Location: Velkua
SP: kala o ollu ain , simmotto et , siin ‿o joŋɢulais särvinᴅ ‿ain ‿ollus sitä o ollus suamuskala ja , silakka , sitä o syätty monel taval ja mones muados , suvel tehti simmost kum ʙantti , illal , ni , ni vähä suala ja , taik ‿et ‿oikkiastas ‿otetti isoist ammeist ni vähä simmos sualavettä ko laukaks sanotti nim panttiŋ ɢalattem ʙääl ja niit keitetti seuraval päiväl perunaŋ ɢans , ei sillo mittäŋ ɢastiket ‿ollu ja .
SP: ja sit ain tul joku ahveŋɢi , neep peratti siäl rannas ja , pesti ja , ja pantti suala ja , niit keitettin taas si perunitteŋ ɢans .
SP: mittäm ʙäälisruakka ei , oikkiastas ollu fiili kun tehti ni , sitä syätti sit , ehtosten tavalisesten taik joskus vaaj ja , sit jottaŋ ɢylmi peru , kylmi kaloi ja , ja jottam peruni paistetti sik kans vähä ja , ja ja kyl lihaki oli mut se oi sit , suurimaks osaks sualattut talvisi ja .
SP: ja en , es koska ei turust ‿ostettu , en muista et ‿olis koskan tuattus soppaliha ei makkara , juusto tehti ite , kehäjuusto , simmotest käsiŋ ɢummatust maitost sillo alkuaikoŋ kunn ‿ei separaattorika ollu ni sitä tehti ja , sitä sai sit leiväm ʙääläki ja sitä tehti joskus pyhäksikki ja , ko lehmi ol neljä ni , kyl siit sit vähä piisas , ni ,.
SP: no sitä tehti simmotto et , et se , lämmitetti , simmoseks vähä ninɢo lypsilämpimäks , se maito ja , jaa .
SP: ja sit sihem ʙantti juaksutint joukko , ni teelusikalline , ja jetetti se joŋkkus , simmosse hiuka niŋɢo lämppemppäm ʙaikka hella , äärel ni , ni juaksettuma ja sit ku se , oli joo juaksettunu , noim parikymment minutti ni , sit kauhaŋ ɢans sihe , hiuka niŋɢo viilletti simmossi , jotta et siit rupes sitä hera näkyvin tulema ja , sit hiuka niinɢo lämmitetti , ei oikke lämmitetty mut ei paljo muutaka ollu ni , nie .
SP: ja sillon ᴅehti sit ko lehmä poikkis ni , ko se viäl ‿ol vähä ternist ni , ni tehti oikke hyväst maitost juustol , ja neek kuivattie .
SP: jaa , ja sit koŋ keitetti , kaljalämmityst , sitä sanotti vaa lämmitykseks ni , siit sit , ni leikatti ni , sitä kuivanu juusto , sinne joukkoo , ja se ol kauhia hyvää .
SP: siit tul simmost , kellertävä juama ja , muutamet tykkäsis siit kauhia hyvi mut , ei sillo ‿aikaŋ ɢo mää olen täsä huushollis ‿ollu ni meil ‿o ain ‿ollu maitto ni , ni ei olk kerttaka ja sitä sanotti särpimek sit , sitä , sitä ni muŋki isovanhemmaiseni , ni , sitä särvint het tykkäsis siit pualimitte enemäŋ ɢo mistäŋ ɢäsiŋɢuaritust maitost ja , hyvä maito ei sillo juur sitä syättyk ko fiilik syätti mut ‿ei koska muulosiŋ ɢo sitä käsiŋɢuarittu ko , vaa sit , syättiŋɢi ain puuroŋ ɢans ei mittä hyvä maito ollu .
SP: ja hernesoppa kans keitetti ja se hernesoppaki oi valla eriŋɢaltast ko nyt ko , hiuka vaa hernei pantti , ei oikkem ʙaljo ja , ja .
SP: ja sitt ‿ol semmost ruskiaki ja , mamma , keitti tommost juuriska lanttu meinate sitä , mut juuriskaks mees sitä sanotti , simmossi suuri viipale ja sit survos sitä siihej joukko ja , sit panttim ʙikkase ni , simmost suurustust , sekajauhoi vette ja , ja et se liämiki oi hiuka simmost , mamma sanos ‿et nyy se o hiuka ruakavemppaa , ja sitä mes syätti vaa ja , hyväl halul ja , ja pantti simmost , höystö , rasvak simmost ko syksysim paljo lamppai tapetti , paljo oikke meil kotoŋɢin ᴅapetti ja .
SP: ja se lamppan tali otetti ja sitä hakatti , simmotes suures kaukalos , vahvam ʙetkeliŋ kans , ja , ja sit , se sualatti , simmossem ʙuissem ʙytty , pantti ensiks höystö , ja sit vähä suala , ja , ja puu , töytiŋ ɢans , nuijaŋ ɢans se hakatti oikken ᴅiukka ja .
SP: ja taas pantti höystö , ja taas pantti suala , ja se säilys iha hyvän ni , seuravan syksy saakka ni , siit mamma ain , otti lusikal , ja pisti sinne , papusoppasse , simmost , koht silläs vaa ikä , ikä ne paukkim pantti ja .
SP: ja ei mittäm ʙannukakoi ollu .
SP: mut terveit mes sem ʙuolest ‿oli ja punaposkissii .
SP: ei mittän ᴅaurei ollu .
SP: ja sit kon tul suvi ni uussi peruni vaa sit , syätti ja .
SP: ja silakka pantti ain perunittem ʙää ja niim mep panna viäl täsäki huushollis , ko nytt ‿ol , ni uussiem ʙerunieŋ kans ‿aiŋ keitetä silakka ja ku , o siihem makkun tottunu ni , ni sitä viäl kaippaki , ja sit mamma keitti , maitost ja sipulast kastikke , niitte uuttem perunatteŋ ɢans , ja voinokare , sit siiheŋ ɢastikkesse , see keitetti hywäst maitost se voi see , se kastike ja ee .
SP: ja silloŋ ɢo mää oli iha , noi , ei viäl kansakouluska niŋko syksyl tul ‿ahveniki , nep perattiŋ ɢaik ja sualatti eij ‿olleŋɢa ymmärrettys sitä et niit ‿olis sumppum panttu mut sit , jo pariv vuade , noi , siihe aevos ko mää kansakoulu meni ni , ni sillo sit joo ni , ruvettim panema sumppu , ahvenakki , ja sit kon tarvitti , keittäp peruna ja ahvena ni , ni menttin tuarei ahveni hakema et siit jo , ni , muŋkiŋ kotonan mamma ol kauhia miälisäs ‿et tommoneŋɢiŋ ɢonsti ny on tullu .
