Location: Juupajoki
AL: matilta .
AL: matilta .
AL: se tehtiin , tuomaam päivän ‿aikaan toi , o , sahtia olutta niŋ kun sanottiin taikka oltta oikee .
AL: livekkalat pantiin tuhkaal likkoomaa , sitten , ja siitä ne pestiin sittek kun ne oli tarpeeks lionneet ja , aina ku puhtaassa velessä niitä piδettii ja jääδytettiin sitten , että ne oli sittek kanssa , käyttökelposia jouluaattona .
AL: mutta , ei muutev viaraita ollu .
AL: se olventeko
AL: nin tota , pannaa vesi kuumiammaan ‿ensi ja , sittek kuŋ kattelee sitä siinä palassa niin se , tullee saviseksi se vesi .
AL: sanotaan että , ens kerran savveevaa , se vesi .
AL: no sittek kun se , on , seisättää välillä se tullee kirkkaaksi ja , siitä silloŋ kun se on ‿ens kerran savveevaa niŋ kastellaan sitte kum pannaan ‿imeliä ja , ohramaltaita .
AL: mutta meilläkin tehtiin ‿aina niitä itte ei niitä kaupasta ostettu .
AL: ni , sittek kun se , vesi ruppee toiseŋ kerran savveevaa nin , taas pistetää , siihen s , tiinuun sittes sitä .
AL: no , kun se tota , on taas hetken ‿aikaa ja sitte kun se ruppee kiehumaan ‿oikeen ‿että se pomppoo ni , sittes se , laitetaan , aina aina vaa nim , paljo kun sitä tarvitaa .
AL: sitte laitettiiŋ kuurna , sitte , semmone , joŋka kuvan tässä mullekki juuri sieltä lähettivät että mä taas selvitin sitä si ,.
AL: sihem pantiim partuset sitten , semmosep pienet nappulat näim päin sitteŋ koivusia pulikoita ne oli partusia , ja sem päällem pantiin sitten , rukkiin , olokia .
AL: ja sem pääleŋ katajia .
AL: ja siihem päälle ˀajettiin se mäski sitten , joka oli sillä , kuumila vesillä , hauδutettu se imelä , mäski sitten ‿että se juoksi sieltä , saaviin sitte ja , sitte , kun se , kiehunu , kiehu nin sit vietiim pois .
AL: ja pantiin sitte , kun se jähty nin siihem pantiin sitten , hiivaa , ja käytettiin se vähäsen sitte .
AL: mutta ei saak kuumana käyttääs se tuli semmosta häältynyttä niŋ kun sanottii .
AL: se , sillai sitä tehtii .
AL: mut ‿ei sitä juuri , sittet tehtykääm muuta kum pyhhäimpäiväksi ja jouluksi ja leikkuusee , rukkiilleikkuusee .
AL: kyllähän se hyvvää oli .
AL: se pantiih heŋki , kiini ,.
AL: taikinalla tukittiin se suntil läpi niŋ kun sanottii .
AL: ruistaikina , tehtiin , se , josta se sinne oli , pistetty .
AL: no siin ‿oli heŋkuri sitte siinä tynnyrissä tossa , jos , joka avattiin ‿että siältä allaalta sittel laskettii .
AL: väljehtynys se olis muute , jonsei olis saa , jonsei sitä nin tivviistit tukittu .
AL: rotat vielä kun tuppas kalavaan siitä tynnyrim päältä sen taikina ni , sihen tuhkaa raputettii nin , ei rotat mennys sitte .
AL: mutta kum pani enemmän ‿ainetta niin se tuli tukevampaa ja jos pani vähä ainetta niin se tuli huonompaa .
AL: em minä , sitä määrää muistam mutta , tuola o lyylillä vielä , nykkin se vakka , semmosem mykkämiehen tekemä vakka nin , on se aika iso , tommonen noin , joh , joŋka , täytynen sitten ‿aina nin , äite toi ja minäkin toin sitte kum minä taas rupesin tekkee .
AL: siihen , mitä sitä nyk kaks kolmes saavillista sitet tuli .
AL: tommosta saavillista , jokk ‿on tämmösiä isoja .
AL: joku akka sano sitte että kun tääläkiŋ kum minä tehiŋ kerral leikkuuseen ni sano että , kylä se on ni hyvvää että huulet ‿yhteen napsahtellee sano .
AL: se tehtiiŋ kanssa sillai imeltämällä se taikina .
AL: siihem , pantiiŋ kanssa , vähä , imeläjauhoja ja , ruisjauhoja ja sitte pantiin ‿ohrajauhojaki .
AL: kylä sitä , mitä ne sannoo ny imelälimppua se on nyt sitte kun ne puhhuu tuola .
AL: ja perunalimppua tehtiin se , imelty vielä paremmin sitte kun , perunak kuorittii ja , keitettiij ja , siihen sitte , pantiin ‿imeltymmään niitä jauhoja .
AL: mutta se , se oli semmonen sitte että kun se , ehtoolla vastattiin sitteŋ kun se kesti nin tavattomaŋ kauvvan se nousu , nin aamulla sittes sitä vasta sai kun se kaks kertaa , vastattiin niŋ ku , alustaa niŋ kun ne sannoo nykyääm mutta minä puhuv vanhanaikasesti .
