Location: Salla
JK: joo tässä mi ole , tässä .
JK: noo se se täyty mennäs silloo että tuota , minula ‿oli iso pere , ja , tuota tääl ‿ei ollut tienahommia ja , syrjätienoja piti talavella kulukia hakemasa .
JK: ja , minä sielä olin sitte niin , seittemä viikkova sielä , tukiajossa , ja sittä kävi nii onnettomasti että , vo ko voŋŋattihin tiliä sitte niin tuota , viikon toesta ja , sitä ei tiliä saanukka ja meil o pakko lähtiä niiŋ kun ei hevosel ‿ollu mitä antaa pakko lähtiä nii ei olluh heiniä si sielä muuta ku sitä leipää möykkyvä oli kyllä .
JK: sitä sitä , kyllä hevosele annetti , ja se oli pakko lähtiäs sinnes se jäi tilit ja kaikki niii , tuota , passit ja kaikki sielä ne ‿o .
JK: nii .
JK: venäj , venäjä va , se ‿oli semmone urakoetsija siinä raotatiellä , raotatielle raete sitä muurmannir rataa kun tehtihin .
JK: ja , niin sitä piti lähtiä niin tyhjiŋ käsij ja sinnet tili jäij jä , mitä siitä maksoa oli niim minä kyllä tienasi aevaa hyväste niŋ kyllä , siitä , mitä maksuva luwatti .
JK: no , sielä kun oli semmosta kälämeyttä niin ne urakoetsijat ne , semmosta kä ei mikä ra , ei , rahaa saa , ei rahaa saa ei rahaa sa oottaka oottaka ja sitä ootettij ja ootetti ja sit ‿ei tu , meit ‿oli , monta hevosta .
JK: ja sit ‿ei tullus sitä rahaa s ‿oli pakko lähtiäs sitte .
JK: joka päevä kä , olti yhteyvvessä sis , mutta ei , ee muuta ko lähe vae niin tuota , poes ja minä kyllä , mitä itte , laskin nim minä kyllä tienasin siinä , sillä , tukiajolla .
JK: mutta sinnes se jäe , tyhjiŋ käsin tulij ja sitte , sitte tuli tämai , tämä tämä , kun se tuli sieltä , tämä aseje ajo , sieltä , kannallahesta , siinä sitte olir rahiajossa , joeta ajettiin sillon ni oŋ kae teilä , tieto tievossa net tievot olleet siitä
JK: joo ja , se oli se kova rahinajo ku , aseja sie , eklannista tuotiin tuolta kaotta niin , muuvvalta ei saannu ja sittä täältä , hevosilla kannallahesta ajettiin niii , venäjäm puolelta , tänne jä , niii läpis suomen tuonne , venäjälle .
JK: sinne , muur , sinnes sinne , pietariij ja moskovaaj ja sinne ne vietiin ne aseet ja niitä oli sil ‿oli , se oli pakko , y , joka paekasta suomest ‿oli hevosia ajossa täälä , se oli kova liikes silloo .
JK: ja , siinä sitä ajettii sittä jä , ja se loppu sittä kuŋ keli loppu nii se ajo .
JK: poromiessä minä kaaas olen ollu .
JK: min ‿olin , min ‿olim poromiessäki niin tuota , ja minu isä kun oli kans poromies jä , ooliham minä poromiessä niin , kauvvan ‿aikaa ja mulla sittä , silloŋ , kun suomen sisänen sota oli , miel ‿olin talaven tuola , vartioväessä tuola , tuola , entiselä sallaŋ kirkolla , ja , tuliŋ kotii , yöllä tuliŋki vielä suksella sieltä , ylis selekose ja , lähi aamulla heinähä jä , kävin tuolta , jokivarresta heenässä sillä aekana talo palo .
JK: sisustoenee ja päevinee ja märkä joukko jäe taevastantereelle , eikä .
JK: palijol leipää mistä ottaa , semmonee s ‿oli kokemus , jä , kesällä meni hevoner rimpii , aenuva hevone , ja nyt ‿öm mies puhas
JK: ja , ja , niim minä , niim m kovalla yrityksellä ni , ite minä talon tein .
JK: aevan , näellä nyrkiilä ni se , ei ollus sahaa sillom muuta kuŋ kirveelä pälä kkiä ja salavaa ni , hirret .
JK: me mentii evakkoon täältä kaikki korjatti .
JK: ja tä , sitte tultii evakosta ja tehtiiŋ kolomas talo tähä , tälle jalalle .
JK: ja sittä , minulla , minul ‿oli , kaksi poekaa tuolla ri , no kolomekki s ‿oli kolomas s ‿oli pajalla rovaniemel sä , kolomas poeka ja , tuola sovassa se ‿oli seittemäv vuotta , kaksi poekaa sielä sovasa , ku se , väliraohaŋki , sitä oli vähä aikaa .
JK: ja , sitte se se , toenem poeka o , tää toenem poeka jäe , sae sittä semmosen tauvvii sieltä ja se kuoli sittä myöhempähän täälä , kotonaa sill ‿on talo tuola tehtin tuola tie varressa ja , ja sitte , se po , se toenem poeka nii , se , se kaatu sielä jä , ja , minä sittä , hajin , eläkettä , ja s ‿ei ku hylijätti .
JK: ja , sittä muuttu tämä laki niin , viimeksi , nim minä hai uuwestaha , ei ku hylijätti se , taaski ni sitte niin tuota , minulla kävi sillo niiv veriin ‿että tuota , isämmaata puolest ‿oli sillo isämmaa ku minä asek käessä seisom punasia vastaaj ja , ja , m nyt mull ‿e ole isämmaata kuŋ kotimaa .
JK: eikä mull ‿ole n , tuota , tuota isämmaata enää kuŋ kotimaa .
JK: se juuri teki sen ‿että , kun , ei eläkettä poijjale annettu , meile i , mulla emäntä oli vielä saeras , saeraloenen , toestakymmentä vuotta se se oli vielä elossa sillon , ei saanu , eläkettä .
JK: en mitää , sem min ‿olem päättä eŋkä minä äänestä , sit ‿ei olem , sit ‿ei ole isämmaata minula ku kotimaa , tämä maa on tässä ny missä minä asun .
JK: mi , ja min ‿olen tuota lehtiiŋki niin , monta kertaa ni , ku mull ‿olis , mulla kuŋ käet , rupes tärähtelemähä ni ei saatak kirjottaa enä ä , ei tules selevää kun .
