Location: Moloskovitsa
PP: kun oltiim pieni poika ni , ehä mie muuta saant ko tiukkaa vaa tiukkaa vaa mitä koton lapset toisiiŋ ɢas .
PP: sit ko kasvoin vähä suuremaaks , isäl ‿ol voimat vähät , hä el aivan , ei hää rikkaast ‿elänt hää el hyviŋ ɢöuhäst ‿el .
PP: ja , kynnämmä kaheŋ ɢes herra tulloo , sannoo ohhoh , ei täl pojal ole kirve kivvee pöksyy panna , tarvis tää jo itse kynᴅää .
PP: no , siinhä se män kynnettii ja , hovis käytii ai heinää lyömäs .
PP: mie olin ‿ain siin samas jo , jo viistoist vuotta ko ol jo mie olin jo , täys heinälyöjä .
PP: mium ʙit männä ja sinn ‿avittammaa .
PP: a sin , sit tulimmo sielt kottii kesäks , sit pantii minnuu sepäŋɢouluu .
PP: sit käin sepäŋɢoulus .
PP: opittii , hää oppittii miu hyväst ja , kaikkii pai pajan työt tekemää .
PP: teimmä , pluukii teimmä mitä meil sanotaa ja , sit atrat mitä ol ‿enne selset , puuatrat ja , astuvat ja vaŋkkurit ja , ja kaik rauvat , mie osasiin jo kaik hyväst keittää ja , oike tavaline seppä oliŋki sit jo .
PP: täs toisis kylis ko eij ‿olt seppii likkeel missää ni , miu pit kaik näil raataa .
PP: het aamusiil varrai , mie viel makkaan siel pajan ‿ies jo , istuu kolm neljä miestä wuotteloot jot , millo se seppä nousoo ylos jot käis raatamaa .
PP: no sen sai kerra , roataa hyväst .
PP: ja vähit sit taas , ko siin , sepäntyöt ‿eij ‿olt paljo kesäl , sit välist mänimmö jällee linnaa , isvossiekkaa ajamaa .
PP: siel aje , ajoimmo isvossiekkaa sit , taas kesäks kottii kons tultii syksypuol jo , sit taas tehtii työtä ‿p sepän työtä niiŋ kovast .
PP: sit mänimmö , so , kolhoosaa , kolhoosas siel jällee olin sit seppän ‿ain .
PP: aina pit tehhä sitä raskasta työtä .
PP: ja nyt viimeeks olimma sit ko souhoosa tul , ja jällee pit ‿olla seppän .
PP: ja nyt tähä päivää ast , ain ‿oli seppän nyt jo vot , kaks vuotta kolmatta , nyt enempää seppätyötä ‿en ole teht muuta ko , leppään nyt voa niin jot , mitä , valtio avittaa muut , mitä maksaa vähä siin , se on miun , tähä päivääs ‿ast elämän tehtu .
PP: pane nyt ,.
PP: a se ol sellaset , hir sella , no riuku , ote , sahattiim ʙikkaraisii kappalei sellasii , ja sit panᴅii tehtii sit linna , ja sit , savvaŋ ɢas lyötii , sitä .
PP: et sit kumʙat , kummat voittiit , kummat voittit sit , sit ne käivät toisel selkää ja ne seläs pit liuvvuttaa sit sin toisel , linnal ‿ast .
PP: se ol sellast .
PP: aha , se pit tark tarkal , lyyvvä jot hää hajovais pois , ja piirist pitäs saah pois viel , jot piiriist mänis pois se , ne paalikat jot ‿ei ois piiri sisäl .
PP: a jos , jäi piiri sissää sit toiset tulliit siu selkäheis .
PP: mitä a , sellasii , tsirkkaa tiukettii ja se , .
PP: a se ol se , mitem mie , en tiijä mite häntä nyt vennäiks sanotaa .
PP: no , ol pikkaraine sellane , kappale puukalppale ja sit , sitä kepiŋ ɢas lyötii jot , se män sit hyvin ‿että ä l .
PP: nii ja sit se män ‿ettääl ja sit , sit toisem ʙit tarkkoittaa häntä visata jällee sin piiri sissää .
