Location: Heinola
MS: ei , ei tullu .
MS: no en tielä , kun se käy astuttamassa ,.
MS: osko ne ollus sitten , .
MS: mikä niiss ‿ol olko se tuo pakkai sitten , tehnys sej ja olko ne liika lihavia. n ‿ol niin suuret , .
MS: olhan , se , yks sika täm pöyläŋ korkui vissiikii .
MS: ei nyt ‿ihlan ‿ollun näiŋ korkea mutta , kyl se ol niin suur ‿että , o s ‿ol ihlam mahaloton suur ku mullikka .
MS: s ‿ool niin suur ja sitten ‿ol toinem melkei samallai mut ei ollu ihlan s ‿ol vähäm pienemp .
MS: ja toi on taas nyt pienemp toi ol porsassika joka nyt ‿ol , tuol jälel .
MS: ja eikä ok karjuwakoa mi , tiel misseä .
MS: nii sit saam missiä ˀajel , ajetukskaa .
MS: eei .
MS: ei sit saa reumall ‿oŋ kyllä mut sulo ei om männys sinne reumalle , puhumaa ne sano toiset ‿että kyl se astuttaa , sulo sanuo että s ‿ei astutav vieraiten sikoja , muuta kun ‿omia vaa .
MS: m mie tieläs sittem miteŋkä se on kun ne on sillailla .
MS: oon suur laatikko täytyy ollaj ja pitkie matkaa kuŋ kulettaa tonnen nyt ‿astutettavakskii ni kylhä siinäkii on työtä , mut pian se on tulluj ja se on ‿aina onnistunnut tuol , tuol , viikinäisis ku se on siel ‿astuttannus se tul viimeŋkii männä talveŋkii niim pian sielt ja , ja , ja tota , ja , porsait niit tul .
MS: se neljätoistakos sil tul ja kuustoist tul sil toisel .
MS: mut nyt sit jäätii ihlam porsaita .
MS: nyt ‿ei tullum mitää .
MS: kun ‿ei mitään tullu .
MS: nii täytyy vahtias siim monta yötä .
MS: ja päivie .
MS: ei niit auta yhtie heittämie , .
MS: mut sitte ku ne tulie vähän ‿isommaks ja vauraammaks niin , sikakii niiŋ kun ‿o hyvä emakko niin , se , noin ‿ittejie kehnyttelie nim porsaat mänie elel pois ja silloi se kellistyy ja silloi ne mänie tissille .
MS: ni ne ol niim mukavat ja niir riskiä koreit porsait tul ne ol niin ‿isot ja , komeat , lihavat siat .
MS: en saanuk kun ‿yhlet porsaat niist .
MS: ja nyt ‿ei porsaitakaa saam mistie .
MS: toi valvehan se nyt käy siel , hartolas ja , sielt , nyt , toi meitilekkii kaks porsast mut ei tielä nyt miŋkälaiset ne nyt sitten ‿on .
MS: oŋko niist ‿emakoks ja ,.
MS: ja toinen ‿on salvettuj ja , .
MS: ol sanonuv valve ku manta tykkie emakost ku se tiettie porsait , mut , kuiŋka sitte tiettie kun , ei ok karjuakaa , likmaillakaa eneä .
MS: ne ol , sulolles sanonnu , viikinäisess ‿että eik sukural nyt muuall ‿op , karjuja ku tiäl ‿aina .
MS: taikka sitten u , mikä siin ‿ol ‿em minä ti , ymmäräs sit .
MS: no kun ‿ei siell ‿ok , kattomas ja kuulemas nin ‿ehän sit tielä .
MS: mm .
MS: ei .
MS: ei ei ne o ,.
MS: meillää , meillä nyt on ikäsät tehtyv vähä myö , ostettu om porsait ‿ikäsäm meillä on ‿ollu emakko aina .
MS: ja enneŋkii kun , niin , ku ol karju ittellen , ol nyt isä ja kalleŋkii aikan nin , ne , lalon ‿alem mänvätteŋ ku siell ‿ol pehkuja , lalom permanno pulonnus sinnel lalon ‿alen nin , sielt tul porsaslaumat , tohop pihaa , perässie jo toivatte ne , eikä niit vahlittu eikä , miŋkään näköist tehty mut nyt niit ‿ov vahlittava ja , niit ‿om palveltava ku pientä lasta .
MS: niin ne on nyt niin , konstikkait ne siat ‿että .
MS: että , että se oŋ konstikast .
MS: mut ‿ei niit , ennen tarvinnun nin se lauma tul ‿aina sielt , po , emäm peräss ‿aina tul tohop pihaa .
MS: mm sittek .
MS: sitten ‿isä sano että no milläs siä ruokit kun ‿ei sinull ‿ol lehmät poikinnu ethä sie saa , maitoa sille , noim pienellep porsaallen nyt kolmem päivä vanhallep porsaal .
MS: älkie työ siit surua pitäkös sano jussi vainaa että , m että tulkaa kattomaa ku tulettem mettie ni niettem miŋkalai sika on sano .
MS: ja , ne mäŋ kattomaa sinnen ni , se sano että kahvia vaan ‿anto ja sokuria siihin nin , sika , sanovat ‿että s ‿ol niin ‿iso ja koreja se porsas ‿ett ‿oikee miehet puhu sitte tiel .