JK: jos mull ‿olis käjet terveet niiŋ kyllähäm m ‿oesil lehtihil lykännyt tom mutta eihä ne paena et siitä oes lykätä .
JK: no hy varallisuuvvesta minä m , mikä varakas ‿ole
JK: semmosek ku teäältä kunnammies anto nii , se ‿oli , siinä kaikki .
JK: ja minä valitiŋki eikä se auttanus sekää vaikka minä toistukset otiŋ kaikki niiŋ kylästä , siit oli vaikka miŋkä veikari ettei se olep poeka kotona ollukkaaŋ ku sehän ‿om , muuvvalla asunukki ni eihän se olek kotihommassa ja , ei ikinä muuvvalla ku tienassa kävi ja tuli kotii niiŋ kum minäki , yhessä tiena .
JK: semmoset verukkeet ne ‿oli .
JK: niiŋ kyllä se ‿oli , kyllä se ‿oli nin tuota , kyllä , minulla ov vieläki karvastelee syvänᴅ ‿että voi kurija , kum min ‿oisiv varakas ollu mutta ku , ei mitääv varaa , muuta ku mitä , kovalla kynnellä saat niin tuota , elämise , se ‿oli , kovaa se homma .
JK: nyt minä kyllä niin tuota meinaa elää nii , niiŋ kauwaŋ kuŋ kuolen ette , ei minua kyllä nyt , ole hätää .
JK: ja minä annom poijale nii velattoman tilan , tämmösen tilan tässä nii , mettineem maineem päivinee , joo , ja ja , poeka sitten työ laettaunu , aottohomman tähän niin , sill ‿oŋ kolome aottoa niiŋ kaksi lähtee maetolinjale ja .
JK: no , se ‿on niiv vähä ettei mitä , ei minust ‿ole enää huolehtija , kyllä puhuas saa mutt ‿ei ole , muuta .
JK: joo se oli se , se ‿oli sem , kyllä minu elämä ni sit ‿ei sit ‿ei toesella ole nin , sit ‿ei olet toesella tässä kunnassa niir raskasta elämää ku minä semmone joukko oli , mär , seittemän , lasta oli , alaikästä lasta ja .
JK: ja kum minä miehiksis sae nii si , kyllä ne hyvänä heilu tuola , rintamallaki
JK: kyllä se ‿oli , sit ‿ei , sit ‿ei ihminel lujemmasti elä niin tätä maali kom min ‿olem perheeni elättäny ja itteni .
JK: maata vilijellyk kyllä olem minä maassa jo koska vuosi tulee täösi siit ‿oŋ kyllä saanu ni että tuota vuotuisel leiväŋki v , toesinahan , ettei olet tarvinnu ostaa .
JK: mutta , ja perunoja ja , mutta kun täälä se pakkane om paha vieras .
JK: se se aena tekee tuhoa .
JK: sittä minä , sillo , silloŋ , mull ‿oli poroja sataviiskymmentä lukuporowa sillom , ku mulla se tulipalo kävi , se , sen taloo tu , silloŋ , kapinatalavena ,.
JK: ei kukahaŋ ku aeva vahiŋŋontuli , jo vahiŋŋontuli vaen .
JK: minulla emäntä , pirtissä jä , säŋŋyŋkanneele oli , nukkunu ja , ja , se , stem , aena että , ko hä heräs mikä rätinä se kuulu , räsähtele .
JK: häm mene jä , keittiöŋ k ‿ove här ruopasee ni jo liekki heti niii , tuli , pirtti .
JK: sieltä mistä lienee piipuj juuresta , tu , syttynny .
JK: no s , eihää s ‿olluv vakuvvessa paljom mistää vanha aekaaŋ kaksi ja , kaksituhattakaheksansataa oli vakutus ja semmoner rakennus
JK: ja kuustoesta vuotta asuttii vasta .
JK: ja kesällä sittä tuonne , tuola missä tuola autiossa nii , sii s ‿oli autiona se mökki silloo se ‿oli mökki siinä sillon semmone , pienonem mökki ja se oli aotiona ja ma , minä meni sinne asuma silloŋ kesällä jä lapsi sae , palohaavat ja kuoli sitte , silloŋ kesällä .
JK: semmonen se oli , semmosta se oli tapahuksia .
JK: mutt ‿ei sii aottannu väsymine ee kuŋ kovemmasti yrittämähä m pani .
JK: em min ‿olek ku yheŋ kerran sielä venäjällä tukiajossa ollu .
JK: ja olem minä ruotsisa , kaaas kulukenu joŋku matkaa mutt ‿em min ‿os sielä töessä mutta min ‿oom muuteŋ käöny huvikseni sielä , kerraa .
JK: täälä minä kyll ‿ölee ollu , empä minä ulempana kun tässä , kuusamom puolella ja , olem minä posiollaki ollut tuki , em minä kuusamom puolell ‿ole olluk kum posiolla minä , oli , muuvvanna talvena tukiajossa sittä tuossa kemijärvessä joutjärvessä ja sielä min ‿oleŋ kierrelly ja , ja täälä sotaŋkylässä jä , elikkä savukoskella , ja pelekoenniemen , sielä min ‿olin tukiajossa , sitte tässä kunnassa .
JK: joo em minä se ulempana ole ollut tukiajossakahan .
JK: kyllä minä , kyllä minä olin semmonen tukiajaja että sit ‿ei , toesta löytynyk kovempaa nii .
JK: s se oli kyllä , se kuu , kovalla yritykse joka oli pehmiä yritys ei sieltä saanu ei nim mitä .
JK: semmosta se oli se elämä .
JK: niin täälä
JK: semmosta se ‿oli , semmosta se ‿oli mallia siihen ‿aikaan .
JK: mutta , sitä lihaa sitä kyllä syötii ennem , ennee enempi kun nykysi .
JK: se ‿oli , isävaenajalla ko oli , minä muista min ‿olim poekanen ni sill ‿o iso porokarija .
JK: kaikki etupäät niit ‿ei ollu , ostajia niiŋ kaikki se piti syyvvä itte .
JK: sitä , kuivaa lihaa sit ‿oli ympäriv vuosia , joo .
JK: ja lintuja oli enneŋ kah lintuja pyyvvettiii syksyllä niin tuota sit ‿oli , talvelaki sai niitä , suolattii semmosee astiaha .
JK: ku lintujaki oli .
JK: sitä pyyvvettii lintuja .
JK: no see , sielä oli kyllä niin tuota se oli se , s sielä elämä semmone että se piti ittek kämppä tehä kum meni ruukista ni otit mettä , se piti tehä omiŋ kostiisaŋ kämppä .