PP: a se kuka sai ensimmäiseks ne kakskymment ‿ehk , ehk koltkymment , se , täytee ne , ne nomerot sit sit , sit se voitti .
PP: a kuka jäi viimeeks sit sitä alettii varistaa .
PP: no kuka kuim monᴅ otti .
PP: a ko tarkkasiit sinne piirii sit , sait kävvä jällee sie lyömää .
PP: a ko et tarkant sit ai sinis sie löit niiŋ ɢavva kunis toin ‿ei saant lyyvvä , kunis kunis ‿ei tarkant piirii , sinis ‿ain sie sait lyyvvä .
PP: no hyvä on , se ko män likemmääks sit hää kiireemʙää tarkkas a ko män , ettääl ei hää sit tarkant ‿enempää .
PP: ujumas myö käimmä , juhan , velliiŋ kas se , si , siun settäis , pojaŋ ɢas , seŋ käimmö ujumas .
PP: ta se ol jo ol , pääsiäin , viel ol jäätä , maa siin , tiikim ʙääl ‿ol jäätä tuos , ensimmäine tiikki mikä tuos tiev vieres ‿on .
PP: hää män ‿ensimäis sano tule siekkii .
PP: mie sanoim mie en ossaa uijjuu .
PP: ja ujuttii , jo pääsiäis , toisem ʙäim pääsiäistä ujutti kylmäs vees .
PP: nii varrai kevväil .
PP: hää ol , kauhian , louhka ‿ujumaa hää osas uijjuu .
PP: mie en osanᴅ uijjuu .
PP: kaks ja kolm hevos t ‿ol , keral kulettaa y , yhel he miehel .
PP: no ei sinne mittää muuta ko otettii vaatteet ‿otettii , paltto ehk vanha turkki mikäikkää keral ja sit , sit seŋ ɢas maattii siel ja , sit se , .
PP: evästä vähä kons eväst ‿otettii , ei sitä eväst ‿otettu .
PP: a myö voa tassittii puita sinne ja , sinne ja sit siel , lämmiteltii .
PP: valkii ol koko yön ‿o valkia .
PP: siin ol oksat sit pikkaraiset kokot ‿ol sin , sit ain , pyöritettii , jot tarkkaat sie siihe , mite se sanottii ol se , ytköl , sellan ‿ol , sin koh mis koh mis kohtaa ol sijottu kii , ko pyöräytät sitä kolmesnurkkane ol se reŋkas , sit ko tarkkaatu siihe , sait sit siit sie sait yheŋ ɢer nostaa sin ‿ulös sen , kokan taas .
PP: nii , kuka sai ensimmäiseks sinne , sit kuka jäi , sit sem ʙit karata kovast ja pantii , otettii vaatet , vaatteet ne viitat , ja hää sit karkajaa välist ja sit läp rojun , lyötii sitä jalkoi vast kuka jäi , ei saant sitä ostaa , otsaa ast sitä , ommaa oriaa .
PP: ei myö , sitä emmö tehneet .
PP: sentää se peräst ‿ol se .
PP: a miun , mein ‿aikan ennemp sitä ei olt viel , muut ko lyötii voa , sen viittoiŋ ɢas lyötii jalkoi vast ko hää ko karkas , sit läks toiseŋ kahem ʙuole seistii ja , lyötii jalkoi vasten .
PP: mitä
PP: no mikäs siel ol unta ol .
PP: nii kuissit .
PP: a meil ‿ol kaks koiraa , ja hää ko ensimmäiseŋ koiraŋ ko sivuite tul , toine koira ko hyppäs toisest sarraajast ko hyppäs , sitä hevosem ʙellii , hää niim murtsaht , putoski maahe hevose seläst i , ja likkaa ol oikee pal siim mein ‿ikkun ‿al .
PP: se putos , se välli putos sihe liika , ruoppaa , sih ve vettee , sano hahhah , sano kurat sano hevone män , alt pois , sano puotti miun maahe .
PP: siivos sitä tu , turkkia pois .