SP: suoolaveres oikkiastas .
SP: ja sit nep pantti simmosil tikuil , täst näi , pääst läpitte silmätteŋ kohralt ja pantti , joŋkkus nii , auriŋkoisel seinäl kuivamaa .
SP: ja , ja sit ko ne oliva ihaŋ ɢuivi ni , ne va varastoitti sit jonkkus ja , ja sillo sit kun ‿ei , syyspualel kun ‿ei mittä muut kala olnu ni , niit hiuka tenti niiŋɢo lipeäkalaki et panttin , tuhka , ja sit , liotetti .
SP: ja nee oli mum miälestän hyvi , ja siihem pantti simmose vähä suuremma ahvena .
SP: ni , simmos se ruaka sitt ‿ol ja , velli kans keitetti iso ohraŋkryynivellist , keitetti , isost ohraryynist syksyl ‿ain tehti isoi ohraryynei , ja piäni ohrarynei jossa myllyl naantalis ja .
SP: ja sitä velli kans sit suwelkiŋ keitetti ja .
SP: ja sit , ruvetti vähä myähemʙän aikan jo ni , aika paljo ni , ni mustikoi , noukkima ja , ja ruvetti marjoi hilloma mut mää oli sillo sit joo simmone ‿et , jo ikäŋ kansakoulust pois päässy ni sit se edistys men ᴅaas niim ʙaljo jo ettippäi , laitettin ᴅalveks marjoi ja , sit ruwetti syämä mustikoi ja , sokeri ja maidoŋ ɢans .
SP: ja , jolta ol taas kuulttu ja nähtys simmoneŋɢiŋ ɢonsti .
SP: et , et kyl se ruaka , jos sitä , nyy , ja perunapuuro koŋ ɢeitetti ni , ni se keitetti ruisjauhost ja stä keitetti yks tunti .
SP: ja hakatti ja v ja ja ja mätkitti niim ʙaljo et , padas stä keitetti ja , ja sik ku voiŋ kaas ‿oltti visui ni siihe sai siirappisilmää , sit .
SP: ei kukka ny enä kerkkes simost perunapuuro keittämää .
SP: tunᴅin täyty olla hella viäres ja sitä , reerat ko ruisjauho ei , ei niim ee piänes ‿ajas nin kypseny .
SP: ruisjaohos se tehti , mut kyl nyyki joku simmoneŋ kesäviarasrouvakin täsä kerraŋ ɢo , sanos et se ol hyvää , et häŋɢi joskus sitä kaupuŋɢiski oŋ ɢoettanuk keittä mut , mahtak kaupuŋɢis kellä frouval ene nim ʙaljo aikka ‿ol ‿et tunᴅiŋɢi hella viäres seisso yhtem menoo .
SP: kyl nes sit jo joŋkkus virastosseŋ ɢaik lähteväah .
SP: yks mene yhtep paikka ja toinen toisse , misä sit kuŋɢin tyäpaikka one .
SP: muk ko limppu tehti ja sitä tehtiŋ ɢans simmose vähä suure vaevaŋ ɢans sit ja se ‿o hyvää .
SP: sitä imelytettiŋɢi uunis sit leipänä viäl ja , se ol niim mustaki , ja pehmiä se kans ‿oli .
SP: no ensiks pantti hiuka malttai , saavim ʙohjal ko , simmost ‿o ja , ja , ja simmost vähä ei poreileva vettä mut hiuka ee , hiuka simmost ‿ei saanu ol niiŋ kuuma ja , ja ja sit , ko ne vähä aikka siin ‿oliva ollu ni sit pantti simmost oikke , lämminᴅ vettä ja ruisjaohoi ja sekotetti ja , pantti jauhoi pääl taas ‿et , et tota nii , se rupes ‿imeltymä ja .
SP: ja , sitä lisätti simmosel samal konstil ni , kolme neljä kerttaa , tais joku viisikki , niim ʙistä ja ain vaa ni , ni ei malt tai panttus sit ‿ene muut ko se ensmäneŋ kerta mut ain vaa , jauhoi , ja sit kuuma vettä , ja jauhoi pinnal sit , niim ʙaljo sit et se pysys siäl lämʙimänä , se limpputaikina , ja sit seuraval kerral ko lisätti , nin ne lämmeny jauhos sit , siip pinnalt , nes sekotetti joukko , ja kuuma vettä , ne olis sit joo tullu , lämʙemäks nej jaoho , ja taas pantti sit , uussi jaohoi , ni neekki seuravaks kerrak sit taas ni , lämʙesivä .
SP: ja ja sit se annetti , pari tuntti kummiŋɢi ollaas sen taikinan sit ko viimine lisäys ‿ol tehty ja .
SP: ja sen jälkke sit sitä vatkatti niiŋ ɢauhiaŋ ɢauhiaste , et se kaik sit ni , se ol nii makkia sit ja , see , niim ʙal sitä sit simmose lavanᴅoŋ ɢas vatkattiŋ kaik wuarollas sitä sit , niim ʙaljo hakatti et , et se rupes oikke , jähtymä .
SP: ja sit sihe vast pantti , niŋɢo mamma sanos kerityst joukko , ko oltti nii visui et ‿ei hiiva ain ‿ostettu ni , mamma laitti pullosse simmost , si kal , simmost kaljan ᴅapast hiuka , hiuka vaa vet ja , ja , ja sitte malttai pohjal ja , ja piän vaevane , tipaus ni hiivaa .
SP: ja see kaljasako ni se rupes siäl niim ʙaljoŋ ɢäymä sitt ‿et , et , see nostatti sit sen , ku stä taikina joukkom ʙanttiŋ ko nii säästäväissi oltti ni , sitä sanotti jestiks ni , ei sitä jesti simmottoŋ kaupast ‿ostettu et sitä mihikkäs , leipätaikina olis panttu ko stä tehti ites simmost , sit , ni , nii et see nostatti ja kyl mar se tais ‿yhtä hyvä ollaa .
SP: sit , sitä pullos sitä ol sit .
SP: ja korkki kiine ja .