JK: se tehtii nii , hoŋŋiista , hoŋki , hoŋŋa , hoŋŋiista kämppä ja piisi loukkohon .
JK: ritsi sitte ja pikku ikkunem pyörykkä oli ni .
JK: ja , tultiij ja laetetti,i , taas liha kiehuma,aa sieltä , joku mies mettästä en ennemmil lähti että toe , liha kiehumaj ja kahviŋ keittää kuu , joka eesimäeseksi meni se keitti jo , kahvit ja , laetto lihak kiehumaan .
JK: ja , kämppä oli kylymä ku sinne meni illala , kun tulit töestä , ei olluk kokkia siihen aekaa .
JK: ja se piti itet tehä ni , kämppä .
JK: omi kostinsa , ruukista velekaa otat ja teek kämpän niii , ja se oli se maksut semmose nehäm maksot miŋkä tykkä ei sillo aottanu lakkoelemine eikä siitä ‿ollup puhettakaan , ne maksot miŋkä tykkäs .
JK: se , paikkoja myötöö silloŋki sai jo , joka huonoom paikkaan ‿ei , ei niistä , ei niistä saanu , perehen tukia ku sattu huonoom paikkaa .
JK: kyllä se , mutta os sattu hyvähäm paekkaa nii , minä kyllä sillon , minä kyllä joŋku kerran tienasiŋ kyllä rouvvistik kuuu satun semmoseem paekkaa niin .
JK: tässäki sii , mikäs siitä on nyt , tässäki olin , tässä oli täl , no märkäjä rven tuossa , tällä välillä savota , ruottalaesee ajoja , ja sillom minä vaiŋ kyllä tienasin , ehäm min ‿oes tässä jos min ‿e oes tienanus sinä kolomena talavena minä , tienasiŋ kuŋ kovasti yritim minä tienasi silloj ja , ja ja tein taloj ja , ja maksov velekani se ‿oli , täyty veleka ottaas silloo .
JK: ku eihän sitä muutem päässy .
JK: silloo espanjaa kun oli täälä nii si , sinä talavena minä , se ‿oli justihi , se hyvä tienä .
JK: minä tienasiŋ kyllä tässä niin tuota , sillo erkauv velekametältä , talol löem pystööj jä .
JK: see , lämmitettii se ja silloo se syöti ja silloo sitä lähetti ja .
JK: ja illalla taas tuolla , meni aena seittemääŋki ja kaheksaaŋki kun tuli , sieltä , kämpälle .
JK: ja s , koko päevän syömättä sielä oli
JK: voij je , se ‿oli , silloŋ kuu , min ‿olim poekanem min ‿o ensi kerran savotassa sillon nii , sillo oli , puupohjareet ja puujantantaarat ei sillo ollu raotoja reessä eikä mitähän ni muuta kuu , loma paŋkoissa oli niin tuota , ja , täysipitkänä puuta ajettiin nii , ei sitä ollu niiŋ ku nykysinki , rauvvat , rauvvotetut reet ei muuta kum , puupohjareet ja , puujantantaarat tapissa ja se , kolome lomaa paŋkkohon ni joh ne , ei tukit pysys siinä , semmosta s ‿oli ennen .
JK: eei , ei se ollu .
JK: se mulla jäi , äsköŋ , keskin se poroasija kum , minull ‿oli sataviiskymmentä poroa ja , ja ja , ne täöty myyvväs sittä kun talo palo , että sai , pysty tekemään talo .
JK: ja sitteki , minulla oli pitki aikaa ko se tämä sota hävitti kaikki sitt ‿eij jääny merkkijäkähä , porom merkki , merkki jäe mutt ‿ei poroja .
JK: eijj ‿ole , min ‿el laettanuk kun tulin tuolta , evakosta nii em minä laetta kum minä tunsiv vanhuuvvenni jo nii , että sielä kum pitää olla myötääm matkasa nin , kum poroja , porot jolla on .
JK: ei ne sill ‿että minä , laeta ja tuola , piä mutta ne pitä olla hoetamassa aena niitä , sielä jä , ja keräämässä kokoho ja merkitä vasat ja , sillä laela , ja rappaat tappoporot ja , sillä laela sielä pitäs olla myötääm matkassa kyllä niin , yksin tuumin , toestem poromiesteŋ kans , ei se muute menestyp poro .
JK: muistaa se , se ‿oli oikia poikki , haŋka alla ja , ei kun tuota oikia poikki haŋka päällä ja pykälä alla ja vasev vitaha ja pykälä pääle .
JK: ja on täälä merkkiä niit ‿oo , usijampiki vielä yksiilä , joo .
JK: joo nehän , ku tulee , lumi niin tuota , nehän , lähetähän sittä , poroja hakema ja kokuamaha siel ‿o , yksi poro otetaa vetoporaksi ja , nii lähetää vetä viijjää aetaan sittä , joukko ja , siitä otetaan teorastusporot ja teurastetaaj ja , mikkä eloho jätetä ni ne , löysätä ulos .
JK: ne ‿oo , ne teorastusporot semmosija kun , esimerkkiis tänä talavena nin tuota , se ‿on toesela vuojella , elikkä se ‿oo , no toesella vuojella jok ‿on , purrahan niin tuota , kuohitaha , poro , se ‿on sitte nii , seoraavana , syyssä jo niin , tuota , lihaporo .
JK: se ‿oo , se lihoo ni ei se lihos se kun se ‿oo , tuota kuohittematta , se joka oo , se ‿o niin , laiha ja kurija syksyllä että , ku se kiimoo syksyllä poro .
JK: mutta ne jokka , jokka kuohitaha nii , ne ol lihavat .
JK: se , sen saa arvata että m , i , vanahak ‿oŋ kun , muistelis että miŋkälaenen nimi on nii .
JK: urakka oli se jok ‿oli , jota niiŋ kuu nyt , nyt , tämäŋkeväinev , vasikka ni , elikkä toesela vuojela urakka oli , joo , se ku toesele vuojele meni se oli urakka se , ja s ‿oli toesela vuojela se , ja , sittä s ‿oli , vuorsa , kolo , taas , seoraavana talavena .
JK: ja niitä jo kuohittiin niitä , kun sanottii urakaks niitä kuohitti jo , ja net ‿ulit teorastusporona jo syksyllä , joo .
JK: se pannaan , pitkäkseem panna ja mies hyppää pääle .