PP: ol , olha sitä rautaa meil jo .
PP: ol rauta ol .
PP: a nyt näät lo , lovisoo rautaa joka paikas a sillo , ei se , rauta sillo lovissut .
PP: mist vaa löyvvettii vanha rauta kaik tuotii paijaa .
PP: aasja , nii no se pit sellail mitä mitä , ol tarvis siin tehä sin , millon ol tarvis se pit tehä , ja sem mie osasin tehä kaik .
PP: no sit , mite sitä pantii valkiaa , sinne i , i otsat , kumpaki varistettii ja , ko käivät ‿oikee kiehumaa jo , alasem ʙääl sit lyötii kii , sillä se ol valmis .
PP: ei mittää muuta .
PP: no hiekkaa pantii vähä , hiekkaa pit ‿olla sit ai seas jot sit paremmast kävvyy kiehumaa , jot ‿ei pala liikaa .
PP: vaŋkkuri ,.
PP: no ol se myllyŋkiv ol miul haŋɢittu sellane , suur kiv o myllyŋkiv sit siin , ol selse kokat tehty miŋɢeŋ ɢans temmattii se rauta sim pääl ja .
PP: siin ‿ol kolme miest tarvis ei sitä kaheŋ ɢes saant .
PP: sen täkkee kaheŋ ɢes pit ain temmata a kolmais sit ,.
PP: seppä ajo sitä rautaa pääl ain , sikält .
PP: ja sit kyl ne käiväᴅ ne pyörät sit ei niŋɢo nyt kävvät pyörät , yhen , yhe vuuven ‿ei sitäkää sillo käi , monta vuotta kymmene vuotta ajettii sil , vaŋkkuril ja se kest .
PP: ain ‿ol vahvat pyörät a nyt ‿ei kestä .
PP: no mitä hää ol mitä ol se , merhiil mikä se ol , mikä ol se merhiil .
PP: ol , ol puuhiiltä ja .
PP: mie poltiin itse puuhiiltä ja ol sitä o paljo , metsäst sitä sai meil annettii , koivuloi ja sit koivuhiilt poltiin .
PP: sitä ol miul , isäŋ ɢas teimmö viel , sit polt hiilii , poltimmo .
PP: no , olha se sellane pale mitä meil ‿on , paleŋ ɢas , sitä lii , ain , pit painaa ja sit se ajo sitä , tuulta sinne pa ,.
PP: ei ne , ne ol ‿ostettu , se ol ‿ostettu , ne ol ‿ostettu palet .
PP: a vaŋkkurilloi , niitä , keral ‿ei olt kaljo , ka pal paljo .
PP: mitä mie otin , viiskymment ruplaa vai mitä otin , uuvve vaŋkkuriŋ ɢaik si , kaik ‿on ‿uuvvet tehty , si sit ol kaik uuvvestaa tehty .
PP: kaik uuvvet kami , kaik pyörät ja kaik .
PP: maksat sillo ‿ol pienet , mitäs ne .
PP: no koʙekat ol ja suuret sillo .
PP: sillo vet sait , se kymmenel koʙekal sait jo , mitäpuuttuu ostaa , knaula sokurii sait ostaa , raha ol kallista .
PP: no eensimäiseks ‿ol ne pihit , pit olla se ol se on ensimäine , ensimäine asj ‿ol se pi pihi pit olla sepäl kääes tai muute poltat kätteis ko ei ole , pihilöi .
PP: niitä pit ‿olla ja sit taas mil sitä , mie , rehpaa pit leikata , ne kaik pit olla , ja , mihikii , ol tarvis sitä , vinttaa tehä ni , ne sit kaik pit , kaik ne kamineet pit ‿olla , ei se ilma saant mittää tehä .
PP: pihit onha nytkii niitä , pihti .
PP: no mites olha se näin , kierrettii vaa heit , jot sit , sii toine otsas kii otti näip va , takaotsiist , puristi yhtee ja sit etiotsal pit kii ne pihi , et ravvat pit kovast kii pittää et sit ‿eip , läksis pois .
PP: mie en ossaa mite häntä sannoo sitä , mite hyö ol .