AL: ja sittet tota , niŋ kovvaa se sitten tartti vastata että se , ettei , että se olikin sittek kovassa .
AL: minä tuola valakeejoellakin stem miniänä ollessani kun ‿emäntä , oli jo vanhempi ihminen ni , sano että kylä sinä saakkiv vastatat tov varikoistaikinaj ja kylähän se sittet tulikin se tullee sem parempaa joŋka , kovemmastis sitä vastaa .
AL: ja , sitten , ne oli kanssa sitte , ettei niitä , auttanut tehlä , kau , pitkää ennej joulun ‿että ne pysy semmosena tuorreena sitte .
AL: tavallisesti , äite ja niŋ kum minäkin sitten ni ruislaariin tonne , makasiinii , taikka makasiini oli ennen tuola , ei se olluk kun tossa , nyt ni , ruislaariiŋ ku , kuivia riihikuivia rukkiita oli nin ne pysy sielä niŋ kauheen nahkeena ja hyvinä , että sitte jouluaattona ,.
AL: kyä nitä nym maistettiin ‿ennemmästikkim mutta , jouluaattona sittet tuatii .
AL: no sitä sitte nyt ‿oli räätik , räätikkälaatikkoo ja , perunalaatikkoo , ja , kun syksyllä jo palvattiin noi , kuivatlihat niŋ kun ‿ennen sanottiil lehmällihat ja lampaallihat ni , sitä saunapalvua lihhaa oli sitte ja ,.
AL: siallihak keitetiin sitteŋ kyllä , kun , se sika tapettiin , satakilonej ja semmonen ‿aina tääläkin äilelläki ja , niin siittä oli sitte aina .
AL: no ne livekkalat se oli , tärkee paikka .
AL: kylä niissä iso tyä oli mutta , kylähän se sitte hyvvääkin ‿oli mutta kylä muutamat miehet sano ettei siitt ‿om mittää ruuwwaan ‿apua mutta totta kais siittä oli .
AL: kun niitä koiteltiin sitte ain ‿että koska ne parahultaseks tuli .
AL: ne pestiiŋ kovastis siittä ja liotettiij ja , ja sittek keitettiin , joka talossa yhtä lailla niŋ kun , niŋ kun ne keitettii , syätäväksi .
AL: ja ne jäälytettiiŋ kyllä , minäkin niim minä otij jäitä ja , panin ne jäihin sitte .
AL: vuorotellen , jäitä ja kaloja , että ne pysy sitteŋ , hyvänä , ettei ne mäläntyny .
AL: toiset oli nir ruskeita ja pahan näkösiä mutta kyllä toiset oli sitteh hyviäkin taas .
AL: räätikkäloolaa .
AL: ni .
AL: niin se joka paikassa tehtiin ‿yhtä lailla sitten ‿että , räätikäk kei , kuarittiij ja keitettiij ja , sitte sotkettii joŋka hienommaks sai sem parempaa tuli .
AL: vehnäjauhoja vähä sitter ravistettiin siihe ja , kyllä minäkir ruukasim pannav vähä , kerman tippaa sitten ‿ettei se , ihan ni ,.
AL: ja voita pantii laatikoittem pohjallet taikka tuokkosia , tehtiiŋ kesällä aina tuolla eihän niitä kaikem maalima ,.
AL: tehtiin tuokkosia niŋ kylä tuokkosessa tuli paljo parempaa , räätikkälaatikkokiŋ ku , to mosessa läkkilaatikossa .
AL: tuli hyvvää .
AL: eei , muuta loolaa .
AL: puuroo keitettiin sitten ,.
AL: kylä melekeen , äitekim piti ja niŋ kum minäkin ‿että , ostettiir riisryyniä sev verran ‿että sai sitä joulupuuroo .
AL: että se ,.
AL: eei muuta ku , hakivat heiniä , mutta ei tääläkään ‿ollu nim pitkiä heinämatkoja mutta , muutamat , niŋ kun noi jaarilaŋ kyläläisekkin tossa lähell ‿oli jaarilan niittuja nin ne kävi sieltä hakemassa , jaarilam miähekkin ‿ennem maalimassa .
AL: mutta , hakoja hakkasivak kul lehmät ‿oli sekasonnalla navetassa nin , nin , miehet hakkasivat ja , toivat tosiaan sitä , heiniä ja , peluja sittet tuolta riihen tykköö , ja lalosta heiniä tuonnek kot , kotokartanolle että , ei tarvinus sitte , juuri joulum , pyhinä eikä tapanim pä , jouluna eikä tapanim päivänä mennä heinäpe , rinniŋ kanssa tonne , lalolle .
AL: muv vaarini oli ennen ‿äiδelles sanonuk kun ‿äiδe tähän , tuli nin sillon ‿ensimmäisenä , vuonna nin , se oli sanonus sille ,.
AL: ehän se mittään siihem mutta kun se oli vanha isäntä nin se ,.
AL: äite oli nuori kanssa kun se tähän , haavistosta tuli tuolta orivveleltä siihe .
AL: äite puhu sitte että kuiŋka vaari puhu .
AL: kyllä minä vaarim muistaŋ kun se o .
AL: saunassa käytiij ja , sittes syämääv vaa , yhtä suarastaa .
AL: eikä taa , auttanut tupatakkaaŋ kyllä me valvottii , piiat ja reŋŋit ‿oli yhtä , hyviä , valvomaaŋ ku ,.