SP: ja ja sitä sit kaarettin ᴅaikina joukko ja , sit se alustettin ᴅaik sotkutti , siihem panttiŋ ɢuminoi sit kans joukkoŋ ko sotkutti ni , ni niim ʙal kovaks ja , ja sit ko se oi kohonnu ni , sit se panttin tiätyste uuni ja , voireltti lämpemäl verel ja .
SP: ja sit ku ne oliva uunis ‿ollu ni , sit niit pantti , ne ‿ol kypsei oliva jo ni , panttin toiseŋ ɢerra simmosse heikomppa lämpemppä ni , nim panttim päälisi sinne uunisse ja kasteltti niit kans hiuka , ni niit ‿ol kolme neljä nim päälisi siäl uunis ja , ja ne keskimmäisekki , ne oliva iha musti , ja niim ʙaljo hyvä makussie .
SP: ni , simmotes sit sitä , kaffetteŋ ɢans sitä , sit sitä voileippäki , sit ko annetti ni simmost musta limppu , mnää luule et se maistusis monen , suus viäläki hyväl se oi niim ʙal hyvää .
SP: sitä maistettim ʙaljo sit kans ‿et , kosk se ny juur o simmose makust ‿et sitä sit passa ruvet leipoma , et , ei se ollu mittä ni helppo tyä et kosk ‿em määkä sitä ole niim ʙal koettanu opetel mut ‿eij ‿ol vaa simmost tulluk ku mammal ‿on tullu .
SP: mnää luule et ‿o mont viäl huanomppa kun ‿ei saas simmostakkan tulema .
SP: ja joskus sit myähemäl ‿ajal ruwettim ʙullaiki leipoma mut , mut , ei sitä sit ni , niinɢu mä sano ‿et sitä kon ‿ei ymmärettys stä vehnä kylvät ‿eik seeki merkilline olluk ko ruist vaaa .
SP: ja , no ei sitä ollus sitä seka , jauhoika sit paljoŋ ɢo , ko nii vähä vehnä ol , kylvetti ni , ni , ni ei siit piisannu leippok ko , siit leipotti sitä vaa ,.
SP: ja reikäleippi ko leivotti ni osa leivottim ʙaksuks , ja , ja niit pantti sit taas enneŋ ɢo ne oikke jähtysivä ni , taas uunim ʙäälisie .
SP: ja ne oli , ne olik kans simmossi tummi sit nee reikäleiväs sit , ja ja taas tul hyvä kaffeleippä .
SP: eikä kukka mittä ei kaakuist , voi voi ei meijä mamma osanuk kaakku olleŋkan ᴅehräkkäŋ ɢu muistaŋ ɢo silloŋ ɢo nuaremp sisar läks na , pois kotto ni hänn ‿osas sit joo ko hän , opistos ollu ja jossa ni , osas pikkuleippi tehrä ni , mamma puhel minul ‿et , voi , voi et kyl mnuŋɢin ᴅäyty ny vaa , ruvet koettama , ja täyty marttalt kyssy ny vaa enneŋ ku se pois läht ‿et , kui niit piparkakoi oikke ruveta leippoma et jos mnuŋɢin tarvittis joskus ruvet leipoma mut , hän sairastus ja , minä luule et ‿e hänen tarvink koskam pikkuleippi leippoo .
SP: ain vaa hän touhus niitte , suurtte leippätteŋ ɢas kyl häm ʙulla osas tehdä ja .
SP: ja sitä leippä ol noim pöyräs ni , limpuŋ kans , et sai syäräk kuka tykkäs ja , se ol simmost tumma mut , mut ‿ei se sit ‿olleŋɢa ollu hapant , ku se vaa noi et see , heti ruwetti leipomaŋ ɢon taikina noussu ol ni , simmost tehti muŋ ɢotonan oikkem ʙaljo sitä kalttiaist .
SP: enkä mää olt tääläkän ᴅehny ei koska ny täsä tullut toimeksikka ja , ei mä oi suŋɢaŋ ɢalttiaist jälkke saanuk ku mä oleŋ kotto lähteny .
SP: en tiär jos kuka sitä söiskä enä kyl mar net taitava ihmise ol niiŋ ɢroŋɢelei jo .
SP: ei se huano leippä ollu .
SP: mut ‿eihän se vehnäse makust olluk ku ruisjaohoist tehtii .
SP: mut kyl se kans vaa siin meni ja sitä sai kans sit syärä vaa , simmottoŋ ɢaffeŋ ɢans .
SP: kuŋ ɢaffeŋ ɢans , niŋ kyl kaffeŋ ɢans simmost voileippä annetti sit vaikk ‿ei sitä pöyräs ollu ni , ni ‿ei kukka mittä meinanu et mist valkost pulla saara muk ko , väänetti simmost musta limppu ja , ja imeletty reikäleippä ja siihe voita pääl ja , ja ku mää olen tykäny et nyki vaik siin sit makkarat on ni , kos jossaŋ ɢyläski on taik jossa jotta viarastuksi ni , ihmise miälemi ottava voileippä ko , mittän ᴅommossi muut ‿et taas näyttä et siihen taas palataaa .
SP: vaik pulla oŋkim pöyräs ni usse ni on vaa ni , olen nähny et voileippä otetaa .
SP: ja mull ‿oŋ ɢans , suurimaks osaks ni luanistanu ain malttat hyvi .
SP: ja ko niit ol vähä niiŋko , omast viljast tehty ja , ja itet tehny ni ei siin tarvittu sitä rahaaa .
SP: ja hiuka väliste , jollam pikku huushollil sit myyttiŋɢi ja , mämmimalttai , ja muit ja kyl meiläkiŋ ɢoton nin ᴅehti väliste ussemak kertta vuades ni , tehti mämmiki ja syätti sitä sit joksiki niiŋɢu , jälkiruaks ja sitä tehtim ʙaljo sit yhrel kertta , paljo enemäŋ ko yhre ämʙärillise vetäväises padas sitä , mämmi tehti et siit tul paljo rovikoi ni siit piisas sit .
SP: ja , se om muute nii hirvittäväŋ ɢallist ‿et ‿ei me ol ‿ikä yhtä rovikko ostanut tähäm päivä saakka .
SP: nii , ole joskus niil poilkin tehnyk kum pois kotto ova joŋɢu roviko , lähettänny ko , mää tykkä ‿et se oŋ kauhia hinta siin mämmis ko hallis kattele ni niit hintalapui .