PP: no eihä siim muita välineitä , sellasii ollutka erinommaisii muut ko , no , vasarat ja pihit ja sehäŋ kaik o sepän asja .
PP: sil hää sai koko tuon tehä .
PP: ko ei olt pihtilöi ni ei saant mittää tehäkää .
PP: no sit ‿ol mil näitä reijät kapuurit ja ne ol ja .
PP: siin rei reikä meil ‿ol , reikämassina ‿ol semmone mikä kaivo .
PP: ka , väntät pyörsiit ja , ja sit se , puhk kaivo reijän , miss ‿ol tarvis reikää .
PP: ja variltaa sai , lyyvvä jällee reijän jos ol , mihi toisee kohtaa ei olt tarvis kaivaa reikää ni sit lyöt , varistiit ser ravvan ja löit sen reijän , vasaraŋ ɢans ja , he , ja suʙila , ol mil leikattii poikki , rauta .
PP: mitä talomʙojal voa ol tarvis , rautatyötä ni sem ʙit kaik tehä .
PP: noo aamust päivä ko nous ni sit mäntii iltaʙäiväl laskus sit viel .
PP: no so lö lounaal käytii syömäs voa syötii lounat ja , jällee voa , ko ol oikee se kevätkiire kons oikee pit männä , kevätkylvöaika ni sit pit olla , hyviŋ kiireest , ei sitä olt , aika lounataikaa paljo pittä .
PP: no ol se .
PP: ei sitä , ei sitä olt , jot siel , kyl viiliä .
PP: kyl siel ol voa , heikot , vaatteet pääl ja , ja nahkapolle vyöl pit olla viel jot sit , ei palas , se , vatsa ‿ei palas .
PP: yheŋ ɢerkii , keitiimmö pyörärautaa , ja se tul ‿oikee , lyhyt vähä tul , se rauta , ei mä , ei , ei kelvane pääl , ei suur tul , ja mium ʙit sit hänt saahha pienemääks .
PP: mitem mie häntä pienemmäks sit saisin
PP: poikki leikkaamaa jällee käy , ei se kelpaa .
PP: mie otin ja , käil lyömää häntä alasee .
PP: varistin sen yheŋ ɢohan ja , alase vast ko löin sellail , ja se takareunal , ko löi minnuu tähä päähe , ja pään löikki täst halk , pään , ja luun .
PP: ja ver ko vuos , mie em ʙääse mihiŋɢää .
PP: karɢasiiŋ ɢottii ja , kiireeŋ ɢautta sijottii kii , jällee pit männä , sitä rautaa tekemää , paikallee saamaa .
PP: par , om parraikaaki viel ‿on se , tuntuu täs tää om ptkälä , siiŋ kohtaa .
PP: ei siin ‿olt ‿ettääl jott ‿ois ‿olt surmaki siiŋ ko , ois , vähä pahemmast käynt .
PP: ei erinommaisii mittää vahiŋɢoi sellasii ei olt pajas muut ko , se ol , yheŋ ɢerr ‿ol sellane .
PP: nii linnas , mie käin , ajamas isvossiekkaa siel meil , isvossiekka ol sellane ajettii .
PP: isä ajo ja , mie ajajin sit veljein ol ja , meitä ‿ol kolmeŋ ɢes .
PP: isä vet talvel heinii sinne meil .
PP: hevosii meil ‿ol paljo ja hyvätki hevoset ‿om monneet .
PP: ol monta hevost ‿ol meil , ol , neljä viis hevost ‿ol ja , välist ‿ol viel kuuskii hevosta , ja , myö siel ,.
PP: jot yhtem ʙäin ‿on yks hevone toisem ʙäin toine hevone , jot sit , hää ken , kan kannattaa sen , kymmenen , kilometrii tunnis pit aijjaa se ol sellan taksa , sanottu et kymmeneŋ ɢilometri tunnis pittää aijjaa .
PP: ja se makso sit kymmene kopekkaa virstast , nii maks maksettii jot .
PP: ja , hevoset pit olla hyväs ravvas kaik teräväs .
