mutta kummiŋki se tuota , sielä yhtijömeijjari oli jo minuŋki muistii aikana ni .
FH: no , sitte niitä oli , tuota , ilona ja , äpylijä ja , omenaa ja , helunaa ja , lumikija ja , ja ruusu ja , lempi jä lykky jä , mitä niit ‿oo ollun niin , joita minäki ooŋ kasvattanuj ja risti , ristiny , ni .
FH: vakkeri ja häläppä ja , semmonev , vähä , vähää häläppä elukka se sai nimekseee häläpän .
FH: no ei niillä lampailla olluk ku pässi jä , ja u , ja uuhi ni .
FH: saattihan ne kun lapsija oli pienenä ne ku omituisija lampaita , räknäsivät ja om , omistelivat nii , leikkivät niijeŋ kansan niii saatti kain niillä ollan niitä nimejäki nii .
FH: se ‿oli , mikä se ny oliki se musta hevone , empä muistav vaa hurmo se kyllä , yks oli .
FH: empä nyt , satum muistaaŋkaan toista , ei meill ‿oot täsä ollukkaaa , minuu , aikana kuŋ kaksi , he , hevosta .
FH: van se ‿oŋ kyllä , että on ruvennuj jo lahomaaa että minuu , aikanani , että se ‿oŋ kolome , nelijättäkymmenev vuojev vanaha , puolivälisä nelijättäkymmentä .
FH: no , mi , mitee se .
FH: ehäm minä niitä vuosilukuja muistaˀ en .
FH: niin ne ‿oli .
FH: aamulla ajettiij ja ne illalla sitte tuli itekseee a .
FH: oli sitte palijo lehemijä joita piti hakija , tuolta rannoilta asti .
FH: vam mun ‿ne ‿oo aina tulleek kotijan ni .
FH: minä niitylläki kulijin niin ‿ne ‿oli lehemät aina kotona kun tulin nii , että niit ‿ei , niijjeŋ kans ei tarvinnup palijo kuluttaa aikaa .
FH: aamuilla laitii aina , heinijä et , sinnev valamiiksi parsiin niin ne , meni , mielelläää sisälle .
FH: no ei niitä ollum minuu huostasani ooˀ ˀolluk ku , joŋku kerran nelijä .
FH: että kolomijapa se oli , kolomija vaii aikasta ja sitte vasikkoja .
FH: kyllä kain niitä , o , ois vain , että , nyk ku kaikki hei , heinikot sais tehän niin niitä sais viittäki pittääk ku ei hevosta ois mutta , nykki jää , kokonaaa yks niitty , et , nii , kolomekki niittywä jää tekemättä .
FH: sielä munakuliju ja juurakko ja somera niij jää aivaŋ koskemattomaksi .
FH: vaan niit ‿ei ennään tuola , niitä kaukaniittyjä , kykenet tekkeeŋkään ne ‿on niin , vettyneej ja suostuneek kun tuli nuo rattorit että , sitä saatan niittää .
FH: toiset ne jää muttaan sielä niin ne ‿oo häätynyh heittääm pois .
FH: olihan ne .
FH: ja se ‿oli hanahenheinä jä , ja hiirenheinä jä , utukka ja , lätäkkä jä , suolakka ja , ryyti .
FH: no se ‿oli , se ‿oo semmosta se utukka ‿että se ‿ol lyhyttä jä , ja sitte , hirvijäl liukasta ‿että sitt ‿ei tahov vikatteellakaan tahtonus saajak ku aamukasteee aikana .
FH: niin ne , miehek ku yökunsisa oltiii silloŋ kun se utukkaniittyki oli nii , ne , häätyvät aamulla käywäk kasteee aikana sitä niittämäsä niin , joo .
FH: no kyllä ne , on tehenees sitä kahilaaki , jokku mutta , e , s , tuostahan sitä salamesta parraite , on tehty .
FH: että ne ‿ov venneillä sitä , kulijettivak kotija , se ‿oo hyvii haŋkalaa , haŋkalasa maastosa se , kahila ku se ‿ov , semmosesa , liejusesa , meresä , nii , mutapohojasa , van oikijaa r , semmosta , isuwa rytijähän ne ‿on , kyllä palijouwesa tehenee , tuolta syökarista ja , ja kirkoŋkarista ja , pitkää ryytijä .
FH: van ne toisiltaaa sitte , sai ostaan niitä .
FH: moneltaki ne loppu kesken , arvanneen niin , sitä .
FH: no olokejaki palijo pantii .
FH: ja siittähää sitte jäi vuojetta kun olokeja .
FH: no antaahan niitä piti , että ku se tehtiii siittä , kun , ne riihellä puitiii elot nii , siitä tuli hyvijä ruumenija , sitte ku massiinattii .
FH: ne ruumenet , kuumalla veellä hauwwottiij ja , siinä , jauhot annettiij ja ne söi niii hirvijäm mielelläää , että .
FH: se ‿oli sitä ruumen‿apetta si , teki ne silippuwaki ne ‿oli oikeee semmoset silippumyllyt ...