JK: ja se istuu siinä päälä se ‿ottaa nuiŋ kyŋkästä , tuohoo , kyŋkä ja se vetää , tuoho ja istuu päällä , se , piättää siinä jä , toeneŋ kontalleen tuonnet taka ja se , puree , ne munat hienoksi .
JK: joo sillä laela kuohita se ‿oŋ kyŋkkä tuo ‿kuŋ , otetahan se , päälimäeneŋ kynttä ku kyljellääm poro .
JK: ja , se siihev vääntyy sitte ni justiin ni leveemöisilleeŋ ku se oŋ kyŋkkä otetaaŋ ku se mies istuu jo päällä niin tuota , se , otetahan se , taka , toenej ja , ta , takajalaka tuohoo , tuoho ja , se vejetääj ja se , mies panee kontalleen sinnes sinnet taka ja sielä kuohit , puree niin , munat mäsäksi , sillon s ‿oo här , kuohittu .
JK: joo se tulee härijäksi jo sillon .
JK: nii , kuŋ kuohita se ‿o härkä .
JK: no se oo , hirvas .
JK: no niitä , ne kuohittee kaikki niin , tuota , ja se on taas , jääpihän niitä tuonne mettähä niitä polokioja niitä raavahampia , vähä urakat nii , polokee ne nekki , urakat jo , toesela vuojela .
JK: ja , se ,.
JK: niitä jää tuonne mettään niitä , ravahaksikki ne ‿o ne , oekeee , oikee vaŋkkoja hi , hirvahaja .
JK: ja se ov vielä semmonen tuo , ennen , tuota nii , semmonem piettiöksi jäävä , joka purraaj ja eikä tule härjäksi se jäe piettiöksi , se ‿on sillä välillä ettei ole härkä eikä , eikä , eikä , kuohittematon , se se vihanen syksyllä on .
JK: ja , ja , e em minä siitä niin tuota , tohtinu lähtiä mihiŋkä minä huuvvasiŋ koeran sitte ja , ja kuŋ koera tuli sille ni se meinas poe koeram mutta koera oli vikkelä ja s ‿ei kun takajalakoe vaeŋ käsähti ni niim pakohol lähti
JK: ja haukutti
JK: eei ne ‿ole härjät on on niissäki nuiŋ kuu , nuiŋ ku ajok , ajokkahaksi opettaa niim , minä , opetiŋ kerraa oikeev vihase härjä niin tuota , ajokkaaksi ku ne sano että vihasesta tulee hyvä ajokas ja hyvä se tuleeki .
JK: ja , minä ajokkaak se opeti ni se multa repi kyllä nii , tuo minul ‿o uuvve uusi kaŋŋaspuku päällä ja se repi se , sill ‿oli , kilosarvet vielä semmoset , niii , ku , minä sitä opeti nii , ja sittehä minä , opetin sen ‿että , s , sillä pysty ajama ahkiom perähäm pani ja , minä lähin tuolta lampelasta tännek koti oŋkamoŋ kaotta , tuli tie , ja ku se oŋkamojjärvellä tuli s s se tie ja , se sielä säkeö niiŋ ku se , ku se tullas , ku s ‿ei , tahtonu oijjustaa ja minä , pakotii se oijjustama sitä tietä , o , lu , johtanut lumen tielle tuiskus .
JK: ja päällehän se tuli ja sitä ahkion , liekkoa vasteŋ ko se minum puski nin tuota , sarviila , pukkaamalla se pani ja , minä sii siinä olil lujila siinä a , perää vasteŋ ku se , minuva pukkas mutta ku minä pääsii siitä nii , sittä kum minä nii , löen , pitkäks selijäŋ kenttää ja sittä kum minä tavon , turpaan oekee nii .
JK: see , se kuu hihinassa on , por ensinä opetetaaŋ kiini , kulukemaha , se pietää opissa niin tuota , pannaan , aevaŋ kurkku alta kiinip puuhun , se opetetaan siinä pari vuorokautta ja sittä otetaaj ja , to , nöyrempi lähtee niiv vähäläki aekaa , kulukemaan niiŋ ku hihnassa on niiŋ ku se kulukema ja ku se kulukemaal lähtee ni sittä ruvetaan niin tuota , sitä , hihnasta otetaaj ja tällä käellä stä , tuolla opetetaan niin tältä , oekiala puolem , pitä olla , se poro , ja , sitä , käellä hälvitä ja pukkii nin , se siinä se oppii .
JK: tyhjänä enne ei sillä mitääm piä ollas sitte , mutta sittä ku oppii niin , tottelemahan sitä , oijjustusta niin sittä pannaa ahkio niŋ , kaolahaj ja , ja sittä seŋ kaaas opetetahan .
JK: kyllä niijjeŋ kaas , hiki lähte enneŋ ku se oijjustamaa rupiaa .
JK: ihmetteli tuola etelä että , etelässä ni stä mite , mite hullul laella se , osaa mennä niin tuota ku s ‿ei suittia ole .
JK: minä että se opetetaan ni että se menee s ‿e olek kuu , yksi , päässä om paŋka ja , se ‿on , hihinat , sivulla , ajajan , käjesä .
JK: läŋŋet ja , siin ‿on , selekävyö jä , siin on selekä , selässä on semmone vaatteesta tehty , punasesta verasta niin selekä ja sitt ‿oo , läŋŋet oj ja siinä läŋŋessä on semmoset ruomat ja se ‿oo , se on tämmönem puu sielä , vuottaraepassa jok ‿on , ja siihen sittä pannaa ne , rakset nii siihen vuottaraeppaa ja , sillon sitä lähetää ajamaa .
JK: sen näki jo kemijärvellä .
JK: no sillä , h h ha hakua kulijettii mettiä ajetti .
JK: se oli ahkio semmonen , jolla sitä ajettihin , sillä pääsi niiŋ ku suke sa si , niitä menti mistä vaam poroki mahtu .
JK: ja se poro täyty osata niin tuota , ku se vaiŋ käelä näötti niin tuota , minnek käsiŋ kääntyä ni se käänty sinne , ja hihnala jos , noin nykäs niin , se keäänty sinnek käsin .
JK: sillä ajo niin suoraaŋ ku halus ajaa .
JK: se oli hihna ja siinä koukku vielä sinä , selekävyökkeessä niiŋ koukku siinä ja siinä jos ois hihina siinä koukusa .
JK: ja kuu , se lähti nuii , nui että vasempaahaŋ kät .