PP: kons ‿ol pakkane , sit pit hevosel pann ‿uuvvet , vintat ‿ala sin .
PP: yl reltsaŋ ko ajat ni välist , tarttu sellail jot , män , reltsav vällii se vintta ja tempas hevoselt jalast ravvaŋɢi pois .
PP: no reltsat ‿oŋ kaijat olliit sellast .
PP: ennemʙää ei olt näitä , tranvaita ol , kontka .
PP: se , kaks hevosta valjais , ja ne vettiit sitä , sellasta vakonaa , kontkavakonii , kaksiŋɢertan ‿ol toises kerras i , olliit , ka kaks koʙekkaa makso , se matka , kuim ʙitkän ajoit , a alakerrass ‿ol kolm keʙe koʙekkaa sie maksot , ja , ne ol sellaset .
PP: ja näit tranvait ‿ei olt eik mittää ma mattor ei olᴅ millasikkaa , viel , siihe aika ko ensittäin alotettii aijjaa linnas .
PP: no herrat , herrat ne olliit herrat voa , ain , jos mihiki veit kakskymet koʙekkaa jos viistoist koʙekkaa sellaset ‿otsat ei niitä , ruʙlii enne maksettu .
PP: se ol nii huotavat ne kaik , i , ja tavarat , ne ol kaik huotavat .
PP: hevosel pit ‿antaa , ain , kaura , kaurat maksoit kolm ruplaa makso kul kauroi .
PP: heinä maks , heinäᴅ maksoit ja , koltkyment koʙekkaa puuta .
PP: määrätty ei olt hevosel et niim ʙal jot , niim mont killoo pittää antaa , kauroi lipo heinii .
PP: a , kuim ʙaljo hevone söi niim ʙaljo , niim ʙaljo sitä annetti .
PP: se ol niih huotava et sitä ei maksanᴅ ‿ostaa .
PP: hevoset seisoit siel olliit tallit , isännält ol otettu taion ‿isännält kuka ol se , peremies siin talos .
PP: ni , sit maksettii kolm ruplaa kuukauves maksettii hevosest , josko hää anto yhen , hevosem paikan , stoila sitä kutsuttii annettii , stoilast , kolt ruplaa stoilast sit pit maksaa , siint kuukaavest .
PP: sa , sit , ko mäntii aijjoo , ajettii siel vähä maata , puolee lounaa ast , sit pit männä jällee syömää , sin tsainoi .
PP: ne mäntii aamusta ja sit , iltaa oltii jo kaheksan ‿yheksää tuntii ast , välist kymmeneŋki tultii vast kottii iltasil , niiŋ ɢavva sitä pit aijjaa et pit saahha se , kolt ruʙlaa se pit maks kuka , kutk kutk ‿olliit reŋɢit , isännel niim ʙit maksaa , isännä pittää saah kolme ruplaa , ja kakskyment koʙekkaa .
PP: a kuka ajo omallaa ni sil ajo miŋɢän ajoit sait sie koit ruʙlaa välist ajoit , viis ja kuuskii ruʙlaa toisem ʙäivä sait , a toisem ʙäin et saant kolmeekaa , kons millaset ne sa , puuttuit ne , millaset sitakat puuttuit .
PP: kons puuttuit hyvät sit ma sait enemmä a kons heikot ni sit taas , et saant sitä , kolmeekaa ruʙlaa päiväs , voa , kaks ruʙlaa .
PP: no , toi , tul sil kahelkii ruʙlal tul toimee , sen täkke jot se , kymmeneŋ ɢoʙekkaa ja viistoist koʙekkaa vaa se , päiväs , kakskyment koʙekkaa se ol , päiväs syyvvä ihmisel .
PP: kymmene koʙekkaa makso se , selantka , viis koʙekkaa ol tsaiju .
PP: no siin ‿ol siul kaik ja viistoist koʙekal kerrast , ihmine söi .
PP: a jos koit kertaa päiväs söit ni , se män siul nelkymentviis koʙekkaa .
PP: a myö aamusiil ko eletti älä lyö , nyt jo , löi .