SP: nii , mämmii tehrä simmotto iha et ‿ensiks , malttap panna , meep panna simmotto mamma pani koton ja minä kans , et esimerkiks kon teefatiŋ ɢas mitta ni , joka kolmas teefatiline malttai , ja kaks , jauhoi .
SP: ja , se o simmone mittamäärä em mää tieräk kuit toiset tekevä muk kyl meil tavalise hyvä o ollu ja , ensiks panna malttai padam ʙohjal vaa ja , simmost vähä iso jouko lämminy mut ‿ei kuuma vettä siihe ensiks alkku ja .
SP: sit sitä ruvetaŋ ɢans niin ᴅekemä et , et hiuka jauhoi kans niitte malttatte joukko ja , ja toine , kaks teefatilist , pistetä siihem pinnal sit taas lämppemä ja sit ku sitä , lisätä , mut ‿ei sitä ny päiväkaussi saa lisänt se ruppe hapantuma se täyty kaik , mut vähä aikka täyty antta imeltty jaa ni , ni , sit sekotetan taas ne lämʙimät jauhot ja malttai , sinne mämmi , joukko , ja panna vähä , vähä kuumemppa vettä mut ‿ei kiahuva viäläkä saap pannaj ja .
SP: sekoteta hyvi ja taas panna , ni malttai , ikän teefatiline , ja kaks , jauhoi siihem ʙinnal taas , ikä , vaan estämä ‿et ‿ei se pääse jähtymä ei se saa jähty , eikä se saak kiahut jos se hiukaŋɢim pääse poreilema , ni sitt ‿ei se imellyy .
SP: sitä ei saap päästäp poreilema .
SP: ja , ja sit ku se o imeltyny ni , sit sitä jäähryttäny ja , ja sit keittänys sene .
SP: se oŋ ɢamala tyät se keittämineŋ ɢon täytyy niim ʙal liikutta et ‿ei se , pohjam ʙala ja , ja et ‿ei se sit , millän ᴅaval ni , otap pohja ja , sit se paremi säilyki simmoneŋ keitetty mämmi ja , ja sit sem ʙeräst ni jähryttä ja vatkat ‿oikke aika lail sitä sit , vai hiuka sihe sit pans viimitteks pannan tommossi appelssiiniŋ kuarei ja , ja hiuka , rahtu sualaki ja , ja sit , vähä sokeri taik siirappi maum mukka .
SP: muk kaik ne ottava niim ʙal simmost ‿et simmone niŋ gu mä sano et see , simmone rouvva ko virasto lähte ni ei se kerkke mämmi liikuttama ja , ei se kerkke stä tekemäŋɢä sen mut ko se paljo raha saa ni mitä sil väli o vaik se setä sit tullesas kaupast ostakie .
SP: mut ‿ei meikäläisel ‿ol ‿ollu raha muut ko , simmost ruakaainet ‿o ain ‿ollu , ja se on ᴅäytynyk keritä ites sit , jollan ᴅaval tekemä jos jotta o meinanu .
SP: juu .
SP: ja ensi .
SP: nii .
SP: no juu , ja sitt ‿o simmonen ‿et kaupuŋɢis ova niim ʙai ahtap paika ja olokki et , misä kaik simmose mämmipadat tyhjänäkkä säilyttäis .
SP: ja sit jos sitä tule stä mämmi ni vaikk ‿ei muuk kuŋ ɢymmene rovikkoo .
SP: ni , piän huusholli ensiks ni ei se valla mämmi vois syärä ja , ja ei nim ʙal jääkaappiŋɢa mahruue .
SP: ku jos sin jota muut ja pistää .
SP: eie .
SP: siäl tarttis oikke , iso komero olla ja se ihaŋ ɢylmää .
SP: muute mää tykkä ‿et nek kaupuŋɢiŋ ɢeittiö ja värki , ne o hiuka niiŋɢo liiam ʙiäniie .
SP: ko on tämmösse suuren tuppan tottunu ni , see verraŋ ɢo mää ny ole ollu noitten toistem ʙoikkatten tykö ni , mää ajattele et kuit tämmötes olleŋɢa ossa ollak kuŋ koko , kuuskymment , ei ny ihaŋ kuuskymment mut viiskymmentviis vuattaki nii , oj joo huushollannu vallan tommotes suures tuas ni , ni , kyl se näytäsis iha oudolt ‿et , et kyl mää vissiŋ ɢualisiŋ ɢo jourusis simmosse olemaa .
SP: vanhempana joh .
SP: kaks oŋ kaatunu ja , ja yks on täsä koton sit kum pitä tätä .
SP: ja ivis poikka o ollu ja , kaks keskivälist vähä oŋ ɢaatunu .
SP: juu .
SP: nii .
SP: he seittemält sitä aletti sillo , myydäs siäl , toril ni .
SP: oi voi ko mes seilatti mont kertta niim ʙaljo niim paljo ni ‿et toisel kertta ol ‿ikävä ko ‿ol liiaŋ kovan tuuli mut , toisel kertta seilatti ni ‿et vahto , vaa kahtippäi lensi oikkeŋ kon ᴅulttiŋ ɢottit turus taik menttii .
SP: ni , simmotto sit käytti käytti , kyl käytti mont kertta suvenas nin durus kon ‿ei mittä muutaka mahrollisuut ‿ollu ja , hiukaŋɢi jotta myymist ‿ol ni , sit täyry mens sitäki myymä ja ku , ei sillo ajast simmone niŋ ɢova pula olluk ko nytt ‿ol , koŋ ko kon ,.
SP: kon treŋɢi oli kans ja , ja ja sitt ‿oli , mamma oli tyäkuntone ja , ja ja sitt ‿oli simmoneŋ ɢu piikaks sanotti ni , see ol ja , no kyl väkki oli .
SP: nii , mnää pruukkasi sit ko poja oli nuaremppi ni , käyrä pappaŋ ɢans ni , nin turus simmosen , reisumiehen ja sit meil ‿oli , kaks rysää kans sit viäl niitte jattatte lisäks ni , ni neek kans sit laskitti ja , ja , ja otettiŋ ɢalap pois ja peratti ja , sualatti ja .
SP: jaa , ja ja sitte riihitettiŋ ɢas ‿oikke , klupuile , oikke simmosil , klupuks , mikä niitte nimi sit ‿oikke ‿o simmonem paksu paksu ikä , ikäm pikkune hirrem ʙätkä , ko simmose varrem ʙääs ‿oŋ ɢo noi vaa , tonne isketää sinne , riihe lattia ei ko lua lattia .
