Location: Palkane
JS: kylä niitä tehtiin .
JS: kyllä minä nähin tuahisia köysiä , ja kylä se , sillä laila tehtiin ‿että tannoo otettiin semmosta rihmaa , koivuŋkyljestä ja siitä se , köysi tehtiin .
JS: kylä minä nähin , tuahisia köysiä paljoki mutta olkik , olkiköysiä minä en nähnym muuta ku hattulaih laurilassa tossa mälä kilässä , oli se vanha nuatta ja , ja sen , repaleita minä vähä nähin , että siinä oli olluk , olokiköytisep paulat .
JS: mutta kyllähän tuahi kyllähän se käy miksikä vaa .
JS: se on semmonen , nyskyri vaaŋ katajan , oksasta tehrään semmone , katajainen nyskyli ja , ja että ja sillä sitä kiärretääv vaan ei sitä veittellä piirustetav vaikka minäkil luulin ‿ensiks kum ma pikkupoika olin , että se , kiärretään , koivun ympäris veittellä .
JS: mutta isävainaa mullen näytti kuiŋka tua , tanoo otetaa .
JS: nii se otti semmottella katajaisella nyskylillä vaaj ja se otti sitä niin , joutusasti että nim paljo kum minä kerin nin , nin se otti sitä siitä koivusta irki .
JS: tehtiin semmottista tanosta ne , kivekset ‿aina ,.
JS: ja sitte noin , sillä laila se otti sitä , ei se kiärtänyp puuta muuta kun , noiŋ kälellääv vaan aina sillä , sillä lykkäs sillä katajaisella, , ja toisilla , sitte sano että niillä oli joillakuilla , semmottet , oikeer raurasta te , teräksestä tehty semmone , tota levvee , semmonen nyskyriks sanottiin sitä jolla sitä , tannoo otettii .
JS: mutta meirän ‿isä otti katajasta vaan sen , nyskylij jolla se otti tannoo .
JS: ja se olikin se , ensluakkanen , tanonottaja oikeen se , isävainaani .
JS: niin , se otetaaj josta tuakkosia tehrääj ja semmottia ,.
JS: sitte kun se , ottaa sillaiŋ kun tuahi lähteer ruppee .
JS: mutta tannoo saa aina .
JS: se lähtee , tano , jol kun sitä ottaa sitä nä se lähtee suvella ja talavella .
JS: muta , suvellakin , talavellakin ‿o , kovalla pakkasella nin , om paras että tua sem , puum mistä sitä tah , meinaa ottaan nin tarttee tualav vähäks ‿aikaa huaneeseen ‿että se pikkusen ,.
JS: suajan , ilmaj jälä keen sitä kyllä , saa puustaki , mettässä .
JS: juu .
JS: tulleekin , toi , mäkisen , aarne sitte ja se , partanen se myttäälän ‿yks pehtoori , juuri sinnek kanssa kum me tiihamäki oli koivussa ja minä olin ‿alahaalla katteliŋ kun se , kun se tiihamäki piti ruvetas sitä koivua kuarii .
JS: ei siitä auttanum mikkääm muuta sannoov vaan ‿että perkelek ku , kunn ‿ei saa ees marjatuakkosta sano , ja purotti ittensä alas siältä ku , kun ne talom miähet tuli siähej ja , sem piti varraastaan niitä niitä tuakkostuahia .
JS: eikä sen ‿enempi sitte otettu sentän sillä kertaa tuahta .
JS: kyllä minä , monta kertaa ittekkiv varraastin tuahia kum ma , tervaa polti ,.
JS: jaa .
JS: niŋ kulmak käännetään sev verran sitte että saaraan siihen semmonen tikku , säyläk sanotaa , että saaraan se säylä sitte , veittellä pistetääm piäni läpi siihen tua , tuakkoseŋ kulmaaj ja , pannaan se säylä sitte ,.
JS: olis tuahta vähä ni mä näyttäsin tossa minä tekisin ‿äkkiä kyllä tuakkose .
JS: kyyllä .
JS: minä niŋ kauvan ‿ossaaŋ ku ma eläŋki .
JS: kylähäm minä niitä vein suuria takkoja aina kum ma paimenena oli , painossa ni , vein taloli , talolissii , siihen talloon ‿aina missä mä paimenessa oli .
JS: mutta , se tuli semmoneŋ kialto ettei nyt saa ennäät tuahta ottaa olleŋkaa .
JS: eŋkä minäkän sitte o ennäät tervaakam polttanuk kun se tuahenotto loppu ,.
JS: mutta kyllä minä niitä varraastiŋkim monta , monta kertaa .
JS: kyllä .
JS: tossa se oli semmonem pirtti jossa oli tuahikatto tossa meirän , airan takana juuri tossa kulumassa noi .
JS: ja siinä minä viimeseks nähin tuahikaton ,.
JS: se oli siihen saakka kun se , pirtti oli , heŋkissä niŋ kauwan siinn ‿oli se tuahineŋ katto .
JS: eei siihem pantiin ‿airaksep päälles semmottet , mallaak sanottiim malakoja pantiim päälle , airaksista et että ne pysy suarana siällä .
JS: se oli ni hiano katto että , että ne pysy ihan suarana , niŋ kun ne , teh tehtäissä pantii .
JS: kyllähän niitä kattoja tehtiin ‿oljista ja , tuahista ja ,.
JS: se liukas puali .
JS: se va kuarem puali mikä on , ennen ulkona niin se pantiin sinne ale .
JS: ei tippaakan tulluv vettä vaikk ‿olis , kuiŋka satanu .
JS: vaikka kymmenem päivää satanun niŋ kyl ei ei tuahikatto vuatanu .
JS: pantiiŋ kiviä sitte niittem malakaim pääle .
JS: nihän tualaki hastim pirtissä oli ja sitte ne oli .