MS: että sika ol niiŋ korea , ja nyt nii synnynnällii se kolmem päiväv vanhan siav vei .
MS: no ku s ‿ol ,.
MS: ja tää asi , .
MS: siel asikkalar rajal niiŋ kaukaa ni se ei , tullu hakemaa sit ‿että s ‿ois ‿ollu enemmän ‿aikaa emän ‿alla .
MS: mut se vei sej jo , männessie tielt .
MS: ja sika kahvia vaan ‿anto ja kauraryynist velliä , ja , keitti sillep porsaalle nin sika kasvo niin ‿että .
MS: m , ja muut ‿ei saa kasvamaa vaikka maitoakii antaa .
MS: ja tuol autol ku ne kulettaa niit porsait tuonnet torillen ni ne sanuovat ‿että ku , jotka sielt ‿ottaa nii ne sanot ‿että se kuolie siel .
MS: että ne kuolie siel .
MS: että mistäs myökie niit haetaa kun ‿ei täl paikkakunnall ‿om missiä , porsait .
MS: kyllä siin ‿on , elämäss ‿om monta mutkaa .
MS: on , oonha sille annettava parempat ruokaa , ja maitoakii jos vaa kurria on ja jos sihi jauhoa ja poterija nin , se on hyviä lypsättie , maitova porsail .
MS: ni se ol nii veŋkaa kattella ookee niit mieliksie kattelie kun ne on ‿oikee eläväisiä .
MS: ja , ja
MS: kyl se piisas noiten ni aai kun niitten ‿ol nii kun ne ol vähän ‿aikaa imemäs niin n ‿ol niin , pullellaa niitten tissit ‿että oikee .
MS: ku ne söi nii ne punttas maate .
MS: ja sitteŋ kun ne nous ylös ni tissit ‿ol nin , suuret ‿että mie sanon , mantalle että nihä n ‿ooŋ ku lehmän utarot , huonol lehmän utarot noi tissit ja ku niit ‿om palijon tissiä , ku neljätoistakii tissiä on , ol , täl isol sial ni sill ‿ol neljätoist tiältä sil toisel siall ‿ol , ol kuustoist , tissiä .
MS: ni siinn ‿ol jo , siin ‿ol jo tissiäkii jo nin siin ‿ol utaro utarossaa kiini .
MS: oha niiss ‿aina sellai välikkö .
MS: nii , joka porsaaler riitti aina tissi .
MS: mut sittej jolla ov vähän tissiä ja paljom porsait sit se hähisie oikee ja kitisievätkii oikee kun ‿ei ne piese yhtä aikaa oikee imemie .
MS: ne kitisie niiŋ kipeästi että .
MS: ne on , su , sulo aina toŋkieŋ kans nyt ‿on , neppiny aina ne hampaat pois siält .
MS: ja sitten siihik kasvaa niim pian taas uulet hampaat .
MS: mut n ‿ei os sitten niin teräviä kun ne synnyntähampaat nin n ‿oon sitte niin teräviä että n ‿oon niiku neulal pistäs .
MS: no kyl ne jo sitter rupeaa jo , neljä viikon , ennemij jo kolmev viikom piestäkii nin ne jo maitova syöp jo , ja siit sittej jo , rupeaa kauraryyniäkii jo sekaa panemaa se kattuo jo huonok sittej jo , lehmämmailoŋkii .
MS: sitte kauraryyni , velliä sittej jo ja , vähän sihil lisäks eikä niit niiŋ kauan , hirveä imettiekkie ku niit ‿om paljon .
MS: niit täytyy , sittej jo maitowa antaas siin ‿imettäessäkii jo ja , ja , kauraryynvelliä opettaas siij jo syömie että sitten ne tulie jo kaukalolle , sittej jo syömiekii ittekkii .
MS: nälkä sitte käskie , ne syömie .
MS: no , kuiŋka aina kukii aina tahtuo .
MS: toine , toiset tahtuo , yli kuukauweŋ kuukaulenham , myökii kun niit ‿ol ‿ain , nyt niim paljon niin , myö sanottii kuŋ kuukauwev vanhan , sitten , saatten jo niit ‿ottaaj ja , sitte toisel kuukaulel niin , kyl ne jo pois sitte saa jo ottaakkii mut jää niit sitten ‿aina ittellekkii aina sittev vähä , pari kolme , porsast .
MS: ja too valve otti viimeŋkii ni otti neljä porsast .
MS: yhtä kyytiä otti .
MS: ni sitte niit vähempiä viel , sitte ku ne vähäsii mänie nin ‿imettie vähäm pitempiekii .
MS: no kolme kuukautta ja , kolme viikkoa ja kaks päivie .
MS: sil , niim pitkie se kantaa .
MS: ei se , ei sil pitkä , aika o .
MS: jos ‿ei sitte mitie erikoist tapahluv vaa .
MS: niin ne on o , tehnyt täs .
MS: nii pilettii karju ittel .
MS: nii ku meitill ‿ol ‿ennen , paljon sikoja .
MS: olhaan niit , neljä , viis sikaa aina talvel , talveks .
MS: ja toisinaa ol viilentennäki miŋkälai aina vuos tul .
MS: saavil aina vietii sinne vanhaa lättii aina ruoka , saavil korennos aina saavillii ruokaa aina yhtaikaa .
MS: kannettii aina sinner ruokaa .