AL: ja , kaikki jouluvirret isä veisas .
AL: kuuulim minä puhuttavaŋ kovasti ja , kylähäm mekih hojettiiŋ kun suoria rukkiin ‿olkia oli mutta isä ei antunu myoδen se , pelkäs ‿aina että kun takka pirtissä oli ja siinä oli , iso , koivusista halloista valakee melkeem palo kaiken ‿yon nii se pelkäs aina sitä valakeeta että , jos häilähtää , permannolle .
AL: joo .
AL: kirkkoon ‿oli lählettävä sitten , kylähäm me lapset ‿oltiin ‿ensimmäisenä kun ei täälä juupa juuva ,.
AL: se oli juupaa sillo , mutta , tonnet tartti sittem mennä , oriveleŋ kirkollem mentiin taikka kirkkoo .
AL: kahlella hevosella kummiŋki .
AL: isä , ei antanu, .
AL: orivveleŋ kirkkoo .
AL: oli pakkanen toisinaan niŋ kova että kypenöitti mutta ku hänneem mylläs ittensän ni ,.
AL: pehulan tasasella ajovak kilpaa vällii , niŋ kovastis sitte kum pois päin tultiin ‿että , mukulat ‿oltiin silmäk kyynyssä reessä .
AL: ooli , kyllä se oli , vaikkei ollus sähköö , orivveleŋ kirkoss ‿enempää kum missää ,.
AL: tossakaaŋ kirkossa , mutta noin , kynttylöitä oli nin tavattomasti .
AL: ja sitte kuv viätiin , kynttilät , kum , ehäm minäkään ‿omin neuvvon ni huonona siä mutta ku äite oli sitte aina sitte , mukana nin , äitillä ja isällä oli sittek kanssa kynttilät , ja talikynttilät .
AL: äite teki talikynttilöitä ja minäkiŋ kastelin niitä kirnuun , jo sitte ja , että jokkainem peŋkkiin ‿etteesäs sittek kynttiläm pani .
AL: rovasti reenius oli , saarna , saarnassa usseemmite , joka oli sittekil luettamassa kum minäkir rippikoulua kävin nin , renius oli sillon sittek kanssa .
AL: ˀei , eikä , ei isäkän ‿ei se sietäny yhtään , eikä meillä liion täälä nin ‿ei käynyk kettää .
AL: että se olis ‿olluv vallam mahδoton ‿ihmej jos olis joku höpsö , tullu .
AL: mutta ei kukkaa .
AL: mutta ei jouluna .
AL: kyllä , totta kail lasten ,.
AL: ja sittek kuŋ koulustakin ‿oli päässyn niitä mitä oli sittem minä ja justushan ny ensimmäisinä oltiim mutta , kun täällä huonompia oli sittet toisia kuiŋka ja monta nin tota ,.
AL: no ne oli niitä , vanhanaikasia niŋ kun oli enneŋkin ‿että , että , jänis istu maassa torkkuej ja , sittes semmottia kaikkia , joita kansakoulussa oli opittu ja , sitte , mitä nyt vaaŋ kuki , lapsista keksi .
AL: paistinsyominej ja , ja , ihav vaikka mitä .
AL: no ku , silottiin ‿yhlen silmäk kiinni ja , toisek kävi aina nyppäämässä sitä siittä sitte ja sill ‿oli piiska kourassa ja se , huito sillä ,.
AL: semmonem pehmonem piiska ettei se mittään tehny ja ,.
AL: nin semmosta se oli .
AL: ja kylä niit ‿oli nim monellaisia .
AL: täälä ku joulum pyhinä kävi noi naapurin tyttäret haukilahlen tosta , kanssa ni , ne oli semmosia kömperöitä sittev vaikka ne oli jo , isompiaki ni , kun seki ,.
AL: mikäs se nyt olikaaŋ kun se ,.
AL: istuttii laattiassa noin , jallaat ristissä ja se , kävi aina , valakeeta korjaamassa sitten ‿että koska se pata kiahuu .
AL: ja , joka pääsi ensiks ylös siittä nin ei sillem mittääm mutta , siltä meni pantti sittej joka kömpyröitti eikä päässyp pystyy .
AL: nin taas , niistä haukilahen tyttäristäkin nin ‿aina jäi sittes siihen ‿etteiväp päässy nin ‿äkkiä pystyy .
AL: ja kerjäläistä , että antasko hyvä isäntä tyotä ja ruakaa , semmosta oli ,.
AL: siinä kans sukkeluutta tarvittiiŋ ku , kaks peŋkkiä oli , noin , tollai noim pantiiŋ kaks peŋkkiä ja , kerjäläineŋ keppineen siinä ja sano että antasko hyvä isäntä tyotä ja ruokaa , muista , mitä se milloŋki sittek käski tekkeej ja , ja , sano että , menes sinne ja sinnen ni , siinä samassa taas ne vaihtu mutta jos se pääsi siihe vaihtajan tilallen ‿istuun nin sillon toinen taas pantiin siiheh hommaan sitte että .
AL: kyä niitä on ni lukemattomasti .
AL: no kunn ‿ei missään tanssissa kukkaan ‿eikä mitä jos nurkkatanssia jossain ‿oli mutt ‿ei täälä pilettykkää ja , minäkin ‿olih huono vielä sillo .