JK: jo sillä , sillä , sillä , sae kulukia niin tuota , miŋkä päevässä kerkes .
JK: ehä sielä ka , suorija matkoja joka porojoukkooŋki , pääsi , nii seŋ kaaas , päevän sae kierrelläs sem porojoukoŋ kaaas niin , että sem pääsi siihem paekkaa niin , mihin , mihii se oli meno .
JK: jos ‿ei kerinnys se , täyty olla mettässä yötä ni jos ei kerjenny , aitahan niitä poroja saaha .
JK: se häätyy sielä olla yötä ja , joukko oŋ kaas ja se tulee pit päevä rupijaa valakiahan ni sillol lähtiät taas .
JK: jo tuota , se , ennem piti kun , ku s ‿oli paksut lumet nii ni ku , sitä , hakattiil luppova kovasti , kuusta maaha , minäki ole hakannup palijo .
JK: ja kaikki tääl ‿o hakanne joka om poroja pitäny .
JK: tuota , ei sillon tarvinnu lupaa eikä mitää hakias see , ei muuta ku meni mettähä ja löi , semmosel lupposeŋ kuuse ku ei muuta kun , poikki ja , maaha ja siihe ne porok kokousi syömähän sitä se oli kevväilä kum paksu lumi tuli nii si si sillon , täöty , luppoja , hakata .
JK: joo , niii se oli .
JK: ei niitä saa nykysi hakat neet tuola , ne kaevaa niiŋ kauvvaŋ kuŋ , pääsevät lume alle ja sitte ne nousee kul , lumi rupijaa kantama nousevat ne , lähtevät niil luppoelemaa niŋ kiertelevät tuola , maeta myötöj jä .
JK: ja siellä , luppoja , nuolevat mistä saavat .
JK: semmosta se on .
JK: ne kaevaa kyllä niiŋ kauvvoŋ ku ne pääsee lume allek ku se kovaksi mene lumi niii s ‿ei sittä , pääse lume alle ja , se , rupijaa kantamaa ni sillon se lähtee , puista hakemaha nii ruokaa .
JK: nuita se eriomasestiki nuita rämijäl laetoja jäŋŋäl laetoja ko siel ‿oli niitä , pikkukuusta nii , ja lupposia , niitä se enim , enimmä niin tuota , porok kuluki ennen .
JK: ja luppoilivat .
JK: kyllä se ‿om , palijom minäki hakannu olen niiŋ kaa , kyllä se ku nykyä ajattele että kyllä se oli hirvijä hommaa kuu , rahhaa lyötiil laomaa
JK: niim myöhäselläki , vielä hakattiii että sielä , luppokaskiissa nii , vasoki joh , joku vaajin .
JK: joo niin se teki .
JK: eih , ei , ei ‿stä enää anneta lupaakaa hakata , yhen ‿aika oli että anto mettähallitus luvan että , hakatat tuolla , semmosilla , rämemaela , mutta ei enää annas sitäkä .
JK: ei , eikä ne juuri , olep pyytäneekkää niiŋ ku se , tullee käsityksee että miŋkälaene vahiŋko siinä tule että puu lyyvvääl laomaaa , poron tähee , semmonen se ‿uli .
JK: se merkitti , merkitähää silloŋ ku se , niiŋ ku täälä vasotettukki o ennen , ni .
JK: se ku oŋ kiinip poro ku vasotetahan , keväelä ja , se mer , kuu se , vasa tulee , tantereelle ni se merkitä ja sillo se saa läh emäki irti , menemääm mettä , sitä ne teke .
JK: ja sitte syksyllähän ne sittä nii , ku ruvetaa hakema ja vejetään , aetaan nii sittä merkitää vasoja läpit talaven .
JK: ja sittä mitä jää sittä niin tuota , merkittä niin tu , toesena talavena tulee ne om peoroiksi kuttutahan net , ne om palakisen , ommaa ne .
JK: se myyvvää ne aoksuunilla ja sittä , ne jaetaaa sitte , poroluvu jälkee , ne peorarahat .
JK: semmonen se ‿oli .
JK: kyllä niitä toisinaa oli niin silloŋ kun ‿oli palijom poroja , ja on niitä nykysiŋki kuulemma , oon niitä nykysiŋki mutta silloŋ kun ‿oli paljom poroja niit ‿oli , peorojaki niim monta kymmentä .
JK: eei sillä , tehty muuta ku niissä hommissa koska oltii , mutta enne , ennen oli semmone minä o minä ole nim , poroila ajanu heinii heiniäki , härjiilä niiŋ kuu , joita piettii niin , vetoporona , joila ajettiin , minäki ole heiniä ajanus s , se oli , kelekat tehtiij ja ne köytteelä heinäköövvet niit oli , raijjot ‿aena niit oli monta yhellä miehellä kuu , veti heinäp pani kelekale ja m min ‿ole ollus s s , siinäki hommas , sillom poikassa olles , joo .
JK: joo muistan , isäva , isävaenajaki kuluki raijjolla ruijjassa ja , sitt ‿oli tuo kaaperivaenaja tämä , tuo narkireetii isä nii , ne olit , yhessä asut sillon niin nehäŋ kuluki vuorom peäältä raijjoila .
JK: niit ‿oli aena kolomattakymmentä , härkää raijjosa , ja toestakymmentä jä nii .
JK: ja ja ja sittä , ne kulit ruijjaha veit voeta täältä ku ne ostit voeta ne veit , voeta ruijjahan .
JK: sitte .
JK: ja sitte niin , tuolta venäjältä haettiin , näsöstä , ja kannallahesta jauhoja niillä raijjoila , niit ‿oli aeva ammattinaa semmosia että raijjolla ne a , veätit jauhoja sieltä , se meni monta viikkoo aena reisussa .
JK: kuu , jauhoja tännes sallaa ajot tuolta , näsöstä ja kannallahesta .
JK: joo semmosta se oli , se meny .
JK: ei , ei nek kulukenehe muualla .
JK: oli , tuola oŋ kulukeneet torniossa kaaas mutta min ‿e , min ‿e sitä muista , sitä isävaenaja se muisteli torniosa .
JK: ja , isävaenaja kun ‿oli , eli isävaenaja isä , kun ne ‿olit tornijosta tullee , raijjolta ne oli tulleet tuohoo , tervolassa sitte niin niit ‿ol ol , niill ‿oli ollut tavaraa jauhoja ja kaikkia tavaraa niissä , kelekoissa ja , porot ‿oli mettäsä ja sitt ‿oli varastettu mu , isävaenaja .