JS: semmottella virvellä , ne oli ristikollep pantu siälä katolla ja , semmonen , virpi lykätty sitten sii , kairalla väännettiil lävet siihen , airakseej ja , sinnep pistettiin se virpi sitte että , siin ‿oli mallaat sitte , ne oli mallaakkiŋ kiinnis siinä ettei ne ollu irrallaa .
JS: ne oli siinä virvessä kiinnij joka oli harjalla niŋ kun tavallisesti , kato harjalla , täytyy ollakki .
JS: että ne pysy siällä , paikollaa .
JS: sama se oŋ kun toi pa , huapakattokim meill ‿om pahvikatto ja , samalla lailla se tehtiin , se tuahikattokim mutta , muta vaan semmottista kappaleista nää on , pitkiä nää , mistä meiräŋ katto nyt ‿on tehty .
JS: mutta ne tehtiin semmottista vaan , kuiŋka vahva koivu oli nin , sej jälä kee ,.
JS: ja samalla lailla ne tervakuappaam pantiiŋ kuŋ kattooŋkin että , että se terva juaksi sitte siitä tu ,.
JS: jaa .
JS: kanto , kanto kelepaa .
JS: talom mettistä , kiskoŋ kantoja ja , ja vähä sitte sain , jostain tervasmäntyä nin , minä paniv vähä niitä tallelle että tuli vähä niitä sekkaa .
JS: ja sitte kytemällä poltettiin ‿ettei siinä ilmivalakeeta laskettu paljo olleŋkaa .
JS: se oli semmonem pitkä pitkänomaneŋ kuappa tualla se on tossa pe , vähäm matkaa tualla , kyllä se nähtävänäkin siällä om mutta , se on nyj jo tukossa vähä kun , siin ‿on eläviä käynyj ja ,.
JS: että se , hulikka saatiin sinne , sittej josta se , että se tuli siihen tassaan sitte se hulikan , missä , mistä ne tuahet ‿aljettiil latoo .
JS: nin se pantiin , että ne tuli niitä tuahia myären siihe hulikkaan se oli täm mittanem puumpölö kky ja , siinnä oli läpi sitte ja , ja siällä montussa oli sitte se tappi jos , johoŋka terva laskettii .
JS: tämmönen ‿ympyriäinen , pölö kky ja , siihen ‿oli , laitettu semmone häntä sittej joka pistettiin sinnem mistä , se terva ensik sissääm meni , siihel läppee .
JS: siältä hännästä sitte , mistä se aljetaan tehräkki .
JS: sittem miŋkä , kun siältä rinnasta aljetaan , kun se on semmonen , että sinnep pannaav vähä vahvempaan niitä tervaksiaki .
JS: ja aina ylöspäiŋ kuljetaan sitte sitä , kun se ov vähä semmonen , noin , joustava , se kuappa että se terva mennee aina sinneh , hulikasta kohren sitte mikä , missä se , hulikas ‿oj ja se tappi mistä terva maallet tullee .
JS: juu .
JS: ja siältä hännästä se sytytettää .
JS: si , sinnes saa ajjaas sitte si , ensiks kun sen sytyttää sinne , sinnes saa niitä lastuja ajjaak kun siitä jää semmottia kun niitä tervaksia piänennettään ,.
JS: juu .
JS: kyllä siällä , hännässä vähä se saa valkeekil leimuta ei se mittääm meinaa .
JS: ei sitä autas sitte kuaria enempää muuta sej jälä keeŋ kun se pallaa ni , täytyy se tuhka aina ottaap pois ettei se met tervaksieŋ kans ,.
JS: se mennee tervaŋ kanssa sekasij jos ,.
JS: siihem pannaan , olokia päälles sitte semmottiks paipainoks niitten tervaksiem päälle ettei se pääses se multa , kun sitä mukkaaŋ kun se pallaa nin , täytyy aina , sitte , vettääs sitä multaa sinne alaspäin , erellä .
JS: että sej jäläkeeŋ kun se pallaa , kun se hiljaa pallaa ,.
JS: tommonen , josta nyt tullee , noiŋ kymmeŋkuntakin nelikoo tervaa ja , ja , vähemmäŋki .
JS: ehäm minä saanuk kuŋ kolmen neljä , nelikoo ja sillä laila .
JS: nin ,.
JS: ja pari kolmen nelikoo ja , mitä kustakiŋ kuapasta tuli , miŋkä verran sai tervaksiaki .
JS: mutta yhrem minä nähin sitte semmotteŋ kokkosen , tualla kum minä olim paimmenena painossa ja siällä oli terva , toi , eino mikko sitte ja se leppä , mikä se oli se , se toinem miäs kun , kuŋ kakstoista tynnyriä saivat tervaa veivät valkeekoskim puulaaki myivät sen tervan sitte mutta se oli semmonen , maam päället tehty , läjä vaa .
JS: se poltettii , ja ja , ja siitä tuli monelta haaralta sitä tervaa ,.
JS: mutta kaikki se juaksi sitte siihen sammaam monttuun ‿eikä ne , eikä siin ‿ollu astiaakan se , kaivettiin se monttu vaan semmotteeŋ kovvaam patosavveen , että se , piti , tervaa ,.
JS: siäl ‿oli syksyyn saakka tervaa ku ne jättivät sinnev vähä , että paimmenet saa jalakojaan tervatas sillä ,.
JS: ja kakstoista tynnyriä ne sai tervaa ku ne vei sitte valakeekoskiin sen , myiväp puulaakiin , roomintervaks .
JS: viikom päivät .
JS: täyty yät ja päivät valavoos sitte se aika kun se ,.
JS: pari kolmev vuarokautta ja neljä ja sillä lailla se kesti , pallaa .
JS: ei ihan oitistaa .