MS: kylhää niissäkii hommaa on , siossakii .
MS: on , on ennen ne ol kovasti ulkon kun ne tonnel latoen ‿alekkiim mänvätte siel makailvattem pehuis ja , ja ennen ulkon , aina ruokakii tuotii aina ulkon , ne ol , nii hyvät ‿ulkon , ne tuol karsinas tulie vähän , ni jalostaa vähän sellattiiseks kun ne aina makaa .
MS: karsinois em mut , niitten tarttie liikkuaj ja sitte tot nurmikkoa saalaj ja nuorta heinie .
MS: nii niten tarttie saalaj ja .
MS: nin , ne , on , parempia ne siat ne , jotka ulukov vaa kävelie mut ei meiläŋkie oo enie ulukoŋ , kävellyk kun on toi piha tollai nyt , s ‿ei oikeallaisis ailos too pihakaa eikä muuta nii ne mänie vaikka kirkoŋkylie taikka kaupuŋkii nin se on .
MS: jo siel täyty olla aina , yks heŋk paimenen sitte taikka , taikka miteŋkä oŋ ku piha on tollai .
MS: s ‿ool aina kovass ‿ailas tä piha nin n ‿ool aina täs pihas ja pihass ‿ol kaukalotkii , johka kaks kaukaloa johka ruokaa pantii aina .
MS: m .
MS: no ei se oikee kesuks tu , eei se tu .
MS: noi porsaat nyt mitkä sulo nyt toi niin ne on ni hirveän ‿arkoja ku sinnem mänie ailam piellekkii ni silloi ne mänie jo nurkasta nurkkaa .
MS: n ‿oo niin ‿arkoja sitten ‿että n ‿ei on ne on niikun ‿ei ne os ihmiist nähny ensiŋkie .
MS: ne o niin ‿arkoja sitten ‿että ne hyppie pystyy tuonne aitaa , kun sinne ihmii mänie vaav vaikkei määk karsinaakaa vaikka , karsinam pieltä kattelie ne huomaa jo heti että nyt tulie ihmii siihi .
MS: n ‿oo hirveän ‿arkoja em mi on noin ‿arkoja porsait nähnykkie .
MS: kun ne tässäkin synty nim myö kohlastie jo silitellie niit ja , ollaa jo kun ne tissiäki imie niim myö heti puhutaa ja silitellie niit jo , siin niin ‿ei n ‿ook kesyjä ei myö o huomannukkaa että ne noiŋ kesuja oŋ koko porsaat mut nuoi , nuoiha on niin ‿arkoja että .
MS: ne ihmiist suvatte ensiŋkie .
MS: ei , ei meilän ‿ok koskaa saatuk kahta vasikkaa. nuoi ihmiset ‿om puhunu , tuol harmaalassakii muistaaksem puhu kerran ‿että , hänel lehmäsät tek kaks , vasikkaa .
MS: ja mie em muistas sit mikä talo se ol ‿ollu mut kyl mie kuulin ‿että kaks vasikkaa ol tehny .
MS: ei meillä ei ot tehnyk kahta vasikkaa .
MS: valves sano nyt , että , hänen , lehmäsä , poiki nyt ihla hiljottai ja sano että tek niin suurev vasikam mut on toissilmä .
MS: miteŋkähä se nyt sellai tul sitten ‿että että ei os silmie toista silmie. sano että on siin , sellai nikun siin ‿olis sano niku kaih sano mut ‿ei se o oikee kaehkaa sano mut , mikä se on ‿että , ei se nies sil sano .
MS: nii sano ku sano että se ol niin suur vasikka että oikee , sano ja , ja toissilmä tul .
MS: m san , mie sano no pilätteŋks työ sen nyt sittem mie sanon ‿että no paŋkaa kovasime hikeä jos siin ‿oŋ kaihen ‿alkua .
MS: meiläŋ kun ‿ol ‿enneŋ kaihen ‿alkua kum pist ko , kovasime hikeä nii se mäm pois .
MS: ja silmä siihit tul .
MS: ei siin ‿ollum mietie vikaa .
MS: veittel rapsuttaa kovasint ja , siit , panie pillin sisie ja , puhaltaa sinnes silmän sisiä sen nin se syö siŋ kaihem pois .
MS: jos siin ‿ol jokuu kaih taikka mikä siin ‿ol sitten .
MS: kukas sen tietää .
MS: suuren se sano sen ‿olleen sev vasikan .
MS: no maitoa .
MS: nii maitoa sillet täytyy antaav viikom päivät ‿ainakii .
MS: ja sitten , kurria , sittej ja maitova sekasis sittev vähäj ja , jos ‿on sitte kauraryyvelliä taikka muuta vähän siihes sekaa että se saa vähän , suurust .
MS: meillä on nyt kolmev vasikkaa .
MS: no mut ne oŋ , härkiä , yks ‿ov vaa lehmä .
MS: nn kaks härkie nyt , niit ‿ol nyt neljä härkie olt mut nyt ne myy sen ‿iso häräm pois .
MS: se olkii nim paha se , iso härkä mut se tul kesuks , se vähä hä , se iso härkäkii ku sit ‿oikeer raappi ja suki oikee , sit että se , raappi sen selekie nii se tul ni ku kesuks nyt semmo et se ‿o ensin se ol niin , ku sit ruvettii ku se tuolt mettäst , tul niin se ol niin , arka että , ei se ookee , meinannu ihmiist siiltie mut se tul , kesummaks nyt , vanhemmuten sitte .