JK: muisteli nii , varaste , varastettu niin , jauhosäkki niin tuota , kelekalta , siitä poroŋkelekalta , sielä kun ne olit , kelekat sielä , ti , tiensyrijässä , siltä varastettihi ja , se i , isävaenaja isä sitte oli niin tuota , se oli käönyk kirkkomaalla sitte jä .
JK: se oli velehonus sem miehe sitte , jok ‿oli varastannu , mutta , oli se tuonnu ne ni , jauhosäkin niin tuota , y , sitte takasi yöllä mutta se oli koskema tappanus sitte kesälä sem miehe joka , varasti sej jaohosäki .
JK: koskema joka maasta nousee , joo , joo isävaenaja muisteli sen ‿että , niin se , hä häne isällääŋ kävi .
JK: se tuli peleko k niin , tuota , ku se kirkkomaalla oli käöny se tuli peleko sillä varkaalla että se , hätäö viemähä sen ni , s sen sen , jauhosäkim pois sinnek kelekale .
JK: joo , isävaenaja se muisteli sen nii , e minä sitä , muista , muuta , mutta isävaenajaki poekassa viel ‿oli silloŋ ku se isä , häne isä niin tuota raijjola kulit torniossaki ni .
JK: joo , semmosta se oli .
JK: em minä tiijjät tuola etelässä sitä ku , poroŋ kuohittemisesta ni sitä ne , epäilik kovasti että kum minä , toemitim mite se ko sem minä vielä sano ‿että minäki olen , yhet haampaap purru , kuohitessa mennee mullaki ja näelä ei saatap purra näelä toesilla hampaela .
JK: ne epäilit ihaŋ kovasti mutta se minuv vävy ku oli nähny , jos kuiŋka palijon , ku se oli tuola , rajavartiossa tuola , petsamossa ja sielä , se sano että sielä , kyllä hän ‿ön nähny että totta se kyllä on .
JK: kyllä minua tässä , huwitti tässä , toessa talavena minä kävin tuola erotuksessa , tuola naruskalla , siell ‿oli erotus ja , sittä niitä lähti sinnep paljon tämä hammaslääkäriki täält ‿öli , ja niitä opettajia ja , poliisi ja kaikkia siel ‿oli ja , siinä tulella , raatas ‿ttiim minä kysyn , siltä hammaslääkäri , olettako nähne ennem poroŋkuohitusta , sano ‿tta ei , e ei hän ole nähny että miten se kuohitahaa , niin tuota , minä sano ‿tta lähetäämpä aetaa siitä tulelta mentii sinne aetaaj ja , minä yhelle miehelles sanon että , nä ö tetä ä m poron kuohitus tuollem mie , no hetihä ne näppäs niii sieltä , hirvahaj ja , ja niiŋ kuohittee ja , ja ku se vasiten teki vielä ku se puri mäsäksi ne munat sittä ja ku se , minä vielä sanon että tuota , te , puske vail läpi jä suuhum munat , nii , hilijakseen sanon sille niiŋ ku , ja , se , sehän teki se niiŋ ku se mäsäksi se puluki ja ku ne , suuhun tuli ne muna , ytimet sitte ja ne , ne muna ytiset ja ku se , ja ku se ‿oli verissä ja karvossa kaikki ja ku se otti , kouraan sano että syötävät ne oes nuo mutteij jouvvas syömään nii , kyllä se hammaslääkäriki , se naoro .
JK: ja se vei karsinaaa sittä , si erotukse ja vei karsinaaa , ittek kelläki karsina on , ja , sill ‿oli karsinam pielessä , sill ‿oli jaloviinapullo ja se siitä , kallisti ja se oli verissä ja kaikissa ni , kyllä täälä , ei teäälä hukkaam menny hammaslääkärilä tämä käynti
JK: ei niitä t mutta mennee se vahiŋŋossaki rikki , mennee se vahiŋŋo , om mullaki mennym monesti vahiŋŋossa rikki kun e , oikeeŋ kun tekee , varmaan , härijän niin se , tulee se vahiŋŋossa ni .
JK: se , si ‿o , jos se , ne juuret jättää puremata se tulee piettiö , joo pietiöksi se sanotahaj joka jää niiŋ kuu , keskem , eräseksi .
JK: ja ne ne , ne ne oŋki vihasia uli ennee , mettäs .
JK: tässä kuluki sieltä , lempäälästä ne kansa , ne olit tässä , meil ‿om mökki tuossa pellom peäässä ni , ne olis siinä niŋ , kolome vuorokautta siinä mökissä kaksi aotollista .
JK: nee , kaas ei olleep poroa nähneet niii , se lähti yksi mies sitte , sen , rouvvineen tuonnem meni tuosta sillasta yli ja niin tuola , tuol ‿oo , talo tuola jokivarressa kaks kilometriä ni , sinne lähti , oŋŋeles sinnej jokivarteej ja , no , härkähän tuli tiellä vastaha , sinnen näky , joo sano että , ääretön kun oli niir ruma nii , mutta sarvet levijällä oli .
JK: minä sano ‿ttä eikö pölijättäny , se sano ‿tt ‿eei hän tienyp pöljätä kun ne sano ett ‿eei ne tulep peäälle .
JK: kyllä ne ihhaeli täälä kun ne tuola , ajot märkälässäki täältä , käsi jä , e e siellä on , poroja aina tiellet tuli , ihaeli niitä poroja että , täälä näkee poroŋki .
JK: minä ‿että , ruma täm ‿oŋ kesälä mutta talavella ne ‿oŋ komeita .
JK: kyllä minua huwitti kerran tuola rovaness‿ oli nivalasta yksi , isäntä jä , ja se , ei ollup porova ikin nähny , ja , minä kun tiesii että s , missä siel ‿on , myötääm porot , kaksi ajokasta sielä ruokasessa , siel ‿on talavet sielä kartanol laijassa , minä ‿että lähetäämpä kattoma minä näötän nyt ja niim mentiii sinne oli semmoset kilosarvet isot sarvet vielä .
JK: se oli hirvijää ni että ku minä meni ja otiŋ kaolasta sem , poro ja , isosarvinev vielä .
JK: no se ‿oo , se se ‿o se karvammuutto kun ‿o , se kuu , karva lähtee vähitelle ja se , se ‿om musta se , alkukarva sitte , ja laihat ne oŋ kesällä , se , lihoo tässä vasta syksyllä , syksypuolehee .
JK: oon jooo , ai , kurmuiksi jota sanotaha .