SP: niin tääl sanottiŋ ɢlupuks ni , ruiskiŋ ɢluputettiŋ ɢaik .
SP: aamul ‿aamul ‿aikasi jo mentti ja lämmitettiŋ ɢovaste niit , niit jalalissi et , et ne ,.
SP: siäl tarvitti sit ni neljä , simmost kluputtaja ja , niit sanottin ᴅappajaks niit , koŋ ɢluputtiva neljä tappaja tarvita ja , ja yks ‿ol joku simmone , kelpas simmone vähä , lapselisempiki koŋ käänᴅeli niit .
SP: et kyl mnääki sit aij joka riihel ollu oleŋ ɢo , koŋ koton ‿ol , nii , ja .
SP: ja sit ko ol se , treŋki ol ja , se piikaki ja , ja pappa ja , minä ja , välist mammaki ol sit käänᴅelemäs jos ‿ol nii et net toise oli liiam ʙiäni viäl .
SP: et kyl siin sit sitä simmost , koŋ ɢaik ni vaevaŋ ɢas tehti ja meno ol vaevalist , vaevaloist ko , kirkolki seittämäŋ ɢilometri ja se täyry soutta ja tuuli kans ni , siin ‿ol jo semʙäiväne eikä yks sitä tehnykkäŋ kaks henkki siinäkin ᴅarvittiie .
SP: no s paatil paatil vaaa .
SP: ei asunuk kettä muit mut , mut sitt ‿otetti hiuka väliste matka varrelt joku muija kans ko jossaŋ ɢallioniemes hoiskis ja , joka pyhä , suvel kirkko menttii , joka ainua .
SP: ja sitt ‿oliva , ei kirkkotröijyläkkä ni , mammakaŋ ɢoska souta soutanuk kirkkoŋ ɢo nes simmossi , ahtai oliva et , et täst vähä piukkeni ja ja peljätti et net täält hiertävä , ni , see otettim ʙois , ja , ja pantti simmosse veska ja , pantti simmone valkone lyhyt , tommone liinas tehtys simmone simmone vähä niiŋɢo yätröijyn tapane mut , ei sim mittäm ʙitsei pruukannu ol ni , pantti simmone löysä tröijy yll ‿et ‿ol oikke , vapa vetämää .
SP: mut ei simmose huiviŋ ɢans ‿ei mamma suŋɢa yhtäŋ kirkkoreissu ollu , ain täytys silkkii si kirkko on niim ʙal kunnioitettu et , musta silkki ain täytys ollap pääs ja , ja sit täyry oll ‿oikkeŋ ɢunneline , tommoneŋ ɢirkkopuku kans ei sinne va .
SP: ja sit ko ‿ol simmone , mustam pyhä , ni sillom panttim musta puku , kaikil ‿ol , sillon ᴅääläkim päi ni musta klänniŋɢi ollu vaik ne muu ova ollus sit jo , nii ja näi ni ,.
SP: voi voi kun ‿em mä ny oikke muistakkaŋ ɢuim mont mustam ʙyhä o mut rukoussun , päivä ja , ja pitkäperjanta ja tapanimʙäivä ja ,.
SP: voi voi senᴅäŋ kun ‿e mä muist kui mont mustam ʙyhä olleŋɢa on .
SP: ja sillo , ihaŋ ɢatotti jos joku men jollaŋ ɢirkkol hamel ni , kirkkol , aikuine .
SP: ja miehil kans ni , kyl pappalki ain , simmose , olivas simmose kirkkovaatte , ja kauluksek kaolas ja valkonem ʙaita ja , jaa .
SP: ja ko viäl ‿ajattele sitä sillossi pidojakkii .
SP: kuka ol varakkampi ne oli vähä kullafärise ja , ja sit simmosek kellomʙeräk kuŋ ɢoljak sanotti viä mahtak niit kukka ene pittää
SP: nii .
SP: mull ‿ovas simmoset tosa mä mene hakema mut ‿ei mull ‿ol ‿ihaŋ kaikkeŋ ɢomemak ko , mull ‿o vähä mun ‿aikkase .
SP: sin ‿om .
SP: nämä oŋ ɢuustoist ‿ostettu .
SP: tämmöse , tämmö se maksavat iso joukoŋ ɢun tilasiis .
SP: nämä o sillo maksanuk kuustoist niiŋ kakssata markka sillost rahaa .
SP: nämä o simmost ee , mitä neljäntoist , karatist , miks sitä sanota ei tämä ol ‿oikke sitä , mittä simmost , ko eik sitä kolmeŋɢaltas simmost kultta ok ku sormuksiiki ostetaa .
SP: neljäntoist ja , ja sit simmosil , niŋɢo minulɢin tämä ni , tämä ook ku ,.
SP: ja sitt ‿o simmost ko , sanota herrasväkkitte sormukseks täälpäi o sanottu .
SP: kello oli tääl .
SP: mulki o olluk kultaneŋ ɢello mut mää anno se silloŋ ɢoŋ ɢultta haetti ja , ja se meni , sit sinne , mihi se sit ‿o mennykki e mää tiär , ja tämmättö niit sit pidetti .
SP: ja ko niil ‿olis sit simmose , vähä komiap pitkäh hame ja , simmoset tummap puvu ja , hiuka jotta valkos tääl , kaulas ni , voi voi ko mää tiädä vaa et ‿ei see simmone , ni , se on , se ‿o juhlava näky ny viäläkiŋ ko simmose , ihmise jossa vaa olisiva jossam pirois .
SP: vaikk ‿ei ne olekka sit simmossi muatiihmissiie .
SP: noh , eh ,.
SP: nii , alusvaatte ainaki , muŋ kotonan oŋ kaik , kudottu itee .
SP: meil koton ‿ol kummiŋɢi ja se ol vähä mualakki et , ostettiŋ ɢoko puntti simmost valkost , loimilaŋkkaa , jah .
SP: jaa ja sit ko syksy tuli , ni siit ruwettiŋ ɢutoma .
SP: siit , kudotti sinisel kuttel , ja punasel , ja osaks valkosellek , ki ja , siit kudotti meil tytöil ni , kaik alusvaattet paida ja housu ja , alushame ja , ja miähil kudottim paidat , kaŋkkat meina raidallissi tavalisesti sinist ja valkost ja , ja se koko , siit luatti ni , ni satakakskyment kyynärää , sit .