MS: että sit sillai et , sai tehläv vaikka mitä .
MS: mut ‿ei sillen nyt ‿ihlam mitä , ollut tekemiist se ol iso härkä .
MS: nyt meillä om pien härkä .
MS: mut kasvaahaa se siit .
MS: nii , männä pyhännäkö , männä pyhähää se tais ollak kun ne siel leikkas pyymanni , ol leikkaamas siel , lampaa ja ,.
MS: vai olko sil useamp lammas leikattu em mie mut ton iso pässin se nyt kummiŋki ol leikannuj ja sitte sen , härän .
MS: ne ol , noo se tuonnem mettie sit lehmäŋ ‿k , lehmäŋ kans kun niitten ‿on ‿ikävä , vähä siel lehmien ‿ollat tuol mettäs ni ,.
MS: mut se , ajelis toi härkä ja , kiusais nin siit ‿ei om mettie enie panossee , sellaist härkie .
MS: meilän ‿ol männä kesän , sellai , vähä härkä pantii tonnem mettie ja , ja , myö kun ‿ettittii niin hirveästi ja sit härkie , taikka em minä ollum metti eŋkä mie jaksas siell ‿e , kävelläm mut , mut , noi ol manta ja , sulo nii ne , etti viikkokausi , siel , ja , ton niemeläm mettäj ja täm mettäj ja , kaikki mut mie otin sitte siŋkiŋ kätehen ja , mie aatteli jakkas minäkii mänen tonk kallion tahak kattelemmaa ni härkä tulkii miv vastahan ja , mie näytin siŋkkiä nim miä pistin häräŋ kytkyvie omettaa ja , mie sanom mitäs työ ettitten härkie kum minä tuo häräŋ kotija .
MS: mie , sanon ‿että no kyl työ oletten ‿aika häränettijöit oletteŋ kun , härkä on tos nuoi , nuoi lähel ja , miä toi härän ‿omettaa .
MS: kyl se astuu se astu jo toikii härkä ton yhle lehmäŋ ku se tul , toisem päivän tul , vai ‿k , ei se ol kolmas päivä ku se tul , tota , härillie toi , lehmä ja , myö saottii nyt ‿ol lehmä myö sanottii sulo tulis auttamaa ku sill ‿on sarvet mie saon se satuttaa minuu eihäm manta yksinie sit saa .
MS: nin , sulo tul sittej ja autto siin ja , myö sitten ‿astutettii nin se astu nii hyvin ‿ett ‿oikee , toikii härkä vaikka toi on nyt pien .
MS: m , nin se astu että pölläht sen .
MS: jos nyt sitte tul tiinieks mut ei se ov viel ainakaa , ajollaa ollu .
MS: en tielän nyt sitte .
MS: myö sit niäm pitkie pilettii sit , isowa härkie myö sanottii että jos astutettas kum mansikki on niŋ korkea , myö sanottii ku toi on nyt pien too härkä jos ‿ei se astukkaa mut , sitten sanoat ‿että se liha helpponie ni hirveästi ja nin , myylie pois se ehkä se astuu ja sulo väitti että se astuu se , härkä ei myö os viel ‿annettus sem myyläs sit mut , mut , se väitti niŋ kovastin nim myö sanottii että s ‿on sin syys sitte jos ‿ei se astu .
MS: mut se astukii nii hyvin ‿että , ei , iso härkäkie sem paremmin ‿astu .
MS: ja , sitte vähän nyt , alemmaks se lehmä ja , sitten , vähän , ylem , pänn ‿ol se härkä niin se astu nii hyvin sen .
MS: jos nyt sitte tiinieks tul ei sit nyt viel tieläk kun ‿ei se oo uusinnu viel ainakaa .
MS: jos se enie uusiikaa .
MS: kaks kertaa astutettii sit .
MS: myö sanottii et ei sit enempätäkie astutetat tul taikka tulemata että , mikskäs siit tulie .
MS: no on .
MS: on ollu o , ennen nyt ‿ol , kalle vainaan ‿aikannakij ja , ool niit isäŋkii aikan .
MS: mut ‿ei meilä vanhoja oriit ‿o ollu .
MS: no varsojahaa myö u , tiettivät kovastim miehet niil .
MS: kun tammahevoi ol , nin , joka vuosha se , aina varsam mut ne myy varsa , aina ei myö nim paljo niit hevosia kun siinn ‿ol kolme hevoist ‿ol niin , tamma ja sitten , muut ‿ol sitten , muita hevosia .
MS: myö niit , niim paljova .
MS: joka vuos ne aina ne myi sitten ‿aina syksyl ne varsat ku ne kevääll ‿aina poikivatte .
MS: pahaha se on ‿eehä ,.
MS: nii eehä se töissäkie eeehä siit mihkie töihi oo , joka kahlelle jalalle hyppii eeei siit ‿o .
MS: kun se vihuen , mies tul tänne kerran , olk se nyt tännev vai kaupuŋkillekkos se tul ja , mihkä pihaa se sinne ajo niihä se ol kahlel jalal ja karju ja huus niiŋ kauheastis siel , että oikee että pölkiähä sitä ehän sinne ihmiset tohlim männäk koko pihaa .