AL: eikä siä tullum muulloiŋkaan sittem paljoŋ käytyä .
AL: kyllä melekee , että se ei olleŋkaa , pois jääny .
AL: me lapset hojettiin ‿aina ja , sitten , kun täällä pirtiss ‿oli semmosep pitkät , niŋ kun sanotaam manttaaliparrut , kun tää on ‿yhleksäm metriä tää pirtti , tuonne asti , o , tuonneˀ ˀovellet tonnet talon ‿etteisen ovvee , astikka nin , siihen aina panivat sen stek kiini ettei ollup pelkoo kaatumisesta .
AL: kyllä kuusi aina , pilettii .
AL: sanomalehlestä leikattiin , koristeita ja , saatiiham me nyv vähä jostaim punasia nauhojakim mutta ku , semmosta verkkoo leikattiin , sitä minä opetin sitte omillekkin tyttärillen , mutta sitte tehtiiv värillisestä .
AL: se oli sittek kaunista kuŋ kopsamoŋ koululla jo ku ma koulua kävin niin sielä tehtii , semmosta verkkoo .
AL: mutta kun sieläkin ‿oli semmosta niŋ kun silkkipaperia , kopsamoŋ koululla , ku ma koulua kävij ja sielä , kuusta koristettiin ni se tota ,.
AL: se , iso paperi pallottiin tällai näi , ensi , ei sitä kaikkia viitti ,.
AL: sitte ja se oli kaunis sitte kun se oli kappee ja pitkä kun se hajotettii , se , mutta eihäm meitillä semmosia silikkipaperia ollum mutta , sanomalehti oli hyvvää .
AL: ja sitte , mitä nauhaa sitte jostain saatiin siihe ja , äite välliin ‿anto , punasta villasta laŋkaa ni , se sitte oli tarkastik kerittävä sittep pois kuŋ kuusi ruvettii hävittämmää .
AL: ja , ei namusia meitillä mittään siihen ‿ollu , muuta kuŋ kynttilät sitte .
AL: niin tapanim päivänä niitä kävi tääläkin sitten , isän , ja äileŋkiŋ , kylässä ja sitte kum minäkij jo olin ‿ohjaksissa niŋ kum minä ruukaan sannoon nin tota , se noin , sama meillä sitt ‿että sukulaisia kävi ettei me ittej juuri mihkään sitte , päästykä .
AL: keskeŋ kaiken ni , tossa minä syntyny olen tossa , tuola , ala , alapäässä pihhaa toi tommonev väŋkkyräinen omenapuu on tuola , tuola noin nin siinä oli sauna , enne , suuri sauna , ja , porstuat ja , ja , seŋ kaikkiset nin siinä saunassa minä syntyny ˀole .
AL: toi on , on äitin omenapuu toi , se otti sen tuolta vanhan navetan takkaa semmosena taimmena sano ja , istutti sen toho ja , siin ‿on nim pahoja omenia ne on ne on niŋ kun , ainakin , aataminaikasia vaa , väkeviä , mutta , siin ‿oŋ kovasti aina ollu .
AL: no , ans ‿olla , se martti se , valakeejoen saunassa se , ensimmäinem poika .
AL: taikka kaks poikaa , olikim mut se kuoli tulirokkoon se ensimmäine ja se , se , tää joka nyt ‿on ‿elämässä nin sen on talo tuolla , saaremmäki tossa jojen takana , sitte .
AL: kylä minä olin saunassa , valakeejoella .
AL: täälä oli sillo , täälä oli sillon semmone heinäjärvem maija , semmonev vanha akka ei täälä olluk kätilöitä sillov vielä .
AL: mutta sitte oli kätilö jo , lyylil , ellillä joka on tuola , elkissä tossa , harola tossa , täältä tuonnen niemisillep päim mennessä .
AL: kävikin täällä juuri , viikolla .
AL: oli tulirokko raivos sillon nin tavattomasti ja se vei paljon , lapsia .
AL: minum mieheni , veljeltäkin niŋ kaks lasta ja , minuŋ kaks velijeeni meni siinä ja , ja se meiläm poika se martti .
AL: no , ˀee ne ,.
AL: ja talakoita piti , ihmiset ‿että ne veδättivät niitä , talakoo , kuormia sitte , halakoja ja puita .
AL: ilmaseks ihan isägin nin , että tosta liiteristäkiv vaaŋ kun toss ‿oli kaks semmosta pitkää liiteriä jokka nyt , pois siitä sitten ‿o hävitetty , ja navet , toi vanha navetta on nys sittep puuliiterinä .
AL: nin tota , nin , siältä vaaŋ kahleh hevosen , vetämät reet sitte nir rekiä , oikeit ‿ettei ne ollum mittääm parirekiä eikä semmosia nin noila kopsamo roatalillekkiv veivät .
AL: ilmaseks vaa , suurikiitoksella kahveeta saivat ja ,.
AL: niin semmosta me , ettei kunn ‿ei niitä ,.
AL: paikki jos oli jottain tärkeetä ajjoo nin ‿ajovat mutta ettei oikeim mittään tommosia , puulaakin ‿ajoja niŋ kun tääläki , meilläkin sittek kun oli noita naapuriem mettiä ja täältä ni , korttierimiehiä oli sitten talvella nin ‿että , pirtin nurkat jytisi .