PP: ja , aamusil meit ‿ol , niim ʙaljo siin ‿yhes , vatteeras ‿ol väkkee , nelkyment heŋkee meit ‿ol yhes vatteeras .
PP: ja , sit käitii aamusil syömää , kakskyment heŋkee käi kerrast yhtee pöytää .
PP: sit pilkottii suur , vat ol sellane , niŋɢo seula , siihe pilkottii se liha kaik sinne sekkaa siel ‿ol , puol puutaa pantii lihhaa sekkaa .
PP: ja sit jokahine , uotteliit kunis se liha pilkottii sit , lyötii reunaa vast , sit vast käitii ottamaa sitä lihhaa .
PP: ei saant lihhaa ennemʙää ottaa sil , enstäim ʙit syyvvä sitä vetelää sielt vaa pois .
PP: ol se , ol se lystii vaa , sellast ko , uo uotettii jo .
PP: mie olin ais siel heil , lihampilkkoja siel , arttelis , ni sit , suotta , panet sellail ja , käyt lyömää , et lyökkää .
PP: a sil välil toiseŋ ɢer löit , sit alko männä jällee .
PP: ol se ja lystii leikkii sellast se .
PP: a sit , mäniti vast valjastammaa hevosii sit lähettii vast aijjaa , saatii siel , aamusil se syyvvä .
PP: niin , sellasta se ol .
PP: noo mie olin , no mie olin jo hyvi vanhan .
PP: no miul ‿ol jo , enemmä viiskyment aastaikaa ko mie , oli linnas ain , ain ajoimma siel .
PP: vot , sillo vot , neljänᴅoist vuuvve sota , ko tul sit , sit meil loppu se pois , se ensimmäine sota ol se mikä neljänᴅoist vuoten , sit miul , linnast jäi pois , enempää en saant .
PP: siihe ast ain ajettii linnas .
PP: sit mie ajoin ‿ain yhe herraŋ ɢas viimeeks jo .
PP: yks herr ‿ol sellane makso miul viis ruʙlaa päiväs .
PP: in iŋkeriŋ kieltä hää om pirsavoim makler sanottii .
PP: siel hää niin , näil protsenttoprotsenttopu paperilloil kaik , torkuis .
PP: hänel ol rahhaa niim ʙaljo et hää ei säälint .
PP: ja oma mau , aut ‿ol sit jo viimeeks hänel sit omal ‿autoll ‿ajo .
PP: ja , sit ‿ol hänel , naine oma naist ‿ei olt , vieras naine ol .
PP: hänel , hänel ol aim py pussu , livorver ol ai keral .
PP: sit kons läks sinne pirsaa , mie häneŋ ɢas mänim pirsaa sit hää sano paavel sano , ota sie tämä levorver sano jot , hänt mie sinne keral en hirvii ottaa .
PP: a sit taas mie piin oman , kormantoo pistiin niŋ ɢav ko , hää siel lounail ol ja sit , jällee , annoin hänel takas .
PP: nii , no häähä hirvis jot hänel , tulloo se toine mies vastaa ja se kerra sattu .
PP: siin , vitsaar ol , sinne , mis talos hää itse el , mis talos , a se , naine , tul ja hänen se , toi sen naiseŋɢi kottii sin häneŋ ɢansaa , ommaa kotihee .
PP: ja se mies tul jälest se toine mies ja , ja sit siin a , porstuvas , ja , sen , tahtoit kävvä a tap , ampumaa toin toistaa ni , vitsaar tul vällii ja erotti heitä ja sin , jäi , se ampumata pois , ei saaneet .
PP: ool siel rikkai miehi ol paljo siel .
PP: hää rovva se ol ‿aiŋ kesäl mänt sinne , sinne metsää siel ‿om taatstuhheil lesnoi kutsuttii , hää ol siel ‿ain .
PP: sit mium ʙit joka aamu ain , männä hänᴅä , ottamaa sitä rovvaa sielt , aijjaa hevosel sielᴅ ‿ottamaa .
PP: ja , sielt hänen toin , ja sit nyt miun jo lask lounail .