MS: nii ku se viel toisia hevosia näkie niihän se villiintyy nin ‿että hirvittiä .
MS: eeihä siit ‿ok koko oriist. mut se , vihuen siel pitie sielhä meiläŋkii aina astuttivatten aina tammoja .
MS: siel ja melkei joka vuos ni ol aina varsa .
MS: ne ol hyvät hevoset ja niil ni lystiksie ajo miekii ajeliŋ kaupuŋkis aina myllys ja , ja , sitten , siel kaupuŋkil aina asioillakii kävelin ‿aina siel , ja hevoseŋ kans .
MS: nii hyvä ajella niin se ol nii rauhallii , ajella , ja lysti .
MS: ja maantielläkii kun ‿autokii tul ku se näk vaa että auto tulie nin se jo män toisellep puolellet tietä ettei sit pal ohjaksistakaa tarvinnu , s , nyt , nykiä eikä , seurata , paljoŋ kun , hölläsestip pitel vaa .
MS: m .
MS: ne ol nii hyvät hevoset m nyt n ‿oo hävinny , kaikki pois .
MS: paljoham miekii , lahlessakii kävelin niitten , miesteŋ kanssakii aina , ennen .
MS: niill ‿ol nin , hyvä , ajella vaikka isoŋki kuorman nim mäkiist mäkeä ku se on toi lahlev ja heinolav välikii ni , kuŋ ku suuria kuormia laitto niŋ kyl ne , mäem piellet toi kuorman .
MS: ja sitte kyntie olvat nii hyvä ja rauhallisia. toi se potkii ni , ja kun , nyt toi vältti on noin ‿iso ja , tuolt , valvielt , ottii hevoseŋ , koitti vältätät tot heinäkarkeat ja , toi , pannas siihir rinnalle , että nyt ‿os kaks hevoist vetänyt tot ‿auraa , nin ‿ei tullum mitie se potki niin niiŋ kauheasti ja se rupes potkimaa nin ‿ett ‿oikee no valveet ni , mitäs , eihää se , käy , ne , ne os tappannut toisesas siin , ku se niim potkimaa äity .
MS: ei tuo valvien hevoi ei se potki .
MS: eikä se taila niin niukkoakkaa ku toi se niukkuu , ja irvistelie niiŋ ku sillej juomaakii viep nin , se irvistie nii että luulie että se purie mut ei os sentä purru .
MS: vaikka miekiiv välistä viej juomaakii sillen niin ‿ei se pure .
MS: mut se irvistie että luulis ‿että nyt se purie .
MS: m ne on nuoi elävätkii nim monen sorttisia .
MS: no niihän ne tekie .
MS: mut ‿ei ne , ei nuoi op purru , puuta eikä tuoikaa ta , puuta tailap purta ei s ‿oo , em mie oh huomannu ‿mutta toi on niŋ kauam meillä viel ‿ollukkaa toi hevoo .
MS: em mie oh huomannu että se os puuta , purru mut se muuten nim , panie nii vihasestij ja , irvistie niim pahasti että se luulie että nyt se purasie .
MS: nii .
MS: niihää ne tekee nii mut em minä ymmärrä ainakaa eŋkä mie ok kattonnukkaa .
MS: koko , koko hevosen , iäst .
MS: hm .
MS: n ‿oon ‿oikee hevosmiehiä sitte .
MS: oikee ponssaria .
MS: mut toi , toinel lehmä nyt sitteŋ kyllä se , koko utaro turpovaa niin silloi , se poikii kovastim mut se laskeaa sitte taas nii , että , sit ‿ei , oikee ymmärräs sittem miteŋkä se on .
MS: semmoi se on .
MS: ja se siin nyt ov vähän ‿että kun ne , lautasel , ne , luut ‿oŋ korkeal ni sen ne sanuo että s ‿oo hyvä , lypsyi .
MS: meilä nyt ton , torstikin nin sen ‿on nii luuta ja myö sanottii että se on nii laiha että se on , se on nii että ja sille annetaa enemmäj jauhoja ja muuta mut , se lypsie nyt , kymmenel litraa mut ‿ei se enempät lypsäk kerrallaa kun sen nyt ,.
MS: se kymmenel litraa , tuo iso ämpär , maitova siit tulie mut ‿ei tut taas mansikist siit ‿ei tulluj jos puol , ämpäriä , tulie taas siit ja se on nuoremp lehmä se mansik , .
MS: ei , vuotta vanhemphaa se on .
MS: torstikkihaan ‿on , kaksvuotias mut , se oŋ kolmevvuotias se mansikki , nin se tota , ni siit ‿ei tuuk kum puol , ämpäriä siit tulie maitoa .
MS: mut kesäl kun se piesie tuonnet tuoriesie heinie männä kesännäkii nii siit tul ‿ämpär ja ja ‿s , männä kesännäki .
MS: oŋko siir ruokkimises noi heinät ‿om meilän nii huonoja nyt ‿ett ‿oikee .
MS: n ‿oon sellasia haaltunneit ja , kastikan sekasia sellasia ne on ni vanhoja heiniä ni , nin , ee , ne ei sil lypsä oikee .
MS: siin taitaa ollas siir ruokinnassakii , ruokkimisessakiiv vikaa , nyt .
MS: mut torstikki lypsie nytkij jo , ja ailikii nin , ne lypsie nyt , ämpärim maitoa kumpaikii .