JS: kylä se , kylä se vähä , pari tuntia pallaas saa enneŋkö siältä yhtääm mittään tullee ensiks tullee vähä vettä ja , ja sitte ruppee tervaa perässä tullee .
JS: tullee semmosta , tervaŋkusta semmosta hikivettä .
JS: niistä , se vesi tullee elellä mikä niissä tervaksissa mennee , kostewutta nin , se tullee elellä pois siältä ja , sitte vasta tullee terva perässä .
JS: ja kylä se on sitte puhrasta tervaa kun siältä tullee , ruppee tervaa tulleen niin se on ,.
JS: muta aina pikkusen tullee sitä , liäntäkin siältä sitte joukkooŋ ku , sitä hikilöylyä ov vähä enempikin , siällä ,.
JS: että se tullee sitte vetenä mutta kylä se eriää tervasta ei se tarttet tervaa ,.
JS: kyllä jokuset sekottaa tervaam mutt ‿ei siitä mittää hyätyä ok kylä se , kylä se terva pohjaal laskee ja vesi on ‿aina sitte päällä , kylä sev veten saa sitte , se o sitä sanottiin tervaŋkusek sitte sitä , vettä joka siältä tullee .
JS: oli .
JS: niiŋ kyllä se , tervaŋku , kyllä , kullä toi ruunokin sen tiätää että sil , sitä sanottiin tervaŋkuseks .
JS: sitä se , terva , hyvi , ussein , kun ostivat tervaa nin saivak kusta pualet ja , kun , lyätiin se , terva sekasik kuseŋ kanssa ni , pikkusen ‿aikaa seiso nin sillain ‿oli , pualek kusta joukossa .
JS: monet jokka tervaa myykin nin , ne ne kylä ne sitä vuskua tekivät semmosta .
JS: ku ne oikeen tynnyrikaupalla ajovat sitä tänne , tualtakiŋ kalvoilasta ja pitkim mailmaa tänne , pälkäneellekkin nin , kylä niillä oli melekeen sentä hyvvää tervaa ei ne ,.
JS: jota myytii .
JS: olem minäkij jo ostanukkin tervaa vaikka minä ittet tervam mestari olem mutta , kun terva loppuu nin täytyy ostaak kum paattiakin täytyy tervata aina joskus sillon tällö .
JS: meitillä om paattia nyk kaksikim poika osti taas tyrväällä toisem paati , ja meitill ‿on tualla , människörrannassa , melekeen uusi paatti kanssa ja , ja hyvässä tervassa ja tallaassa ettei se op päin taivasta .
JS: se kestää ihmisen ‿iäŋ kun sem pittää tallaassa .
JS: tääkin ‿oj jo , toistakymmentä vuatta ollus siällä tallaassa eikä se o uutta pahempi yhtää .
JS: ton toivohjussivainaaŋ kanssa me tehimme raattikallekkim , paatin , joka myttäälässä on ,.
JS: se toivosej jalamarikiv viälä ellää mutta se isä jussi oŋ kualluj joka niitä paattia jalamari tekkee kyllä paattia .
JS: se tekkee moottoripaattiaki .
JS: se poika .
JS: nys sillä on , moottori ittelläkin sitte täällä , maar rannassa .
JS: oma tekemä , mutt ‿em minä ok koskaan , yrittänykkän ‿yksistäni ,.
JS: em minä on niitä niŋ kerriinnyt tekkeem mulla on ‿ollus sitä muuta hommaa nim paljo .
JS: kyllä minä joka laija muuta tyätä tehny olem mutta e , en ‿op paattia tehny .
JS: kylä em minä oo ollul luhattomassa riihessä , koskaar riihellä .
JS: joo kylä siihen ‿aikaan ‿oli luhat jo kum minä , rupesin , muistaa .
JS: kylä ne vanhaan ‿aikaan sanovat ‿että pirettiin semmottiakin ‿ettei ollul luhhaa että riihessä tehtiiŋ kaikki .
JS: mutta em minä o ollu , mutta kylä näissä missä minä olen ‿ollun nin , joka paikassa nin luha on ‿ollu , välissä .
JS: kaks ,.
JS: joo .
JS: ni .
JS: rukkiit , leikattiin sirpillä ja ne a , ahrettiin sitte sinner riihem parsille .
JS: siällä oli parsia , kolmel loittoo ja viis partta joka loittooŋ kuulu .
JS: ja sitte ne pantiim pystyyn sinner riihem parsillen ne , rukkiin ‿o , sitomet .
JS: ja ne , sitte pantiij ja , siinä pystyssä kun ne oikeem pystyssä oli nin ne kuivattiin , niŋ kavvan ‿että ne , että ne oli sitte läpittek kuivia .
JS: ja sitte ne hakattiin seinääŋ kun niitä puristettiiŋ kun ne oli kuivia , ja riihellem mentiin ni , hakattiin seinään niŋ kauvan ‿että niistä lähti ne juväp pois , ja sitte , oli , siinä väliovi , luha luhaj ja riihev välissä oli ovi josta heiteltiin sitte siihen to , siihel luhhaaj ja siälä tapettiin sitte semmottilla kepakoilla , semmottem portim päällä .
JS: painoj jarmusella tapettiim portim päällä luvulla .
JS: kylä minä puristamassa olim monta kertaa m , se oli kaikki kuumempi tyä mitä riihellä oli .
JS: se puristamine .
JS: kun täyty kuumassa riihessä puristaa hakatas seinää .
JS: juu , ja sitten ‿oli kaks miästä , runtoossa siällä oli portti sitte pantu , semmottien , tota korkeittej jalakaim päällä semmonen , taajassa varpoja .
JS: ja kaks , semmosta sivupuuta sitte ja ne varvat ‿oli siinnä välissä ja , ja siinä niitä sitte , motkittii , kepakoilla ja , ja sillä luvulla .