PP: sen vaa rovvan toin sinne linnaa , hänel , sit hää läks ser rovvaŋ ɢas mihii magasinnoi mihim ostmaa mitäpuuttuu ja , a mie sain olla sit vapaa .
PP: a iltsiil sit taas pit män saattamaa sinne .
PP: ja hevosel pit aijjaa niŋ kovast ain mikält vaa hevosel ol .
PP: kyl ne kovast juoksitki meil hevoset , ja , ja sit se , kerra ajo niiŋ kavva sinne vein , hänen ja läksi herraŋ ɢas takas tulemaa rovva jäi sinne , ja hevone jo väsy .
PP: em ʙääse enemʙää kottii hot tie mitä tahhoot , mie sanoin , aleksei petroovits , hevone väsy , en saa enemʙä tulläa no , lapa nyt männöö hiljaa niiŋ ɢavvo et , jot koha saat viet hot jalkas viet miuŋ kottii .
PP: sit saatoi häneŋ kottii ja .
PP: sellast ‿ol , yheŋ ɢerra sellane , tapaus .
PP: vaa ko , hirmuseŋ ɢovast pit aijjaa .
PP: y , kaikiil pit ‿ain ‿aijja sivuite .
PP: kuka vaa ei ajant , sie ain ‿aja sivuite .
PP: no hevoset miul ‿ol niiŋ ɢovast juoksiit jot , oike kässii pit , se ol , sellaset , ohjaksii ol tehty sellaset leŋksit , jot sit mie sain hyväst pittää kii jot ‿ei kääest liukunt pois , ja sit temmatakki niiŋ kovast ‿et .
PP: a suntakpäivän ‿emmö ajaneet millokaa .
PP: suntakpäin käimmö aiŋ kirkos , se ol meil joka ker .
PP: suntakpäi lähettii kirkkoo a sit tultii iltapuolel kottii .
PP: ko oltii nuoremmaat sit mäntii viel , ryypättii olutta ja , ja siinä se ol .
PP: a se ol sellane kutsuttii , narodni kot , narodnii dom , vennäiks .
PP: no olliit siin näyttiit kaikellaisii konstiloi siel , olha niitä aktoorii siel mitä sanotaa .
PP: näyttiit ne kaikellaisii konstiloi siel tekkiit .
PP: ja kuljailla siel enemmite sai vaa , sellail kuljail , siel ‿ei ole mittää astoopnaja .
PP: syyvvä juuvva sai sielt ‿ostaa huotavat kaik ‿ol siel .
PP: kymmene koʙekkaa se makso kaikkia koko ilta .
PP: a suomeeŋkirkko ol siel , suomeeŋkirkko , se ol kanuusnoiŋkatu .
PP: emmö käyneet venäjäŋɢirkos .
PP: a sit , peräst kirkon , iltapuole välist , käitii viel sit ‿ol rukoushuone , siel ol , rukoushuone siel käitii sit välin .
PP: no , ol sitä mänemist hyvi heikko , kotont ko lähetti heinä , heinäkuorma pantii pääl heinää pit viijä mennes sinne ja kauroi pantii ja , siih kuormaa .
PP: ja , niin ‿ol paljo lunta siihe aikaa , ko kuka puuttu vaa kuormaŋ ɢas vastaa toine sit pit kuorma kaataa alassui , ja laskee toiset sivuite mänemää ja sit taas toiset , pääsiit , jällee tiem ʙääl nostettii au .
PP: sitä ol hyvi matk , matkustaa ol hyvim ʙaha linnaa .
PP: sit matkustettii , kuippinal ‿ast .
PP: siel ʙit ‿olla yötä jo , siel ‿ol paljo niitä hartsanoi , sit ja , ol siel paljo , kansaaki paljo .
PP: sit siel , syötii ja juotii ja aamul sit taas , lähettii jo etteepäi mänemää .
PP: myö mänimmö juhanaŋ ɢas linnaa , seŋ kirkommiehen juhanaŋ ɢas ja , i miul ol otettu jänis , ammuttu koton ja , nyt panimmo sen salkkuu ja , sit veimmö sinne , linnaa vien ‿isäl tuomasiks ja jäniksel lihhaa kypsää .