MS: mut se ov vanha lehmä jo se aili .
MS: se on .
MS: mikä täst mansikist nyt tullee en tielän nyt sittem mut , kyl se männä kesännäkii sitte tuol heinäs nin se ly lypsiä ämpärin sittem mut , tielän nyt näiŋkö nyt tänä kesäl lypsännee .
MS: kyylhä ,.
MS: ja , sitten tulie niin , syömättömäks ‿että sit ‿ei viihtis sitte tukuttaa .
MS: se tulie niin ne hampaat sillen nii huonoks ‿että , se on niikun ‿ihmiikii .
MS: ku ne tulia hampaat pois nii niille tulia se syömii huonoks nim mis , mitäs se ja sitten ‿ei se , huontuu nii että sit ‿ei enie hirveä eikä viihtip pitiekkiä .
MS: hm .
MS: semmoist se on .
MS: kyllähä niiss ‿om monta mutkaa .
MS: no kyl nekii , lypsvättem mut ‿o ,.
MS: kyl ne lypsi sentä mut ‿ei ne ny niim mahlottomia se on huono ruoka tuol mettäs , mettäs pitäs ‿ollak kylvöheinäpelto niin , se , sitten ne lypsäs .
MS: huono ruoka toi mettäruoka nin se ei os sellaist .
MS: siit ‿on se yks ravinto pois .
MS: ennen ‿ol niit ‿ahoja ol kun sit paloa tehtii nin niihit tul , aina sit heinie sellaist ja s ‿ol nuorta , nin ne lyps vähän , paremmim mut nyt ku s ‿oon tommosel koval mettäl , niin ei siell ‿oo , ei sinnep päivä piese oikee juurelle ei se siel kasva .
MS: ja vanhaks tulie toi maakii ja , heinä kovaks ja , .
MS: eehän ne enie mettäs paljom piläkkie lehmiä ihmiset , heinäpelloishaa ne on jo ja , .
MS: eei .
MS: no , alapessalaŋkii ton topin , lehmät nii heinäpelloshaa n ‿oon .
MS: mut mitäs tuol ‿ehä ne näläs lypsä .
MS: ja emäntä viel kun , mie , oliŋ kirkoŋkyläŋ kaupas nin , mie tulij justii siit ‿ovest tulin ‿ulos nin , emäntä tul , käskärryil , tul , lypsämie toŋkat ‿ol siel , käskärryis ja , tul lypsämie sinnep peltuo .
MS: mie sanon ‿että nythää täst männie yhtä matkaa sinnep päi .
MS: nin , sitten , se puhu siin , ja ol ni sill ‿ol jauhojakii jo puol ‿ämpäriä se anto jo lehmällek ku se rupes lypsämie .
MS: nin ne tarttie niim paljon ‿enneŋkö ne lypsiä .
MS: ni ol puol ‿ämpäriä. mie sanon annatteks työ nyk kaikki nuoi jauhot yhlellel lehmällen no kaikki mie ne annan sano .
MS: m .
MS: se ‿on , siel meijerissäkii nin , se om paras maito , siel , meijeris sil , topil .
MS: nyt kiittiävät sit ja yläpessalassa .
MS: siel ‿oj ja hyvä maito .
MS: ne vie sinnem meijerii .
MS: ei myö om maitoa vietyn nyt meijerii. silloi vietii ku se pakkootti ol , ni silloi vietii maitoa meijerii ja , kun toi tie ol niir ropakoista ja sulo ol solas ja s ‿ol lehmät ‿ol , mettäst haettava ja maito jählytettävä ja hevoi ol mettäst haettava ja enneŋkö mie valjasti hevosej ja , ja , sittem mänin sinne nim mie myöhästy siel assistentti ol ottamas , kokeit siit mailost , sitten nin , se , asistentti sano minulle että , mitä vastekka työ näim myöhie tuottem mailon ‿ei se nyt nii myöhäi ollum mut ‿että muut ‿ol jo , vienyn niä mailot ‿että mie sinnej just sinne , kerkisin ‿että asistentti viel ‿ol siel .
MS: nii se sano mitä vast työ tuotten ‿aina niim myöhiä sem mailon teillä os nii hyvä maito sano se mäniä halvast tiäl toi hyvä maito ku työ näim myöhie tuotten sano .
MS: mie sanon no , kun ‿ei ‿m , sit ‿ehli , ennemmin tuolak ku on niir ropakoi tie hevoi täytyy kävelläs sit tietä se ropakkoa täytie , toŋkat mie sanon ‿että , em minä , saas sit nii sieviä ja hevoi om mettäst haettava ja lehmät lypsettävä ja maito jählytettävä ni , eehän sit ‿ehli , tehlä enempät mie sano , siihin .
MS: niin , mie sanon sitte siihi että mut ‿eik se ot tänäi viimei päivä ni s ‿oo viimei toŋka niin , nin , lopetetaa tä mailontuonti .
MS: että , s ‿oon siin , miä sanon ‿että , em mie tuo enie yhtie toŋkaa tänne eniä .
MS: pannaampaha sittej johokkuhus se , maito mie sanom mut ‿en tuot tännekkie enie se miä sanon kun , o huonot tiet ja eik ‿o ihmiistäkiä joka tuopkaa että , em miä vanha ihmii viihti hevoistakaa joka aamu hakeat tuolt mettäst ja , ja , ja maitoja jählytelläj ja lypsiäm meitill ‿ol sillo enemmän , lypsäviä ol , niin sit tul aina iso toŋka sit maitoa .