AL: pä se kärpänen siinä nyk kiertää .
AL: no siinä ei ollum mittään , kanssa sittes seŋ kummempaa muuta että sitä , syätiin nyv vähä parempaa ja , sitte ˀei sitä ,.
AL: oli semmonev valiŋkauha sitte , että kuv vetteen sitte kaalettiin se tina kun se takassa sulatettii ja , talija vähä pantiij joukkoo , mitä sanottiin sitten ‿että kenellekkä se sitten nin , joko isälleˀ ˀäitillet taikka , jollekkin siskon , nimellen taikka ittelleni , aina kun se kaaδettiiv vesiämpäriin se tina siittä siitä tuli toisinaan ni heikkariŋ korreita , sitten niitä häkkyröitä , ja sitä , la , tossa varjossa sittek kattottiin ‿että miltä se nyn näyttää .
AL: niin ei ne täälä , sakkanuutti oli sammaa meiniŋkiä sittes se että , että noin niitä talakoita oli ja , tanssiakim pitivät sittet tua isossaniämessäkin nin ‿ussein oli , sakkanuuttina tanssi mut e .
AL: se o , se ov voan sel loppiaisen , huomenis se , sakkanuutti että , mitä se merkittee kais se sitä että sakak kolistellaa , noista , olovi , tynnyristä ja ,.
AL: joo .
AL: si , sininen talven selekä .
AL: niŋ kun sitä sanottii .
AL: rei , miteŋkäs sitä sanottiiŋka
AL: arkityot ja , reikäleivät .
AL: no kylähän se nin olikim melekeen äilelläkin että noi , ei sitä riävää tehty , juuri .
AL: sittem muuta kun se , hapaŋ kova leipä .
AL: ei siinä tainnu ˀollas sitte , muuta seŋ kummempaa loppiaisej jäläkeen ‿että , sitte alko tosiaan se sininen talven selekä että , ei ne käynyk kylissä eikä , eikä semmosta mittää .
AL: niil laskiainen sehän se oli .
AL: voi hyvät ‿ihmiset ei se ol laskiaineŋkan sit ‿eikä mittään nykyääm ,.
AL: monta jumalav vuottahan se oj jo ollum mutta ku , aatella että kun tostakin , tonne, .
AL: mun setä kun se oli vanhapoika niin se oli joka paikkaan sitteŋ kanssa kun se oli niŋ keppee .
AL: sielä se kuolikin sielä , mikkolassa läŋŋelmäellä sen justuksen , hoiveissa sitte kun ,.
AL: niiŋ kun , tossa , juuri tästä pirtil lasin alta toi oli pirtim perälasi ennen toi mut toss ‿ei ollu , yhtääm pensait ‿eikä puita ja eikä , eikä aitaa mittää ja kun siinä neljä viis heŋkeekim , meni , mettärekkeen ni , se oli eri menoo ja hurruu pitkiä pellavia kasvakoo .
AL: ja äitekin nin se laitto aina aikasin niŋ kum minäkin sittet taas kum ma emäntänä olin ni , aika suurem palallisen sittem , puuroo no , makkaroita tehtiin , aina jo aattona sitten , noita , verimakkaraa semmosta kun , elikoita tapettiin syksyllä ittelle ,.
AL: ei sitä , ostettu lihhaa ,.
AL: ja kyllä minä kanssa , samoδen äitekin nin niillek koitettiin , syättääj ja juattaa , mitä ikinäki , oli niiŋ kun sitä nyt oli siinä , sitä makkaraa tosiaaj ja , ryynivelliä ja puuro .
AL: että sitten ne huutelivat lapset kun ne meni , poispäin talosta että , pitkiä pellavia tähän talloon , ja tuppuroita tappuroita toiseen talloo , kunn ‿eivät mittään saaneek ,.
AL: taikka taas jos se oli toisep päin nin ne sano taas toisep päin että , tuppuroita tappuroita tähän talloo ja pitkiä pellavia toiseen talloo .
AL: mutta kylähäm minä kanssa niitä , koitin ‿aina syättää ja ,.
AL: siell ‿oli aina nim mahlottoma hyvvää verimakkaraa että , vaikka i , ittelläkin ‿oli nii se toisem makkara oli parempaa .
AL: juu , e sitähän tartti ,.
AL: aikasij jo aina oli pantava kiehuun ‿että se noin , ehti , kypsyäk ku niitä tuli tossa jo kymmenen ‿aikaan ‿ensimmäiset luisteliat .
AL: ja toisia palelsi ja toisia ei kun , niit ‿oli tyttöjä ja poikia , niit ‿oli tälläkiŋ kulumalla , sillon niitä paljo .
AL: mun täytyy nyv varovastin noustak kum minä lähδe , muuten se , viskaa mennee .
AL: on niŋ kun olis , vähä juovuksissa .
AL: minuss ‿on sokeritauti ollu , viimek kesästä asti ja , lyylikin sannoo että kais se nys sitä sokeritauliv villiä o .
AL: semmone , hervottommuus .
AL: käytii .
AL: aina se , lämmitettii jo aikasi ja sittehän nem meni vasta vielä , niŋ ŋu , isäj ja äiδeŋkin ne palveliat ni , tonne , tonnet tonne , jäälle ja , ra , mäkkee .