JS: ja sitte kun ne oli oikeem pehmeeks motkittu nin sitte ne pantiiŋ kynnykselle ja sie , siällä oli olokien sitoja sitte joka otti vastaaj ja , pani ne lyhteilles sitte ne , rukkiin ‿oljet .
JS: ja , juu ja sii , ja siihen ne sitte , ja sitte sitä , loppupäätä sitte kun , rukkii oljet ‿oli varsioljet , pantu pois , riihestä niin sitte ruvettiil luulalla ja haravilla ruakkoomaan sitä , mitä niistä sitte rapisi sitä , tähkää ja , ruista ja , ja niitä jyviä nin ne oli laattiaal levitettynä sitte ja , siinnä viälä hakattiin sitte vähä niitä , semmottilla luvulla taas sitte ja ok , kuka hakkas oksilla kuka luvulla ja ,.
JS: ja ajettiin sinnel luhhaan sitte kasmasiinattavak sialä luhassa oli kasmasiini ja , sinnen ne ajettiin sitte ne jyvät mitä riihessäkin tuli .
JS: muutamissa pnikossa kun ‿oli huano pulistaja ni , jäi pualet melkeen sinne , tappajien , kiskottavaks .
JS: mutta kun ‿oli hyvä puristaja ninn ‿ei sinnep paljo tappajillej jääny , jyviä .
JS: että hakkas niiŋ kauwan seinääŋ kuv viimmeneŋkij jyvä lähti .
JS: ei ihav viimmestä saak koskaam mutta aina ,.
JS: ei vaan se olluk kuŋ kohlimassa se oli niij ja , herra meni sitte riihem portaalles seisoon se kalleherravainaa ja , ja sano että tännet tullee , jyviä , nyp , portaalle nim mattilam mattivainaa sano että kyllä niistä vähä ravahtaa vaikka koittas kuiŋka hilijaa pirelläs sano , vanha äijä .
JS: eihän niitä , hiljaa tarvinnu ha auttanup pilelläk kuŋ kohliat täyty ne ja , mutta se ,.
JS: ei myttäälässä piretty sillä väliä että , niistä jyväp poih rapisi muuta , pitelivät hilijaa vaaj ja , ja veiväp portaallep pualet jyviä .
JS: mattilam matti vaan sitte sano että , vaikka ko , koittas kuiŋka hiljaa pirellän nin ‿aina sitä vähä ravahtaa sano , portaalle .
JS: eei ne viskattiin taah vanhempaan ‿aikaa , semottella viskaimmella , kylä minä viskannukkin ‿ole .
JS: oli , riihel laattia pantu puhtaaks laastu ja ne oli oven suussa sitten ne roskaset , jyvät ja , sitte ruvettii , siitä , jyväläjäm päässä alkaa ja , järjestään sitten seŋ koko , riihel levyn nin , laskeltelteltiin sinnes seinään niitä to , sinne , tonnep puhtaaseem ,.
JS: ja siältä sitte otettiin niitä hiljakseen ‿aina , niitä puhtaampia pois ja ,.
JS: taas tuatiin ne likasemmat sitte uurestaav viskattavaks ja niŋ , kauwav viskattiin sitte ku ne tuli iham puhtaana siältä , pois sitte siältä perältä .
JS: perältä sai sitte siältä riihem perältä sitte iham puhtaita ne , jyvät .
JS: niistä lähti se kaikki tomu että kylä se oli melekeen , yhtä puhrasta kun tällä kasmasiinillaki .
JS: taaikka melekeetäkkin niin ‿ei niissä roskaa ollu .
JS: mullakin ‿oli halu mennäk koittan ‿että ossaaŋko minä viskatak kun noin ,.
JS: jaa peluriihi .
JS: täälä sanottiim peluriihiä .
JS: kylä täälä nitä t , niitä ,.
JS: minä olin ‿yhren ‿yhtenäkin syksynä kahreksalla , peluriihellä .
JS: hakattiin , miähek kävi talosta talloon , vuaroo , toinen , toisen talov väki oli toisessa talossa aina , vastavuaroo , ja sillä kuriŋ kiärrettiiŋ koko kylä ,.
JS: oli se sakki aina koossa ,.
JS: siihen ‿aikaan sanottiiv varstoja mutta sitte , sittej jälkeem päin niitä kuttuttiim petkeleikskij jo .
JS: kyllä minä olen sitäkin tyätä tehny .
JS: se oli kakshaaranem puu ja , siinä oli terä sitte ja siinä terässä oli kaks putkee .
JS: ja se pantiin sitte , niistä , putkista siihin , niihi haaroi , semmoneŋ koivumpölö kky .
JS: ja kärensia oli sitte vä , tän , täŋ korkuurella oli se kärensia sitte , että kum miäs suarana seiso nin , sai pittääs siitä , kärensiasta kiinni , ja sitte kun sillä hakattiin nin , sittem pantiil lyhteenä , kun niitä peluriihiä hakattiin nim pantiil luhteenä , ne , siihen , luhal laattiallel levitettiin ne , oljet .
JS: että kakskymmentäneljä ja viis lyhrettä meni aina , sitte semmosta oikeen ‿aika vahvaa luhrettä meni aina yhteen , laattiaa .
JS: ja niitä tuli sitte siinä parikymmentä pelukopallista , noin , silppua sitä , pelua sitte jota eläviä talavella syätettii .
JS: juu .
JS: oli , kälet rakossa minuŋkin ‿oli sinä vu , vuanna kum minä , kolomettoista riihtä yhtä mittaa hakkasin niitä peluja , nin ‿oli käteni ihan nim pehmosena että , ra rakkoo täytee .
JS: sitä täyty oikeeŋ korkeelta lyäläk kun sitä ensimmäistä kertaa lyätiin sitä ,.