JK: ne oo , talavela ne tulee , ke , kevä , keväppuoli kun tulee talavesta niitä helemikuussa jo on , kurmuja ja .
JK: ne on talijoissa kiini , ja , ja talijassa or reikä kun se , n ‿ei tahok kaopaksikkaaŋ käyvvä ne talijat ku , se on siitä kaotta reikä aena miss ‿on , kurmu .
JK: joo , ja se kun kevväelä sittä niin tuota kun , rupijaa niin tuota ilimat lämpiämähän niin tuota , se rykii ja niitä tulee sieramista niitä , kurmuja .
JK: se köhii ja niistä sieramiijesta tulee haŋŋele , kurmuja .
JK: ja ku se niistä kurmuista pääsee sitte nii se rupijaa lihomaan sittä jä , ja se , karvo , karvak , kun , karvat lähtee kaikki se rupiaa sillol lihomaham poro ku se vanaha karva lähtee talavi karva .
JK: se , rupijaa sittä ni uuvveŋ karva , uusi karva tulee se rupijaa lihomahaa sillom poro , joo .
JK: no en ni tiijjä mistä ne , johtunne oikee , sitä , en tiijjä .
JK: ja , sitte oli , eläillääkäriä kaaas kaksi täälä sallassa myötähä , ja minä lähii sitte kyytti niitä tuonek kanna kannalahtehen niin tuota , niijjem piti sielä käyvväk kaas ja , minä lähiŋ kyyttii hevosella niitä tuolta sallaŋ kirkolta ja , ne sanno että , että poroŋkuohitusta ko het ‿eij ‿ole nähnehe .
JK: ja s ‿oli justiin nii , tielte ei olluk kun nuiŋ kilometri siihen , sitä sieltä valtatieltä nii sinne , se oli e erotus justihi sielä , no , minähäv vei sinnen ne elläillääkärit , ja minähän näytin niile ja minä monta hirvasta purin siinä ja näötin niile .
JK: kyyllä ne naoro ni , kyllä niill ‿oli lystiä ku me sittä lähettii ajamahan nii .
JK: hetih , hetihä stä konijakkia niin , kuoharile ja lähettii ajamaha , konjakkia ja pirtua ko se sano ett ‿ei stä pirtuva saata ottaa se ‿oo .
JK: joo min ‿olem metästänyk kyllä , lintuja niitä vesilintuja ja maalintuja , se ‿oli , se ‿oli kevväilä nii se ‿oli , se oli pereher ruokaa kuu , mettot rupesit laolamaha .
JK: joo , minä kun , tuota , tuli kevä rupesit mettot laolamahan niin tuota , se huhtikuussa jo rupes , ja laolaa se jo maaliskuussaki nii , sanovat hakolaolua , maalihkuussa oli se .
JK: ja se , se tuli huhtikuu ja sittä , toukokussaki minä , kum min ‿oli ahnep pyytähäm mettoja tietähä m mulla iso pere ruokaa se on , liha .
JK: ei se sa , osanus saaha mettova se , se on tu vielä se o elossa tuola oŋkamosa .
JK: ja minä tein niiŋ ku se neuvvo , ja minä menin tuonet tästä , pari kilometriä nii , se muisteli että siinä s ‿oli ennen soijjin , tuonne , tuonne menin tuonne järvem päähä jä , minä menen sinnen no , sielä ku , sielä kaputtaa , ja , jo , sihisti niiŋ ku isävaenaja silloo , silloo , liikahtaa aena eteheŋkäsiŋ ku sihistä ä , no minä tehin sittä ja , minä pääsin näköhön tuola on , petäjäm paŋkala kärrää ni , ja , minä pistin , lumeee s ‿oli paksu lumi ja s ‿oli pehmijä lumi vielä ettei tahtonuk kestää hihtaa n ja , minä pistii , sauvvani siihe että sommam päältä minä ammun tuota nii , mettoa tuota ku kärrää , no minä laokasen ni ei ku alas vaee
JK: mutta siin ‿ei kyllä poeka kuunnellut toesta mettoa kun minä meni ja ku minä tuliŋ kotiin sieltä ni , minä pirtti , isävaenaja oli oli pirtisä äitivaenaja , ja se velisimppu ni , minähän tuohol laattijale jymäytim metto ni että nyt se tuli
JK: joo se isävaenaja sanoo sille , minuv velimiehelle simpulle että , katto nyt , miŋkä sinä tuot , tuo poeka , poeka vaem metton toe ensi kerraŋ käö soetimes .
JK: no sittähää se kyllä nii , anto pyssyn aena ei se , kyllä se sittä suwatti .
JK: ja minä lähi sittä nii , jälemin , taas soetimeen niiŋ ku minä pääsi sem päälle jä , menin tästä yli järven tuone , tuola , tuoho oŋkamojoki tuosa jokivarressa soijjin .
JK: minä menee sinne niin täälähän ‿or ryske täälä mettoja o sillon ‿el lähtenykkähäŋ ku ensimäese ammu .
JK: ja , se oli simmone , harjuu selijänne , ja siin oli pälä vi siinä harju , seljännellä jä , siinä ku se kärrää metto niin tuota ja , minä , hyppäsin siihel lähele jo hy , hyppämiseksi sanotti enneŋ kuu , mettova pyy .
JK: ja minä ammun sen nii , siellä kun toenen , tuli siihe ja ku se , s siihen niitä , si , heŋkitoreissan se raato ni siihen iskee sitä , se toene , no minähän ‿ammun seŋki , ja , sieltä tuli kolomes sieltä harijun takaa taas nousi siihe ja ei muuta kun tappelemahan , sen , ja sittä ne loput siitä , minä yhestä istumasijast ‿ammuŋ kolome siihen .
JK: ja sittä minä mene sinnek kattomahan nii että , kolomet täälä ov vae .
JK: no , minä sittä kiertelin siinä ja kum minä , kuus mettova ja koppelo ammuj ja kum minä poekane olin niin sit ‿oli takkaa
JK: min ‿oliv väsyäs sittä isävaenaja ku oli , vielä , että , mikähää sille on tulluk ku sit ‿ei , nävy ja , se oli aaoriŋko minä tulim pälvi oli tuola järven takana ja tulin siihej jä , se aoriŋko paesto siihen niin tuota , minä nukahin siihe , mutta minä heräsin sitte jä , niil lähin , järvelle ja s ‿oli isävaenaja jo tulossa täältä puolee , että , oŋko se , loukannu ittiä vae miten se o nii .