AL: mutta , kylähän siäkin ‿oli monta konstia .
AL: kun ‿ehän siä puhuakkan saa , laskiaissaunassa .
AL: hyttöset ja kärpäset ols talvella ,.
AL: kesällä syäny ihan ‿olemattommaa jos siell ‿olis , puhumaar ruvennu .
AL: että se oli aina , äi , äitilläkim määrä että palveliat , han sen teki ei se sitä ittel lämmittänyk kuŋ kaks , riskiä piikaa oli aina , kum minusta ei vielä tekiäks ollu .
AL: meillä on tuulimylly toi , vanha tuulimylly toi tossa toi tötterö .
AL: mutta silloŋ kun ne tota navettaa reilasivat nin , minä sanon ‿että om pettääjärvellä miähilä voimaa minä olin saaremmäessä laittamassa , ruakaa kun , siä otettiim pernaa , ja , ne , kokonaisena tosta kalliolta , lykkäsivät ton ‿aitan toho .
AL: isä sano että hän , muistaa että hän olis ollun niŋ kuŋ kaheksavvuatias kun se , tualta mäjestä tuolta , tuolta mäjestä nin , tuatiin , tohom mäjelle .
AL: kyllä minä niin sata kertaa sielä tammem päälläkin sielä , kun siivet siinä , oli ja kun se jauho siä tuli kauheestij jauhoja .
AL: ja sinne ˀistuuŋ kun se ,.
AL: ei silloŋ kun se pyori mutta kun se hiljaa oli ni , minä laulon ‿että koko maalima kaiku
AL: sittek kerraŋ ku , muut ‿ihmiset menivät myyrämmaahan tonne , ruista , leikkaamaaj ja , sittet toi , isä sano sitte äitee että noin , hän tuo jyviä sinne , myllyyn ‿että kun toi tuuli ruppee noiŋ käymään että , jauhatas sinä .
AL: no , äitehä rupes sitte ja minä ja justus oltii sittek kotona ja justus oli kanssa viä ni huono ettei sitte , sitä sinnev vieny , sitelemmääŋkään sittek kun sirpillä leikkasivat .
AL: ja , äite haki semmoneŋ karpiov vakka niŋ kun sanottiin ‿enne ,.
AL: nin , makasiini oli tuola sillon , tossa nin , äite haki monta sitä vakallista vielä sinnes sittej ja , niitä rukkiita tuolta , makasiinista että se jauho , ja voi hyvä maalima kun se , tuuli irrotti yhδen siive , siitä , siitä myllystä .
AL: siihen nurkkaukseen se paiskas sen siiven tullee .
AL: no kylähäm me ,.
AL: äite konstin tiesi se pani sinnen niitter riukujem päähäj jolla sitä aina käännettiin sitä yläpuolta tuulta vastaa , heitti leŋkin sinnev vaan , köylel leŋki ja me , kolmesim minä ja äite ja justus niŋ kiskottiin se , tuulem puolelta pois se , myllyn yläossuus että saatiin tota , seisättämmää .
AL: ja seinään sittek kiinis siin ‿on semmoset määlyt tossa seinässä .
AL: ei siinä mittää vahiŋkoo tullum mutta se että , rukkiit jäi , jauhamata .
AL: mutta kyllä se sitter rysähti voi hyvä luoja
AL: kun sitä talia tuli nin summattomastik kun ,.
AL: se hakattiin sitten ‿ensiŋ , kirveellä pieneksi se tali ja , kuumitettiin ne risut , risat semmosek kun se on semmosta rissaa se , tali oli semmoneŋ kotti sitten , nin , siinä sitte hakattiin se pieneks sitten , minäki vaikka m ‿oliv vielä huono niŋ kykenin sitä siinä nuijjiij ja , hamarallakin sitte kirveeh hamaralla sitten näim päin sitteh hakattiij ja , tehtiin semmosia moskuloita sitte niŋ kuŋ keriä sitte siitä talista ja puserreltii ja litisteltii ja , sittet tota , ne pantiiŋ kuumijammaan sitten , ne , talim , palaset , taikka ne semmosek kerät .
AL: kirnu sitten ‿oli , semmonev vanha kirnu , äielläkin sitte ja , siihen niitä ja , pantiin se , kirnu kuumaav vetteen , ja , sitten ne talim moskulap pantiin sinnek kirnuu ja , vettä pohjallen ni ehän sitä nim mahδottomastis sitä talia että ny , tommoneŋkiŋ kirnu os täytee .
AL: no sitte oli tota pumpulilaŋkaa sitten , semmosta , kaupasta ostettua nin , se pantii , tikkuu , sitten , tehtiin semmosia , tikkuja ja , miehet veisteli ja , siihen sittep pantiin , leŋkki sitte että se , pysy siinä sittes siinä , tikussa ja , niitä sitten , ens kerta ni hyvih hilijaa sitten noi , painettiin sinnek kirnuun sitten , ettei siihem mutkia tullus siiheŋ kynttilää .
AL: ja , niitä pantiim monta nim monta kuŋ kirnuun sopi , sitten niitä , kynttilöitä , niitä nauhoja .
AL: ja hyvih hiljaa sitten aina laskettii ja , välilä pilettiiv vähän ‿aikaa noin ylläällä ja kun ‿oli usseempia tikkuja ni , pistettiin ,.