JS: kul lyhteet melekeeŋ kokonaisena oli ja , ja kun nil lujjaa löi että meni ma , sen yhlen , lyhteev vahvuus , että permantoov varsta kiinnik kävi ni ,.
JS: siinä sai temmatak koko lujjaa jo .
JS: siinä tuli vahvoja , kun siiheŋ kymmeneŋkil , luhrettä pantiin ,.
JS: aa , noin neliseŋkymmentä lyhrettä meni aina laattiaan sitte ja sillä laila .
JS: kun niitä , tällättiin semmotteen suamukseen sitte ja ,.
JS: ee .
JS: em minä on nähnyt tonttua viälä .
JS: minä oliŋ kerraŋ kokkeilemassa uhressä riihessä , tuala myttäälä ,.
JS: minä saiŋ kakskymentäviis penniä , myttääläm poijiilta kun , ku minä menin sinnem malakialaiser riiheen ‿yäks kun ne sanovat ettei siäl ‿ok kukkaan ‿yätä ollu , että siälä kuuluu semmottia rapinoita .
JS: ja minä sanon sitt ‿että annatteko kakskymentäviis penniä nummiskalle ja helmisej juhovainaa ne om molemmat jo kuallu .
JS: ne antovat sitte kakskymentäviis penniä ja minä menij ja olin siälä aamuun saakka sitte kur riihellet tulivat , väki ni herättelivät mun ‿ylös siältä .
JS: ja minä , ehtoolla valavov vähä ja varttosin sitä tonttua siälä mutta ei sinnem mittääŋ kuulunu .
JS: minä otim pahnalyhteen siältä sitte rikkaparsilta ja , ja panin sem pääni alej ja oikasin siinnä , niiŋ keuvaŋ kun , väki tuli aamulla mun , ylös ‿ajeleen siältä ,.
JS: minä oliŋ kova raham perrääŋ kanssa , kun siihen ‿aikaan ‿ei sitä niŋ köyhät rahhaa saanukkam paljo .
JS: ja kylä nekim puhu ehtoolla kaikellaisia kauheita pu koittivat mua pelloittaa että , ettem minä olis mennys sinner riihee .
JS: mutta em minä pelläännym minä meniv vaa .
JS: ja minä sanon ‿että sem muistatte sitte että maksatte sitte kum minä menen sinnej ja olen siälä yän .
JS: se puhu että ku ham meni myttääläm malakialaiser riihen sivutte ja , ja siinä tuli semmonen sotaherra häntä vastaan ‿että , että hänen täyty takasip palata että hän ‿ei uskaltanum mennäs sitä ihav va , ihaŋ kiinnis siähen taikka siihev , vastaa .
JS: ja täyty tullakkim , palatat takasi ja mennä issoo maantiätä seittyween sano kunn ‿ei hän ‿uskaltanum mennäs sitä herraa vastaa .
JS: no se oli tonttu sittej jos hänen , tot , jos hän totta on että se o ,.
JS: mutta em minä nähnys siinnä koskaam mittääj ja minä kävin ‿yällä ja päivällä ,.
JS: mutta kyllä pakarainen sano että hän ‿on ihav varma siitä että siinnä käveli , että sapeli välähteli vaav vyällä sano kun se , tuli häntä vastaa , ja sillain sitä , pakaraisem pikkujallaak kanssa , rupes kellaamaan sano ja , ja tuli issoo maantiätä myären seittywöö , siitä huhrin sivutte , missä tääkin‿ assuu .
JS: kun ‿olis siitä sa , päässyp pualta vähemmällä matkalla kun , kun ‿olis siitä suaraa päässy .
JS: mutta em minä on nähnyt tonttuja .
JS: kyyllä minä , muuistan niitä sem mutta em minä , em minä kaikkia muistan niitä oli aarnihautaja ja kaikkia , semmohtia puhuttiim mutt ‿em minä em minä on niitä uskonu olleŋkan .
JS: noi , kun ‿oli hoppeeta maaha haurattu niin siitä tuli semmonen , valo että se yällä pimmeessä näky .
JS: että joku oli mu , muka sitte loytänykkin niissä , niistä hoppeeta kun ‿oli menny , kaivaan sitä .
JS: että kylä toi hunnimmäje hastikim , tästä löysi aarnihauran tästä meirän , huaneitten takkaa tosta vähäm matkaa ,.
JS: mutta se oli , se oli niittev vanhusten säästö siällä , ja oli jääny unohrukseen sehän sai siältä neljäkymentä hoppeeruplaa , siältä ma , tosta perustoksesta ku se kaiveli niitä , meirän pihassa , tos , tässä samassa pihassa missä minä asu .
JS: ja se meni ja vahetti ne sitte tualla , kauppias syrjäsellä oŋkkaalassa , suamer rahak sitte ne ruplat , kun ne oli venäjär rahhaa ne rupla hoppeeruplat .
JS: eei .
JS: ei siinä valaka siin ‿oli pytiŋki päällä ja sitte se , hasti rupes oitis kaivaaŋ kun se pytiŋki siitä pois viätii .
JS: niŋ kais sille yällä sanottiin se sano kummiŋkin ‿että ihänelles sanottiin ‿yällä että tässä on , niij ja nim paljo rahhaa ,.
JS: ja se rupes ‿aamulla kaivaaj ja , ehtooseen se kaivo ne rahak kaikki , siältä sitte mitä häm perältäkin siitä sai .
JS: mutta kun ‿isä oli , aina reŋkinä ja oli , talossa töissä ei , ei se kerriinnys semmottia , kaivuksia tekkee .
JS: niŋ ku hasti se oli ei se tehny , tehnyk koskaan ‿ookeen ‿ämtti tyäpäivää .
JS: hiin ‿oli , siinä oli semmonem miäs kanssa että se , koko lailla helepolla täm mailmal läpittep pääsi .