SP: mitä se ny metreis sit ‿on , satakunᴅa vai
SP: ei koŋ kyynärä oŋ ɢuuskymment sentti vaaa .
SP: ni satakakskymment kyynärä siit mamma loi siit pu punᴅist ja .
SP: ja , ja sit ko sitä ruwettiŋ ɢutoma ,.
SP: ja sit kurottii miähil , simmossi , tyävaattei , josta tummast , loimest ja sitä pruuvi hakkitti sit , ko mammakiŋ ɢäve jossa , väliste sukuloimas jossan tual taivassalos taik jossam pirois taik jossa ja , jos hän näki jottaŋ kaunist , simmost kaŋɢast siäl jolla , ni häŋ ɢoetti siit pruuvi otta , niiŋɢo hän sanos ja sit hän , koetti ite ruvet jäljittelemäŋ ɢoton , sit simmoseŋ ɢaltast ni miähil kurotti simmose arkki , arkivaatte ja niit piretti ensiks puhäsiŋɢi ja , ja minä en muista mun isälän muuk ko yhde , ostetust kaŋkkast , tehdym ʙuvu .
SP: ja yks merimiäs o hänel tuanus seŋ kaŋkka ja , sit se tehti naapuripitäjäs , taivassalos se puku ja , jaa .
SP: ja sit k hä , se ol sit ko häŋ käve , häis taik ripel taik , jolla rukouspäiväl kirkos taik , taik simmotto ni sillo hänel ‿ol se musta puku ja , ja se ol sillo joo ku , ko mää koton ‿oli ja .
SP: ja v ja kyl se , tais viäläki hyväks jäädä häneŋ ɢualemas jälkke ‿et see simmost kylläki vissi vähä hyvä kaŋŋas sit ol ‿ollu , ain hänell ‿ol kotikutose , toiseŋ ɢerra ne oli hiuka harmahtavamppia , ja , toiseŋ ɢerra ,.
SP: villasek kutte niis ‿oliva ain ja , ja mut ‿et joskus ‿ol villane loimikii .
SP: ja turus niit sip präsätti niit kaŋkkai ja , ja arkkipäivässi , otettiŋ ɢotti joku räätäli tekemä niit kraatari , talvikraatari , ja see teki sit ni ,.
SP: ei neekkä ni mallikkaissi ain ‿ollu mut , mut kyl niil vaa sit toimen ᴅultti ja .
SP: jah , ja sit ni , meil ‿olivak kaik , hamep päälmäise , ja alimaise , ja suvise , ja talvise , kaik ol kotikutost , silloŋ ɢo mää oleŋ ɢolmanel luakal kansakoulus ‿ollu ni mull ‿o ensmäine hamekaŋɢas ostettu , silloo .
SP: siihes saakka , sitä ol sit moneŋɢaltast , punasseŋɢaltassi joskus talveks lukuvuaroks ‿ain , koetetti vähä uus , mamma koetti kuttoo .
SP: ja ne oli niim ʙal tykevi ja vahvoi , neek kotikutose , pairakki ‿et , ko niit vertta , nyy näihin trikovaattessi ni , mahrasik määkä miäleläs simmost paitta pittä enä .
SP: mut vahvoi nek kans ‿oliva ei nee rikki menny .
SP: ja housuh hän tek ‿ite ja pairah hän tek ‿ite ja , ja , simmossi ,.
SP: nihim paerossiŋki tehti hiakki hiukaŋ ɢans , tytötteŋɢi paitoihi , et ‿e , et ‿ei ne hiattomi ollu .
SP: vähä hiak kans olivaa .
SP: ja ite hänn ‿ei osanu tehr meilekkän tytöil sit ‿ene , jo koŋ kansakoulukiŋ ɢäytti ni ei hän , osan niit lenniŋkei tehr ‿et , joku simmone , ompeli ne lenniŋɢi ja turus ‿ain ni , annettim prässät se , sarssi se tul siäl niim ʙal siloseks ja , jaa , eikä se paljo maksanukkaa .
SP: em mää tiär ny oŋk siäl viäl simmossii ee laitoksiie .
SP: ja siäl näkys sit ku meni kaŋŋastas hakema ni , pak käärämys käärämykse viere oike niiŋɢoŋ kaupa hyllyl , niii .
SP: ja sit tommoneŋ kurottiŋ ɢaik itet tommonen , ko nyy sar , ko osteta sarkahousujakki sanotan taik jotta simmost ni , see tehtin ᴅaas ni , kehrätti ites se loimie .
SP: ja sit se , siin ol nii mont vaihet ko se viättin durkku sinne plumkvistin , värjämösse , ni , tavaliseste , loimi ol färjättys silloŋ koŋ kudotti , ja , ja kude ol sekotettuk koton tumma harmaks ,.
SP: mut ‿ei simmossi ei koska mittä valminas housui ostettuu .
SP: ei ny olleŋɢa meinattukka ostaaa .
SP: nii mut mnää luule ‿et jos kaupuŋɢiski ninin tehti , kans räätälitteŋ , ɢaut lopui .
SP: nii et ‿ei ollut tommossi mist valmei vaattei ollas ostettue .
SP: ja ei suŋɢa meikäläisil tainus siihe sit nii rahaka olla .
SP: mut , mut kyl sillo hiuka , simmossi näpsäkei kans koetetti ollak ko , et ‿ei sillo simmosel sarkapuvul suvelakkaŋ ɢirkko mentty ja nii erespäij ‿et , se ‿ol vas syksyl ko simmosel mentti ja , ja suvel pantti sit simmonem puku ko , oi kylläkiŋ kotikutone mut aika ohut ja , ja m .
SP: ja , vaik se olikiŋ kotikutone ni se ‿ol ‿ohkane semʙuolest .
SP: koitetti hianoist laŋɢoist .
SP: kyl vähä kaunei ja koitetti niitte miästem ʙukukaŋkakkiŋ ko , emänäh hiuka sit , siit jollan ᴅaval , ni meinasiva vähä niŋɢo kunnia taik em mä nyy kunniastakan ᴅiär mut , a jot‿ aij jai ko , sill ‿oliki vähä kaunis puku et , siäl ‿oŋɢi oikke , oikke simmone emänᴅ ‿et se ossa kaikki tehr ‿et ‿ei se olekka mikkän toppokoura ‿et , ko se o ny taas niiŋ ɢaunist kaŋɢastakkiŋ ɢutonu .