AL: sillä kurin niitä tehtii .
AL: kylä ne ,.
AL: mutt ‿em minä tiäm mikä siinä sitten ‿oli , että kun toiset tuli semmosia että ne valu niŋ kovasti ja , tuola kirkossakin näki monta kertaa kun toistej juaksi iha , lörönääv vaan ‿alas se tali .
AL: mutta ei äiδellä semmosia ollu .
AL: mutta paaljon ‿äitekin , aina niitä teki joka syksy ehän niitä ostettu terriinikynttilöitä , kylähän niitä oli kaupossa .
AL: eei muuta ku itte etteensä , vei joka vei eihän ne kaikki niitä , vienym mutta kyllä äitekin ‿aina nin otti että se oli niŋ kum mukavampi kun s ‿oli siinä oman , naaman ‿eδessäki .
AL: se on , se ov vain semmonen tavallinen em minä oikeen sitä ,.
AL: kylähän se ,.
AL: että se o , se ov voan semmonen niŋ kuŋ , kevääm pyhän alaku kun sanotaa että kevättä kynttelistä .
AL: ettei sitä miteŋkeäŋ kais sem paremmi , ole ,.
AL: pääsiäinen oli se , keinujuhla oikee , ja , kylissä kanssa kulkivat ja kirkossa käytiiŋ kyllä , se oli isällä aina no nim mekin sitte taas niŋ kum minä ja maurikin ni , käytii , hevosellahan sitä mentiin ‿ehän sitä muulla .
AL: no täälä kirkossa oli em minä muistas sitä aikaa koska se , rupes täälä sitten ‿ollee , olleen tota noin , aina , kanssa joka pyhä mutta kun ‿ensin ‿oli joka pyhä kirkommeno ja sitte oli , muutama , aika taas ‿ettei yhtään ‿ollu .
AL: nin tota ,.
AL: ei se , pääsiäinen ‿oli sitte kun , sillo , pääsiäislauvvantaina nin , ei nyt mittääm , pitäneet semmosia eikä niitä , iltamia ollukkan ‿eikä niitä nii , pitkki kyllä siinä aikaa oli mutta sittep pääsiäis , päivänä nin ‿ei oli kans semmone ettei silloŋkaaŋ kyllääm menty .
AL: muuta kun , maanantaina sittek kulkivat .
AL: sillon ‿ei kans kyllään ‿että se oli valla , ihmeem paikka , niŋ kun nykkim piletään tälläkiŋ kylällä vielä että ei pitkäperjantaina , kukkaan ‿ei näek kettääŋ kylätiellä .
AL: juuu , kyllä kovastikki .
AL: ja , kyllä äitekin , oli sitä , uskoo aina että kyllä niitä kulkee ja käy mutta em minä tiäk kävikö heittiä , mutta sem minä tielän ‿että lampaittem pääk kerittii , pääsiäispyhinä .
AL: nin ‿äilen ‿aikana kun , kun sitte kum minäkij jo olij ja , äilehhäŋ kävi sillai sillo , kun sen , isän sisaria oli tässä kaks , vähät aikoja , äitesäk kanssa tossa oli semmonen ‿eri rakenus ja , oli sillon sittep pääsiäis , maanantaiaamukohan se oli , kuŋ karoliinatäti oli huutanu että , mitä hyvät ‿ihimiset ‿että , m , mitä ne , äiteŋ kerittimet ‿on täällä lehmäin tiinussa .
AL: kun se mummu oli käyny , niitte , isän äitepuali ei se olluˀ ˀoikeen äite ennääs se , oli uusissa naimisissa mutta , oli kummiŋki .
AL: ni , äite oli sanonu että se kehu sanoneesa sit että , että ei suiŋkaa .
AL: no , sitten , kum minä jo olin sitte taas , hallitu sessa nin , oli tota , olikohan se kun ne t s laskiaisyänäki ne kävi kerittemässä ja sillai ja , meillä oli sittes semmonel lammas yks sitte että sill ‿oli vähä sarven nupulaa , semmosta sitten no niitä lampaita oli keritty ja nypitty , sitte niŋ kovasti ja , se oli jätetty ,.
AL: kylä se tais ‿olla , laskiaineŋ kun niitä sillai kerittii , ja , se , yks lammas sitte jätettiiŋ kerittemätä .
AL: ne kalvo toisinaa herran tähδen että kaikki sem pääj ja , selkäraŋŋastakin osa .
AL: ja , minä puhuŋ kerraŋkin sitt ‿että olsivat helkkarissa tullup pyytääm minä olsin ‿antanu enemmäŋkiv villoja mitä ne olis että mitä nitä koluammaa .
AL: ja , no sittek kun se , poiki se , lammas sitte kun ne kaikki toiset sillon , laskiaisen ‿aikaan nin , kerittivät ja nyppivät kukahan ‿oli em mää tiä .
AL: no sitte ku se poiki se lammas , ja , se teki karkkoset ja , se , noita oli semmonen sitte että se kävi sielä talon navetassa nin , sillompas sen , lammaspässin , pää kans kalavettii .
AL: kun ne , luuli että se om pässi kun sill ‿on sarvee ja ,.
AL: kyllä ne niitä kerittemässä kävi , äilen ‿aikana vallan ne oli villissääm mutta kyllä meilän ‿aikanammeki .