MS: nim minä sanon ‿että em minä kuletas sit , ja eŋ ,.
MS: ja , männy on eik ‿ot tarvinnuv vieläs sinnej ja , voikii mänie ni hyväst kaupaks ‿että ku sais vaa enemmän nii se mänie nii hyvin .
MS: eikä tartte , päiväkautta , toril seisoas se mänie silloj jo , ihmiset varttuu jo että , koska tulie ja , ne tulie jo vastaa , ihmiset ‿että , eikö tu , jo sielt .
MS: voi mänie nii kaupaks .
MS: se voita mitä nyt kolmest lehmäst tulie .
MS: siit nyt nim mahlottomia tukkaa .
MS: manta oŋ käyny em mie jaksak kävelläk kun ‿on toi verempainekkii niiŋ ku se välil pyöryttie piestä ni , ehä sit tieläv vaikka kaatus sinnen niin ‿em mie uskallal lähteä .
MS: mie jään viel ‿autoen ‿alej ja , mihkä jään sinne .
MS: kun ‿on niiŋ korkeal toi verempainet tukiaisem poika sano että s ‿oon nii hirveäŋ korkeal että syomäm pitäs riskistes sano .
MS: mie sanon no mihkäs sit syö kun ‿ei maita .
MS: mihkäs sit syö nim paljoa ruokaa että , että se nyt sillä olis .
MS: em minä , enempät vois syöläk kum mie syön .
MS: sano on niiŋ korkea toi verempaine .
MS: ja toi piä ja ne silmät viep nim pahaks ‿ett ‿oikee .
MS: silmätkiim mänie niin ‿että niill ‿ei tahlon nählä eniä .
MS: miteä .
MS: s ‿ooh hämärät näi kun , näiŋkii kattelie ja lasill ‿ei niä yhtiä .
MS: ei niän ne on ‿ihlah hämärä että , ei niel lukeaj ja että on ‿oikee ikävä kun ‿ei niäl lukeakkaa .
MS: tää silmähän ‿ov viel hullump tämä , ja ku se poskikii on ‿ollu aina turvoksis toisinaa ja toisinaa sulaa ja toisinaa on turvoksis .
MS: taitaa se nytkii vähän ‿olla .
MS: on niiŋ korkeall ‿että .
MS: ja toi vyöruusu kun ‿on ‿ollun nyt kaks vuotta , tuoi vyöruusu nin se kun ‿oŋ kipeä nyt ku se äityy tost pistämie tost luuŋ kärest nin nin ‿että , se pistiä ni että välil meinaa huuto tulla .
MS: mut kun ‿ei mitie tie eikä ruumistaa liikutan nin sitten ‿on hyvä olla .
MS: ja kälet ‿on sellaseks mennyj ja ,.
MS: ja niil loppu se on .
MS: kylhä mie jo nii mielelläm mänisim poiskii .
MS: kylhä täss ‿oŋ kärsimiistäkii niŋ kauan nyt , tot vyöruusuakii saanuj ja , mie olen niim monel , tohtuoril käynyj ja eikä silt , ei ne tohtuorit tieläs sii eikä ne vois siihim mitiä. kaikem maalimal lääkkiet syö jotta muistiŋkii viep nim pois ‿että , ei muistakkaa enie , paljom mitää .
MS: mihkä miŋkii laskiekaa .
MS: muistikii mänie nii .
MS: mäniekö muilta ihmisilt noi pulverist nin , se muisti kun , minult ‿om männy .
MS: nii työtä olis ni , nii , työtäki viel ‿olis ja , eŋkä mie pysy , paikollan ‿aina mie yhtä toista kohahuttelen ‿aina .
MS: on sit tuol ‿ometassakii nin siel ‿o hirveä työ sentä vaikka siell ‿on nuoin nyt vähän noit eläviä mut ku siell ‿oj joka sorttia niin , sielläkii viipyy ja kun ‿on niiŋ kaukaa , kannettavia noi ruaat , ja velet kannettavia ämpärieŋ kans ni , nin siin ‿on , aika lai kantamii .
MS: kun olis nii ku vinnil nii ku muilla ihmisill ‿ov vinnil noi elävärruvatkii ehän siin ‿os ku pulottas niit , ne ‿oŋ koppieŋ kans kanneltava ja , ja velet kanneltava ämpärieŋ kans ni ,.
MS: m siin ‿on tyotä .
MS: niit ‿ol nyt , kolmen , neljä ‿s , neljä sikaa isoa sikaa i , ja , ja nyt ne ‿n hävis nyt , et ei oon nyt kun ‿yks , nythää ne hävis .
MS: ja härkäkii nyt hävis .
MS: nythää ne hävis ‿oikee nyt se on ometta melkee jott ‿on ‿oikee outo männän nyt ‿omettaa kun ‿ol ‿aina , ovie saakka ol niil , eläviä , jott ‿o ometta täynnä .
MS: siell ‿ol joka sortin ‿elävät ‿ol niin ‿ett ‿oikee mut nyt ‿ei siel ‿o .
MS: ne hävis nii .