JS: kiusas ‿ämmäänsäkkin syämätä ensimmäinem muija sillä oli , joka kuali melekeen nälä kää .
JS: ooli .
JS: pani rahansam menneeŋ korttipelissä ennen ‿enneŋ ko anto muijalleer ruakaa .
JS: eei o ei tarvinuk kauvaa varrotak kum muija meni perässä ja toi hästiŋ kotio .
JS: ja sen ‿oli lährettävä sitte kun se , ämmä meni sinne ,.
JS: niin ‿oli .
JS: siällähän ne kävikir riihissä , ihmister riihissä ja siälä , yks näytti valakeeta ja toisep pelas korttia ,.
JS: ky , terriinikynttilä palo siälä , niitteŋ keskellä kun ne korttia pelasivat .
JS: ja toi , toi vanha hasti oli aina kanssa sitte yhtenä siällä , vanham muijansa aikana vallaŋkin ‿eihän se sitä lähtenyk koskaa hakkeem pois .
JS: mutta kyllä , toinem muija haki sitte e , ei pelannu ennää sem muijan ‿aikana yhtää .
JS: kun se seŋ kerran sen toi nin ‿ei toista kertaa menny hastika .
JS: juu .
JS: niim pirettii .
JS: aina ne melekeer riiheev viätiin , semottella lauralla , kerraŋ kun seittywej jussilavainaa kuali tuala seittywessä ja , siällä oli , eerolav vaari kuallus samalla viikko sitte , mutta se oli kuallup paria kolomee päivää enneŋ kun se jussilan topri .
JS: siinä oli jaakkola ja eerolan severi ja isäntä , taikka se , nii severi siällä isäntänä siihen ‿aikaan ‿oli nii .
JS: kun se eerolav vaari kuali samana vuanna kum minä , olin , jaakkolassa reŋkinä ja jussila kuali samana vuanna .
JS: kun se riihi oli siellä jaakkolan taloŋ kohrallas ja jussila on siälä vähä alempana ja ,.
JS: ja niittem piti vi , sinnen ne , sinner riiheen sitä vialäj ja ,.
JS: mitä juapuneet ‿äijät ne la , muljahuttikin sen siitä lauralta siiher raittii .
JS: että minä sanon ‿että , että kyllä sentän ‿olis tarvinus selevempiä miähiä hakkeej ja olihan siälä jaakkolassakiŋ kolmer renkiä selevää mitä se juapunu isäntä siällä ,.
JS: ja isäntä oli nij juavuksiss ‿ettei pystyssä pysynyk kun tuli sinner riihen tykök kum me , riihellä olimme .
JS: ja , kuv veivät sitä äijää , no , siinähä , siihehäm meni sitte jo ämmiäki , sitä , takasil laurallep panneeŋ kun se pu , putos siitä , lauralta .
JS: että m , minä taisiŋ kanssa siinä ollas sitä nostamassa em minä varmaam muista oliŋko minä mutta kyllä jaakkolan toiset miähek kai oli , sitä takasil laurallen ne oli niij juavuksissa ne äijät ettei ne , ei ne kyentynyk kantaaŋkam mutta siihen tuli sitte toi , seittywem mattila ja , ja mattilav vaari ja , ja sitte , hoppulav ville ja , kassusmaija heikki oli että neljässä miähessä ne veivät sen sitten siitä , riihee , sinnej jussilar riihee .
JS: niim puhuvat .
JS: kylä minä niitä kuulluk kanssa ole .
JS: toi meiräm muijakin tiätää yhren , joka oli riiheev viäty ja oli siällä virroonnu ja , ja sitte , oli tullu oven , etteeŋ kontilleej ja siihev vasta kuallus sitte , kun ‿oli lauralta tullup pois .
JS: ja riiheen ‿oli yäks viäty ja , ja siihen ‿oven ‿etteen ‿oli , tulluj ja , siihev vasta käpertynys sitte .
JS: nii , ett ‿oli vähä heŋke viälä surämmessä , että oli lähtenyl liikkeelle ,.
JS: oliko se , oliko se tukehtunut taikka kuiŋka se oli , johoŋkim pallaal lihapallaan taikka miŋkä se oli .
JS: ja ne luulivat ‿että se oŋ kualluj ja veivät sen sinner riiheej ja ,.
JS: no ei se kuallu ollukkan nii se muija se , se huuteli lapsia ovvee aukasee .
JS: nihän se olikin nii .
JS: ja jos sekin ‿on totta niŋ kylä se , kylä ne heŋkitorreissaav veivät niitä , monta kertaa , korjasivat .
JS: ja kylä se , kylä se iita sano toi meirän iita että se on ‿ihan tosi asia että se , että se tuli , riihen , oven , etteen siiheŋ kynnyksillek kontilleej ja siinä huuteli lapsia ovvee aukasee hänelle .
JS: muta em minä tiärä , em minä oikeen tahro uskoon niitä semmottia että ,.
JS: muta voi niitä olla .
JS: joo kylä nitä se , semmottia paljokin ‿olis mutt ‿em minä viittin niitä kertoo .
JS: heh .
JS: marttilaŋ kustaavainaakiŋ kerram myttäälär riihem portaalla , ha halas semmosta aavetta jossa ei ollu , että kälet meni yhteev vaikka selvästi ihminen seisoo portaalla ja , he , he meni , meni he , meni hallaamaan sitä ,.
JS: oli korree nainej ja , ja semmonen se oli sitte että se , ettei siin ‿ollukkam mittääŋ kun se meni koittaan sitä sylliinsä siitä riihem portaalta .
JS: muta ne on semmotti , semmosta heŋkimailmaa em minä , em minä oikeen niitä uskonnu .
JS: niin ‿olis .