SP: oi voi ja nyy meikäläise ei nee ossak kehrä , ei ne ossak kartat , ei ne ossa yhtikä mittä muuk ko rahaŋ ɢans puari hyllylt ostetaah .
SP: ja mäki ole viäl sit ku mun nuaremp siskon ‿ol koton , viäl sit vähä aikka ko mää tännet tuli ni mää saiŋ ɢerraŋɢi simmose , nii harmaŋ kauni sarsileniŋkikaŋkkaŋ ɢotto , lahjaks ja anno se sit laitta ja ko mnää meni lääkäril turkku , sit , ni , sit ku se rupes täst , nii se ‿ol , mikä se ny o veremʙainek kon täst käsiraŋkkimest oteta juue .
SP: ja ko se lykkäs tota , hia ylös ni , se sanos ‿et , oikeŋk ‿oŋ kotikutonee
SP: mää sano kyllä one .
SP: juur olen tämä talveŋ ɢotto saanuk kaŋkkaa .
SP: ja näkys , se ol niiŋ ɢaunist harma ohkas sarssi se ol kaunist ja turus prässätty ja , mää otasi viäläki simmose leniŋɢi , mut ‿ei siäl ‿olk kaŋɢuri enä ni , ni , mää ihmetteliŋ ɢo se lääkäriki , sen huomioitti et kyl mar se ny mone , rouva , käsivarssi oŋ ɢattonuk ko ‿ovas silkkise ja m , siit paremppi , kaŋkkai ja , ja se sit sanos ‿et , et oikeiŋko ‿oŋ kotikutoinen .
SP: ja kyl nek kotikutosek kans vaa kaunei ova .
SP: mut simmone aika o sit vaa menny ja ollu ja .
SP: mahretaŋɢ jossa sit viäl , pohjamaal tairetaŋ ɢuttos sit mut ‿ei täälpäiŋ ɢummiŋɢa , ei ei , kyl nii hulluste on ja mun siskon sanos , ko hänn ‿o viäl näihim ʙäivi saakka hiukaŋ ɢehräny omaks tarppeks ja , on ehkä paremp kehräjä ko minu , minä ole ollus se nuaremp sisko ni , sanos ‿et ko hän , jossaŋ ɢyläpaikas oli salis ny ni nähny ruki ni , häne oikke harmitti ja sanos ‿et mitä simmose ihmise rukki salin ᴅuavak kun ‿ei , nii mittän ᴅehräkkä ossa ‿et , et häne harmitta see et jos ruki sali viä nin tarttis ‿osat ‿eres sukkalaŋkka tehdää .
SP: mut jos sitä meinata va pittä muistis sit simmostakkin taittoo .
SP: nii ja ei meikäläisil ‿ol ‿oikke , sit mitta simmost aikka kon täältäkim päiŋ ɢo ne rippikouluŋ ɢäövä ne heti turkku menevä noi , flikak kun ‿ei tääl ‿ol mittä simmossi ansiomahdollisuuksii taik se ‿et jos kuka käy kouluu ni , se ei myäs ‿ol mahrollisuud , ei sill ‿ol mahrolisuut ‿et mittäŋ ɢehräät .
SP: mahretaŋɢ jossa nois , kutomakouluis sit hiuka yrittäk kehrä muk kyl se o huano jos jossaŋ ɢoulus , tunᴅi , viikkos kehrä ni ei siit mittäŋ ɢehräjä tule .
SP: kyl se , se o simmone ‿et kyl sitä o hauska kattok ku oikke , kaunisteŋ ɢehrätä ja tule kaunist laŋkkaa .
SP: ja sukaa
SP: ja mun isooäitin , kutos , talvel , sukat ikä suvisukaks sanottii , simmosek kauniis suka ja , ja sit meeh haetti , mee lapses sit ni mamma neuvos ‿et , simmost färiainet puukoŋ ɢans , tualt kalliolt ko sanotti , meil , vuarevaatteiks , puukoŋ ɢans simmost haetti ja , ja ko sitä keitti sit ni siit tuli simmos tummaruskia ja , jaa .
SP: ja sit ku stä aikas ‿ol keitetty ni , ni mamma siilas nees sit ne , sammalap pois ja , ja pan siihe sii , lattu vette sit ni , nes suka , kasti nee , ja ensiks hyvi , ja pani nees siiheŋ ɢiahuma sit .
SP: ja siit tuli simmost ruskia et ei see virttyny ei mittäm muutaka .
SP: ja niitteŋ ɢas ‿ain , suvel ni , ɢirkko mentti , ja jost menttin durkkun , taik mihiŋ ɢylä , mihin , vaa semmose ohkase ohkase , itekkurottu villases suka , eikä pum ʙulissi olleŋɢa , meinattukka mistä osta em mää tiär , kyl mar niit myytti mut , ei tainu riittä raha siit .
SP: nii ja simmosek keŋɢäs sit , voi hyvänen aika , rasvanahka meiläkiŋ ɢotoŋ ko sonni teurastetti ni se vietti , karvaril , se ‿o sama ko nahkuri mut sanottiŋ ɢarvariks ja siit tehtim ʙohjanahka ja , ja sit ko joku tommone , tommone , vähä nuaremʙ lehmä taik joku simmonen ᴅeurastetti ni , ni se nahka vietti , ja siit tehtim ʙäälisnahka .
SP: ja sitt ‿otetti suutari kotti , ja see teki sit , ni kaikeŋɢaltassi keŋkki , ja simmossi piaksui , ja keŋɢät tehti suveks , sillo viäl ko mä kansakoulu käve ja sillo sit , ja neet tehti sit , meil koto ni , suarai lestil kom , meil ‿ol simmonem ʙaha vika ainaki minul ‿et , mää , käveli simmotto hiuka , jollan ᴅaval et , et se keŋkä pakkas menemä vähä kallallees .
SP: ja isä ol ‿ain siit vihane ja sanos ‿et sik ku oppe suaraŋ ɢävelemä et jalkine oŋ ɢunnos nii sit saa vääräl lestil tehdyŋ ɢeŋɢä , mut ‿ei enne , joka päivä täyry vahetta , ai niit keŋkki et , toisel päiväl sit ain vahettat toisse jalkka et ‿e se päässys simmoseks vinoks , ja siiheŋ ɢuanosse ostetti rautakaupas simmone messiŋkilevy , ei näi leviä kon tämä mut nii ikän tämä täsä ny olis tämä , ja se panttim ʙohja , ja päälisnaha väli .