JK: no kum minä sieltä lähin tulema ni se palas takasin tuosta ja , no k minä mettotakaŋ kaas tulen sittä ni jo se isävaenaja sanoo sille , sille velimiehele että , katos sinä saat heitteäp pois koko pyytöhomma ette ole yhtenääŋ kevännä höyhentä tuonu ja katos sinä tuo poeka mitä he tekee
JK: se oli mulla suurii saalii soetimessa että kuus mettova ja koppelo , sitä koppeloa en oes raskinu ampua mutta kun tuli , niil likelle houkka minua nii , justiiŋ kul lähi siitä ni , en malttannu olla , se oli suuriin saaiŋ kerralla ni mutta kyllä minä , joka kevä niiŋ kyllä , kyllä meilä keitettiil linnul liha sekä vesilinnuu että , mettol liha .
JK: no se oli vesilinnum pyytö semmonen , semmonen , tuota ku , tuli , tuonnes sula ja tämäŋki järvi ku sulas niitä tuli isoja joukkoja niitä merilintuja , mustialintuja ja pilikkasiipiä niin , tuota niitä tuli tähäj järvee aena ja silloo sitä , mentiim pyytämä hä .
JK: ja , sieltä aena keitto tuli ja vaŋkkaki keitto , ja , kerraŋki oekeen suuri joukko tuli ja , minä isävaenajan , tahon että lähes sinä uittamaam , minä tuonne johoŋki niemeem meniv vahtihij ja siitä veneestä jä nii se lähti ste joukko oikeen suuri joukko monta kymmentä jossa oli , ja nii se uitti siihe , yletyttähem minun , minä olin siellä maalla vahissa ja , ja , minä haolikolla rasaotin niii seittemäm pyllisty siihen niitä raanaam meni jos kuiŋka mon isävaenaja , siihen tulee kokoeleen nitä raatoja sano ‿tta , no kyllä tämä ruokanel laaiŋki oli
JK: ja raanaav vielä meni siihen jokka , menip pakohon , sukeltelemalla ja .
JK: ja sillom me lähimmä poes .
JK: isävaenaja sano ‿tta kyllä näetä jo oŋ kerraksi .
JK: mitä kuu , nii suuri joukko ja ku minä , ku ne , siihe yletyttäen tuli ni minä näyti ittiä ne oikeel läjäys sitte ni siiheŋ kum minä ravaoti haolikolla ni .
JK: ja ammum minä lennossaki niv vesilintuja , monta minä lennossaki ammun , ha , haolikolla .
JK: kyy vielä niit ‿om mutta kun , niit ‿oo , vähä sen suhteem mitä ennen .
JK: oli niitä pyssyjä joka vaen , sae niij joka sae se oli semmonem pyssy ennev vanhaa niin tuota , semmonej joka , suusta laahattihi , joo , ja nalli oli silenteri joka pantii sitte , ne oli hyvijä pyssyjä mutta , se piti kuivat ei pitäny kastua nii si kostu nalli niii , sittä uusi nalli nii ei si kyllä minä ammun semmosellakim pyssyllä palijom mettoja , aevaj jalakaiv välistä laahattavia , palijom minä ammum mettoja silläki .
JK: semmoset ne ‿oli .
JK: no se pantii niin , ansa semmonen , semmone seleko ja siihel laŋka pantihi , ja , esimerkiksi , tuo nus selekoim pantii eesin , ja sittä , tuommonem pantiii , siihen selekoime ja ansa pantiij ja , ja tuommonem pantiii sittä , siihej johon se , josta se lintu menee , nui , kahta puolta semmoset , puup pistettihi , ja , ku se lintu meni sii , siihen ni se tarttu kaolasta kiini .
JK: no satimiilla .
JK: oletteko sitä kuullu
JK: se ‿oli hyvä pyyvvys ‿ennee .
JK: ja sittä , vit , vittasta , korvakko pantiin , pöŋkäp pantii siiheŋ korvakkoon niii , semmoset joss ‿on , oksat semmoset , ja nii , vittasta väännettiin se , vitta siihen selekoimee sihee , satimen selekoimee ja , sittä kirppa siihev vittaaj ja , sittä kun siin ‿on nii , sittä pistettiin nui , se , kirppa siihen , ottapuuhuu , ja sitt ‿om polin oli , sielä alla , polij ja , siihen sitte nii , siin ‿oli pykälä sinä , polokimessa ja se pantiii siihen se kirpam päähä .
JK: ja siel ‿oli polokimet ‿alla niiŋ ku se lintu meni sittä pistettiiŋ kahta puolta että se meni siitä nii ja sinnep perähäŋkip pistettiin nuita , hakoja ni , ha , lehviä , se , käveli siihej jä , sillon se sake , sa , ku se , astu siihem polokimem päälle ni sillon se , tuli niskahaa , sain .
JK: joo semmonen se oli kyl se oli hyväp pyyvykset ‿enne , kyllä niillä sae .
JK: kyllä sitä syksyllä , lintuja kannettii semmosela , ku se , saijjuonnot jokk ‿oli oikeen tuonnek kauvvas , selekosia myötö .
JK: saijjuonnot
JK: se pilkotettihin tie ja satimia pantii se oli semmonej juonto nyj johon se laetto maeta myötö , ja sinnes satimia laetto , niitä kun satimet laetto niillä sae kymmeniä vuosia pyytää yksilä satimiilla , ei kun , joka syksy meni ja viritti vaen .
JK: semmosta se oli se pyytö , satimiilla se kyllä s ‿oli hyvä pyytö se satime , siihem me , siin oli hyvä lintu menemä .
JK: se ‿oo , kun olis tuota , kun olis tuota tuota , kyllä niitä , puita tuol ‿olis kun näöttäs niin tuota mite se , se on se saii .
JK: s ‿ei kuŋ , korvaakop pistetä ja se se , selkomem pää sinne , pää sinne , sinne maaha .
JK: ja korvaakot oon siinä , joho se pannaan siihen , se , selekoim , siiheŋ korvakko ja vitta siinä selekoimess ‿on se , ku sain siihe alle , laetetaha , nii , se kirppasimeen , siihe vitta ja nui siihen , välihi sitä pölökkyiv välii siihe ottapuuhu , ja se sitte nii sinnep polokimeen se toenem pää , viritetähä , ja ku se menee ja lintu astuu sem polokimem päälle nii sillo se om menny .
JK: joo semmosta se oli .
JK: voijjee niitä oli monta kymmentä , semmo .