JS: ja eerolan severi ja raattikaŋ kustaa tuli kerran ‿oŋkkaalasta , olivat ju , puumannissa juamassa , tuala , kaŋkahaisissa siällä oli ennen semmonej juappo herra joka ,.
JS: ja siällä oli aina niitä suuria her herrakallaasia sitte ja nää oli , sitte , tää raattikaŋ kustaa ja eerolan severi ne om molemmak kualleet ,.
JS: olivat soittamassa ne oli , pälä käneen torvisoitossa molemmat , se severi ja raattikaŋ kustaa .
JS: ja kun tulleevat mäljäm mettästä tännem mälä kilääm päin sitte torvek kainaloissa oli kummallaki ja , näkiväk ku ,.
JS: raattikaŋ kustaa , sannoo , severiä että otas tää mun torveni ja sano että mää lähe , kun tuall ‿on noi , korree nainen seiso keskellä tiätä ,.
JS: ja , toinem poijiista jäi torvia tuamaan sitte ja toinel lähti sitä naista kiini ottaa .
JS: ja seŋkin ‿or raattikaŋ kustaam puhetta ja jos se , puhu va , valehteli nim minä valehtelem perässä .
JS: että selevästi oli se , niij ja mäljältä päin se kävelikin se nainen siihen sano ja , ja hän ‿aatteli että se om mäljän tyttäriä joku siinä ja , eikä ollum mittääŋ ku ham pääsi sen tykö .
JS: mutta niitten silmät haarsi ku ne koko yän siälä soittivat ja joivat välillä ,.
JS: sitä viinaa oli siällä ,.
JS: kylä minä , muistaŋ kun siällä , niitä herrakallaasia pirettiin ,.
JS: kum minäkin ‿olin sem myttääläŋ kalleherraŋ kansa se oli kanssa yks juappo se oli aina , siälä ni , kaŋkahaisitte herraŋ kanssa juamassa ja , minä oliŋ kuskina sillä sitte .
JS: ei se koskaan ‿ottanuk kettääm mi , täysiä miähiä muuta minä poikaloppi olin ‿aina sitte , siällä , sitä viämässä sinnej ja , taas toimme , toin ‿yällä kotios sitte koska ha , välliin ‿ihan ‿aamuyästä tuati , toiŋ kotios sitä .
JS: ja , neliryämästä se kulki , sittep pirttiim mun säŋkyyni maatap pani kerram mun sitte , tupakkia hakkeev vaikka oŋkkaalal läpittet tultiin , nim minun täyty myttäälästä lähtee oŋkkaalasta tupakkia hakkeen sille herralle , pikkupoikana , yäsyrännä .
JS: ja minä käviŋkin sitte vähä äkkiä minä , jalakasik kävin ‿em minä sillä hevosella viittinym mennäm minä riisu hevosen talliij ja , lährij jalkasis sitte , tamlanterim puariin se oli siinä missä on nykynen ‿ossuuskauppa .
JS: siältä minä sitä paperossia sille hajin sitte tolanteria sem paperossin nimi oli .
JS: se poltti aina semmosta tolanteria , tolanterinimistä tupakkia ja ,.
JS: ja se makas sitte mun säŋkyssäni ja sittek kun se siitä lähti nin neljä , nelirryämin se meni , sinne isoller rapulles sem myttääläŋ koko pihan , käveli sinnep pirttipytiŋkistä sinne , isoller rapulle , nelirryämiŋ käveli , isolle , iso , isoja rappuja ylös se oli täm , tässä päässä pytiŋkiä ne , se kuisti missä niitä , mikä oli , ettei se mennyk kyäkiŋ kautta se meni siältä suaraa isolle , rapulle .
JS: ja kyllä minä nähin semmottia , kun tualla on ‿yks kopolakivi tuala , tossa , pikkusem matkaa meiltä tonnem mettääm päi , nin siälläkin ‿oli , semmottia , juustoo ja , ja , kanammunia ja voita ja , ja mitäh me löysimme siältä kivel lovesta sitte tor rissam piiaŋ kanssa menimme ,.
JS: kun se kivi oh halaki ja siällä kiviev välissä oli ,.
JS: oli montaa laija kaŋkasta ne neulottu semmone ,.
JS: ja siäll ‿oli lehmäŋkarvoja ja kaikkia että kyllä minä niihiv vähä uskon ‿että niitä noitaämmiä oli jokka kävi , jokka kävi toisten navetossa .
JS: mutta minä en siitä tiärä , ei sitä saatu koskaaŋ kiinik kyllä täälä mälä kilässäkin ‿yks semmonen ‿oli , jota ne , jota ne haistelivat että se kävi ja , joku näkikin se .
JS: toi hunnimmäje hastikin näki , kerraŋ kun se tuli yhren talon navetasta ja meni , meni kotioo .
JS: sanottiiŋ kaivolaŋ kaisak sitä ,.
JS: se , vanhaŋ kaivolam muija se oli taatuv , vanhan ‿emännän sisar .
JS: juu .
JS: kak semmosta möttöö ja laŋka oli välissä .
JS: mutta minä en sitä sitte tiäräk kuka sen sinnev viäny oli mutta kylä siälä oli semmone .
JS: kais se jotakiv vahiŋkoo , kai , koitti , toise , toisten ‿elävillet taikka sitte hyätyäkö hän koitti em minä sitäkän tiä .
JS: mikä niistä selvillep pääsee niitten ‿ämmäin , tempusta mitä , kui , mitä ne , sillä tarkottaavak ku ne niitä temppujaan tekkee .
JS: mutta kyllä sekin ‿ämmä kyllä se aina liikkeellä nähtiiŋ kaiket yät em minä tiärä , kais se jotakin ‿aikaaŋkin sai mutta , eihän niitä , niistä selevillep pääse .