MS: no ei täss ‿ok kun ‿yks mieskien nii , nin ‿onhaa siin .
MS: sille os kyllä työtä mutta , sem mänie kaupuŋkis nim paljom päiviä .
MS: m .
MS: mut ‿oha se sittej joutusa tekemie .
MS: kyl se , aukeat tekie sitte .
MS: kyl se kovastit tekie , sitte työtä ja osaa , tot maatyötä tehlä .
MS: ehä sit kaikki osaakkaa tehlä .
MS: osaaha se .
MS: no mantahaan ‿on niŋ kova manta kyntieki manta on ‿ollu , kova tekee ja , ja kova miekii olen ‿ollum mut nyt ku mie noin , vanhaks ja huonoks nyt tulin niin nyt ‿em mie en ‿enie jaksa. kova miekii oli .
MS: miesteŋ kansha miekii aina olin tuol työssä .
MS: aina ja siit läks
MS: mie oli ,.
MS: ja mie oliv vähä heikomp kum manta .
MS: mie oliv vähän noin nyt , laihempi minä , oli huono aina , mie olen ‿ollu ikän nii huono syömie .
MS: se on niin , huonostim mie syön .
MS: mut riski ja voimakas mieki olen ‿ollum miesteŋ kans aina tuoll ‿ollu , aina tekemäs .
MS: kylhää täs työtä o ollu to , nyt sukuraŋkiim maat nuoi hyväks pantii .
MS: no , no , ojathaa ne nyt ajo , nyt laitto ne semmoset ‿ojat nyt , putkiojat rautaojat sinne , toi valve .
MS: sieläkii ol sit ‿ojaŋkaivuakii nii hirveästi ja kylhää sit on saanut tehlä , tuollakii .
MS: ja pellot ‿on , ollu hyväs kunnos jo .
MS: vaikk ‿ehä näit sillep puhua , voi .
MS: m .
MS: no niin ‿on ‿olluk kun ‿äite ol riski tekemie se tek ‿aina ruokaa ja , ol sekii tuol pelloil ja kylhää äitekii sentä , ei se tekemätön ‿ihmi se ol kova tekemiä äitekii .
MS: kova tekee ja iita vainaa ol kova tekee .
MS: ja , kyllä se .
MS: ja aina sit ruokaa laitto , kun , myö oltii äitekii ol aina töissä .
MS: äite ja ,.
MS: ku myö , tuol punanurkassakii , ojaa kaivettii niin , virtai män , sinnep pajupensaasee ja kattel ‿että kuiŋkaha noi nyt ‿oikee tot ‿ojaa kaivaakaa .
MS: manta otti toista puolta laitaa ja mie toista puolta laitaa ja äitevainaa otti pohjaa , nin sano nin sit ‿ojaa tul nii kun siaŋ kirkkotietä sano että sit tul nii , paljon sit ‿ojaa .
MS: no , pitkiä sarkoja nin , siin täyty pistie että siit tul .
MS: m .
MS: ja , ojaŋkaivohan nyt ‿on näissäkii mut nyt ne on nii huonos kunnos ku em mi enie jaksa .
MS: nyt ne on huonos kunnos , ojat ja kaikki .
MS: nii .
MS: eei .
MS: enie .
MS: eei .
MS: ei millie .
MS: nii , salaojia nyt niin se oŋ kaikki yhtä , maata nyt ‿että , ei siel tarttep pientarettakaa puhlistaak ku kylviekie lapiol ‿eikä mitiä .
MS: ei tartte .
MS: em mie on nähnykkien nyt miŋkälai sil ehäm mie en ‿on niim paljoa sukuras käyny että osin nähny , miŋkälaiseks ne pellot tulie .
MS: tottahaa ne sileit nyt ‿on , ku sinnes salaojia niin ‿om pistetty monta kuormaa tuonun niit rautoja sielt olha siel yks kuorma siel tielläkii ol , rattorkuorma .
MS: mie saom mihkähää ne nuoit tollasia pätkiä panievat ‿oikee kun niit noij julumam paljon ‿on .
MS: nii .
MS: nii .
MS: nii se tulie helpommaks , helppoa työtä ei , väsytä ihmiist nim paljoa .
MS: ei suŋkaa se nyt se raptoriv veivaamii nyn nii raskast ‿ok kun toi on tuol , kaivellak savisia ojia raskait märkijä .
MS: vai mitä lienne em mie ok koittannu em mie tielä .
MS: m .
MS: no nii ku se oj jo niir riskiks käynys se poika jo ett ‿oikee .
MS: johaa siit tulie nyt , mieshää siit tulie .
MS: maalimas .
MS: m .
MS: vaikka ehäm mie tielä ehäm mie os siel käynnym mutta , mutta kuuluu olevan toiset tulie semmoseks .
MS: no nii sa ,.
MS: on .
MS: aai no s ‿oon oikee , jo noin , kyl , kyl se noin ‿iso jo on mie , puhukoha seki ,.
MS: oon ‿iso poika se on ja , ja riski .
MS: mie sanon ‿ievalle että mitäs sie sill ‿oikee syötät ku se noir riskim pysyy
MS: niin sano mitäs mie kum maitoa annaj ja leipää sille .
MS: ni riski se on .
MS: no eevaha olkii oikeer riski ihmii tuol .
MS: se on ‿ollul laiha , hilkka mut , se on ‿ollur riski , eeva .