AL: minä vielä puhun sitt ‿että olisivap pyytään tullum multa kyl m ‿osim paljo enemmän ‿antanuv villoja , seŋ kum mitä ,.
AL: ihan suurikiitoksella .
AL: mutt ‿ei ne lampaat siitä miksikäm pahaks tullu .
AL: mikä hassu heitillä piti semmoneŋkin ‿olla .
AL: oliko hänestä sittem mittääh hyätyä em minä tieδä .
AL: veikkolaineŋkohan sielä nym mennee lapsuttaa .
AL: perintömaita semmosia tuola , naapurissa .
AL: eem minä siinä nym muuta tieläs sitte , sillon ‿ei ennää ollum mittää noita talakoita eikä semmottia jokka oli nin suurena tekiänä , niillä ,.
AL: isäkin niin se oli iham mahloto , että , halakoja vaav viätiin tonne , kun , semmoset ihmiset ettei ne niitä maksanu eikä tarvinukkam maksaak kuh he tiesi sen , mutta ku isä tykkäs ‿että kyllä sitä köyhää autettaat täytyy .
AL: no se oli , semmosta , että , toisissa paikossa tuuppasivat jo lumen sekkaam mutta , em minä sitä nim muistas sitä aikaa kuiŋka se oli mutta ei äitin ‿aikana enempää kum minäkää nin ‿em mää sinne , mutta ne kävi tuola isolla laitumella sillo .
AL: paimenillel laitettiin ‿evästä kum , mekin tuonnem mentii , isollem , puolelles sanotaa , tonne , joka nyt ‿on , kanssa va , yhtiöittem maa , noitten , siirtolaistem maiks pirstottu , ja , tiättiin siell ‿oli tän talon tolpparia uskali sitte , nin sielä oli , semmosta puutteelista aina .
AL: äite varusti evästä sinnes sitten ‿aina meitillem pussit täyteem mukkaan sitte ja sano että ku lehmät mennee uskalin tyhön nin , jättäkää ne siihen ‿aituviereeŋ kalavaaj ja , meŋkää uskalii .
AL: no santra tiesi aina koska talol lehmiä täälä lasketaan ni , sielä oli lapset voileipiej ja lättykasaŋ kimpussa het , hyvillä miäli .
AL: täälä on sitte oli toinem , maa täälä , kotomaaks sanottiin nin siinä sitte taah vuoroteltiim mutta nyt ‿ee , sielä kenneŋkäl lehmät ‿ole ,.
AL: noitteŋkin , lehmät , tän talol , lyyli ja ahtil lehmät nin tossa ne ov vainioila .
AL: heinää oli mennyk kevänäkin ‿että ihmiset haki hakemasta päästyää .
AL: juuu , sitähän ne tekikim minähäv valakeejoella , kun , siell ‿oli semmone , ku mä sielä olin no minä sanom miehillen sitt ‿että että pitäkää nyv varanne että te kastelette ,.
AL: siell ‿oli semmonen teklaniminem palvelia ei se nin , löyhäkän ‿ollum mutta oli se vähä semmone .
AL: tervaa ne muŋ kummiŋkin sano .
AL: minä sanon älä hyvä ihminen että sinä häpäsek koko karjam päi , karjal laskiaispäiväj jos sinä tommosta mekkoo sinnep päälles no , eihän ne sitä ny ˀehlostaa , sittet tota , ruvennu , tervaamaa , että se uskalsi sem mekkosap pois heittää .
AL: mutta sittek kun , se , palas sitte ja siell ‿oli sem , toisem , veljeksem poika semmonej jussiniminem poika sitte ja minä , oliŋ kans vähän ‿aikaa siä paimenessa mutta minä , jätim ,.
AL: jätettiim myllytörmällel lehmät minä sanon teklalle että mää mene , kahveeŋkeitolleŋ kotio että noiŋ kyllä sinä ne tästä yksiŋkin nyt tuat jo , kotio että , kun ei ne mihkään tästä mene .
AL: minä olen näin sitte ja se kuja on tossa se , ja , jussi on tuola , sitte , ju , juuri kun se tekla siinä kohlalla niin sillo se poika hujahuttaa koko vesiämpärin sem päälle .
AL: ei se muuta ku rupes hyppii ja valssaan siinä , kohlalla niŋ kauheestis sitte eikä se siitä mittääv välittäny .
AL: ja joka paikassa ne niitä , koitti kastellak kylä sitä niin sai kynsillään ‿olla , paimenet , että , ne heitti vettä pääle .
AL: paimen ‿ylös kasvamaa lehmät alas lypsämää , vielä sanottiin sitte .
AL: oon sitä .
AL: tervattii .
AL: ei niilem muuta tehtym muuta kun , tervaa veδettiin , kuanooŋ kahta pualta ja sitte tota , noin tonne ˀutareeseen sitten , sinne ˀutaren yläpuolellen , vähä kun sanovat ‿että se estää ettei mato pure .
AL: oŋ kärmeet muka , kärmeem pistämä .
AL: kylä täällä yks ‿aika niit ‿oli vallah hirveestis silloŋ kum minäki , vielä oikeen noiŋ kotona olin nin ,.
AL: tääl ‿on se tietojeŋkerrääjä nyt .
AL: nih , kyllä minä sittem mene ettem mä , nälä kään näännyt tässä , mokomassa tyässä .