JS: muta kylä se aina yäk kummiŋkiŋ kuhjasti .
JS: että sen näki muukkin ‿ei yksi hunnimmäje hasti kylä se hastikiŋ kerra , näki mutta kylä se sillaim meni kiiruustik kotiok ku hasti sen näki .
JS: kastetta
JS: mitäs kastetta te puhutte ny oikee
JS: em minä nähnys semmosta mestaria olleŋka .
JS: niiŋ kyllähäm minä semmostakiŋ kuullu olen ‿että kirko , kirkon oven sarannoistakiŋ kävivät , jokuset talonemännät , ruastetta raappimassa että tyttäret sai hyviä miähiä sitte kun ,.
JS: että mälkilässäkim piti yks ‿emäntä olleej joka , joka kirkon saran , oven sarannoista , raappi irki , sitä ruastetta .
JS: mutt ‿em minä tiäräs seŋkän toremperäsyrestä mittään sannoo .
JS: kyyllä sitä puhuttu on semmostakim mutt ‿em minä , kylä minä sitä kuullu olem mutta e , em minä o , em minä os sitä nähny .
JS: ja minä ej juuri puhum muuta mitä , muta sitä mitä minä olen ‿itten nähny .
JS: ne oŋ kyllä semmottia , kaskuja ne , semmotte .
JS: kyyllä niitä voi puhuan nii .
JS: kylä minä kuullu olen ‿että multaa oŋ käytetty .
JS: niij jo , johoŋkin , naimaasioihi .
JS: em minä tiäräs siitä ,.
JS: ne on , ne täytyy ollav vanhempia miähiä jokka se ,.
JS: nin näkkä
JS: näkkä .
JS: kyyllä täälä semmosta pelloiteltu o .
JS: semmoneŋ kun näkkä on ‿ekkos sin ‿on näkkää nähny
JS: jaa .
JS: kyllä minä olen nähny , paljokin ‿oikeen koppakaupalla .
JS: näkkiä .
JS: ole hakannu , monta kopallista piäneksikin näkäŋkuaria .
JS: mitä ne semmottet viä ee .
JS: mutta he , he , mutta kylä se siälä pohjassa kulukee järvem pohjassa ja , ja sen ‿on se laku pystyssä ,.
JS: kahreŋ kovaŋ kuarev välissä .
JS: olem minä tuanut tualta , vähältäselläältäki , meirän kanollekki hakannup piäneks kum ma olen tuanu , kopallisen , näkänkenkiä .
JS: ne on semmottia , , niŋ kun sarannoissa semmoner rahapussi , oikeen suuriakim muutamia .
JS: näkäŋkeŋkik sanottiij ja ohan niitä näkäŋkuaria ny , annetaaŋ kanollekkin ,.
JS: ooh .
JS: kylä täällä ne , näkkää , näkkee kuv vaam mennee tonnej järvier rantoin ni , näkäŋkuaria näkkee vaikka kuiŋka .
JS: ja tuala vassaiŋ kalliollakin ‿on , oikeen , noi , kaijakat ‿on , kalliollet tuannun niitä kun ‿ottaavat sel liharoti , ja , syävät niitä , näkkiä ni , ja sitte jättäävät ne kuaret siäheŋ kain ne , kaijakkain töitä oŋ kun ‿on semmottia läjiä oikeen siälä niitä .
JS: näkäŋkuaria .
JS: se on tota korkee elävä , se näkkä , se lak , laku on noin , noin niŋ kuŋ kolmee sormee korkee kun se mennee siälä järvem pohjassa ja , ja pystyssä se kulukee .
JS: kylä minä nähny oleŋ kun se mennee siällä .
JS: ee lasta sen ‿enempää kun ‿issookan ‿ihmistä .
JS: mutta saatu lapsia pelloitella , ettei , etteivät mer rantoi .
JS: juu .
JS: tervattiiŋ kuanot .
JS: sem minä olen nähny ja , silakoita annettiin tervatuita silakoita annettiin suuhu .
JS: ni .
JS: ja kuanoov velettiin sulilla tervaa , ettei kärmeem pitäh pistämäl lehmäŋ kuanoo .
JS: m .
JS: ja kylä niitä tossakin syrjäharjussa oli yhteen ‿aikaa ,.
JS: sillaiŋ kun siinä viälä kantellim peltokin ‿oli ja ne , kiviairat siinä .
JS: kylä siälä sai tappaav vaikka viiskymmentä kum meni kevväällä , oikeen , satteej jälä keel lämpösellä päivällä , kiärteleen niitä kiviroukkioita ja ,.
JS: ja kylä minä siälä niitä listiŋki .
JS: juu , kelä ne , kylä täälä kuanoja kummiŋkin tervattiin ‿em minä tiäräs sitte oŋko han tarpeellista mutta ,.
JS: ja tervat , tervanen silakka annettiin , lehmän suuhu .
JS: että silakav vattaav verettiiv vaav vähä tervaa ja , pistettiil lehmän suuhu .
JS: painoj jarmusen navetassa oli yhten yhren talvee kärme , ja pisteli , lehmiä vähäm päästä siälä , kanssa kun ‿oli , syksyllä heinissä tullut taikka missä hän ‿oli tulluj ja ,.
JS: ja lehmäin ‿utaret ‿oli ajetuksissa vähäm päästä mutta siäl ‿oli semmonen ‿emäntä että se , se pa , paransi hopittä , höpöttämällä , kärmeempuremat .
JS: se luki vaan semmotteŋ kärmeelluvuj ja eikä sen ‿enempi , tarvinnu .
JS: ja kun se emäntä sairasti kualintautiaan nim minä sano , sanon sille että , neuvokaah minulles se , konsti millä , kärmeempurema paranee .
JS: mutta et sinä tarttes semmottia neuvoja sano muija vaan ‿e .