SP: ei simmossi suŋka ene myyräkkä missä ja ja .
SP: ja se pantti naulol kiines silloŋ ɢo sitä keŋkkä tehti , sen ᴅähre ‿et ko ain niim ʙal kallioil kiivetä ni , se pakkas simmoseks niiŋ kuluma enne se , keŋɢä , kuano et , se messiŋɢi otti vasta .
SP: ja sik ko iso tyttö jo on ja o simmose messiŋɢik kuanos ni voi voi ko se ol ‿ikävä niim ʙal puhutti , mammal ‿et jos hän sais vaikutetuks et ‿ei , ene tarvittis ‿anttas simmossi messiŋɢissi pistää , mnää en ‿oikke nuuka muist ‿et kui ison mnää oliŋ ɢo simmose messiŋɢilaata jätettim ʙois .
SP: mut simmosseŋ ɢans suvel kirkkoŋɢi mentti vaa ja , ja kyläŋ ɢans ja simmone messiŋɢilaatta oli , keŋɢä , ŋ kuanos .
SP: kyl sillo niin talourelissi ontolttie .
SP: ja piaksut tehtiŋ ɢans ja saappat tehti et ta kyl meil ‿oli hyvät jalkinet ‿ain ko ite nahkaki valmistetti ni , eikä se suutarikam ʙaljo ottanu .
SP: ja miähil tehti saappai ja , ja piaksu olis simmossi , nauhoil panttut tähä saakka , paikol varre , sit .
SP: ja pualkeŋɢät tehti sit , sitä suvi varte mut kyl ne oli , tykevä ja , ja m ja simmose kopomaise ‿et , et ei , em mää suŋɢa miäleläs ene simmossi keŋkki otaisis .
SP: ja siäl se valmistetti ja se ol niŋ ɢalliski se pohjanahka ni , ni se makso sillo seittemäŋɢyment markka ja yhreksäŋɢymment ja hiim ʙaikol ‿ei satta täytte ni , ni m , ko sen siält lunasti sit , pois ja se ‿ol suur sit se nahka ja , ja syyssuvel se ain ‿otettim ʙois sit silloŋ ɢo silakka raha oli , sillo se haettiŋ ɢarvarilt , ʙoijes et ‿ol niim ʙaljo raha maksaa .
SP: ja , ja sitte , päälisnahka tehti josta simmotist , jos joku iso mullikka , teurastettiŋ ɢoto ni , nii siit nahoast .
SP: ja niis ‿ol sit ni , jottam poksnahka ko ne olis simmosek kevye et hän joskus suvelki ni , häm pit tääl näi , housulahke ale .
SP: ko hänn ol nii reumatismine ni , ni suvelki simmossi ohkassi saappaie .
SP: ei niit mittä ostettu , olleŋkaŋ kaik net tehtii .
SP: ja yks suvi piretti , simmosen ‿ikä , kirkkojalkinen niit .
SP: ja , ja hatuk kans ‿ostetti ja niit sai turun ᴅorilt osta , sit ni , ni kuuskyment penni kappale simmossi lastussi hatu ja , ja sitt ‿ostettim ʙiänt , piänt värikäs silkkinaohaa ko meit ‿ol kolme tytte ni vähä , jokattel hiuka eri färist vaaj ja , ja ja ymʙärs täst vaa ja kumminaoha kans leuvan ‿alta ja , ja piän ruusu toho , joŋkkus sit siit naohast ja , ei se silkkinaohaka ollu ni leviä ko leviä ol niŋ ɢallist .
SP: et , simmotto sitä sit vaa sillo huushollattii .
SP: oŋ kaks veljä ollu ja ne ‿ova toine ‿o ‿ollu , amerikkas ja toine hukkus .
SP: ja molema ova nyy ɢuallu .
SP: toine o mennyj jäihi , nii , kakskyment , kolme .
SP: ja ne olis sit nuaremppi ne veljä .
SP: meil ‿o olluk kaks vuatta ain ‿ikäero sit näil meil , siskoksil see sisko koŋ getus ‿o ni se täytti talvel , seittämäŋɢymment ja , ja see , se nuaremʙ sisko tual velkuamaas ni , ni se o sit taas hänest ni , vanhemp pari , ei ko nuaremp pari vuatta mää oleŋ ɢaikke vanhemʙ ‿ollu .
SP: juu nii sinne amerikka simmotto , sii se ‿ol sit siihe aevos ku , enne vähä ko , siin , tuhatyhreksäsata ylitte hiuka muutama vuade ni , silloŋɢi meil ‿ol koto niŋ kaks kolme kertta peräsi ketus ni simmonen toine ol simmone alpert nurmi ko ol laitilast .
SP: ja , ja se , se syysmarkkinoilt , pappa sen sit pestas sen ja , ja en mnää muist jos se olis meil kaks vuatta ollu mut , mut sit ko joku paikkakuntalaisist ‿ain sinne amerikka meni näist , talo , omist lapsis taik torpis taik jostaŋ ɢum paljo lapsi ol ni , ni se pyys kans sit jolta ni , auttama ja , et lähetäks mul piljeti sit kans siält ja .
SP: ja se lähetti sit mut ‿em mä muistak kenelt se alʙert piljeti sai ja omist palkkarahoist , hän säästi se maihinousuraha mut sitä ei paljo tarvittu ja , ja se , toimitti sil alʙertil tyäpaika sit , ko , koŋ ɢunno miäs nimittä vaa täytys ‿ol enneŋ ɢo ne minne mittä sinne autiva ei mittä juappoi sinne autettu , ja .
SP: ja se men siäl naimissiŋɢi ja , ja kirjotti mammal ‿ain , oikke mont mont vuat ja , oli vissiŋ ɢerraŋ ɢoton , tääl suames nii sen , rouva om merimaskust ja , ni , välil käymäs mut sitä minä ole sillo olluk kansakoulus ‿et ‿e mää ol sitä nähny ja , ja ni lähetti perhekuvaski sill ‿ol ne ,.
SP: ussemal last siin ‿ol ja .
SP: ja kyl ne ‿ova varmaste molemak kuallu ja .
SP: sit se joku sitäkin taas autti ja .
SP: ja , ja neekki , mnää en tiär ‿et , mahrovak neek käörs sit tääl suames välil mut , mut se eemel ‿o aikka kualuk kummiŋɢi ja , ja se aksa on ɢans kualu .