PP: panimmo siihe pövväm ʙääl ja , käimmä torkkumaa siih vähä siihe ja , ja siel ‿olliit ja , varastiit meilt sej jäniksem ʙois , sen jänikse varastit sen salkuŋ ɢas .
PP: mie sanoi äläh nut .
PP: no katsaa ei ole enempää pövväl , no jo se nyt män .
PP: sinn ‿om pitkä matka taas kakskyment kilometraa .
PP: mänimmö sinne , siel ‿oltii taas syötettii pari tuntii ja , sit lähettii mänemä linnaa päi ja .
PP: hevoset pantii tallii .
PP: ja pakkaset ‿ol kovat .
PP: siihe aikaa taivel ‿ol pakkasii oikee suurii , lunta ‿ol paljo pakkasii ol paljo .
PP: kylmä .
PP: siel monet , tulliit sinne ja , hartsonaa ɢo tulliit ni , ei heil ‿olt aika hevosii , katsoo ensittäim panniit vaa , saivat hevosen tallii sinne , hartsonaŋ ɢuijjaa ja , sil kertaa jo , jo ryypättii viinaa ja sit vast , lämmiteltii .
PP: en ottant .
PP: se toru minnuu kovast kons mie kons join kons vii , joim ʙaljo hä sano et sie kelpaa nyt poika muuval ko paimeneks , miks sie viinaa näim ʙaljo juot .
PP: no anna anteeks ‿isä , em mie enemʙää toiseŋ ɢer juo .
PP: enne hää ei , ei olt aivan , niitä rikkai poikii a sit ko , myö kasvoimmo jo , veljet meit ‿ol kaks veljestä ja kolmet viel , ni nii myö käimmö raatamaa ni sit jo , isä tul , jo varakas jo .
PP: saimmo usjamma hevosen ‿ostaa ennemʙää ol yks hevone ‿ol , a sit jo saimm ‿ostaa hevosiiki paljo ja , sit meil , män , asja jo paremmaan .
PP: ja sit ko linnas siel mänimmö linnaa , hevoset riisutti pois ja pantii , kaik tallii ja ,.
PP: sit pit antaa päivä levätä enneŋ ɢo toisem päim mätetti työhe , vast mäntii jällee , raatamaa .
PP: muutamil ɢo ol heikot hevoset , tahtoit vaihtaa heitä pois , männiit , sinne , konnoil ja vaihtamaa ja siel vaihtoit niin ‿ett ‿ei , ei , kaikkinee , mustalaisia siel ol paljo ni , an juo , hevosen anᴅoit juopunnee hevosen .
PP: sellasiiki ol leikkilöi meil .
PP: olha sitä petosta paljo , ennemʙääkkii .
PP: niin se ol .
PP: em myö aivan usjast käyneet kons , lustim ʙeräst mänit katsomaa siel markkinois jot , mites siel männööt , ne asjat .
PP: a meil ‿ain toivat , ol jo semmoset jo , hevosen , pari parisniekat , sanottii ne , ain toivat meil hevosii ko ol jo tuttavat ni myö emmö männeet , mistää ostamaakkaa ne ain , toivat meil jo niit paremʙii hevosii toivatki meil , ol tarvis hyyvvii .
PP: hevonekkii ostettu meil or , suomeenor .
PP: se juoks kilometrii tu , minutti ja virsta , niiŋ ɢovast juoks .
PP: ja sit ko tul se sota , meilᴅ ne hevoset kaik ‿otettii pois , emmö saaneet ,.
PP: neljätoist aastaik se soval , sit hevoset pit antaa sinne kruunul kaik .
PP: monᴅa hevost veimmö .
PP: viimeset veimmö linnaa ja sit möi ,.
PP: nii jahis mie sitä harrastin , eei miul ‿olᴅ yhtäkää päivää jot mie en ‿ois , iltasiil mänᴅ ain , jäniksii vahtimaa .
PP: siin ‿ol oikee sit , lustii jahti olla .
PP: ja , yheŋ ɢer ja mänin jahtii , iltasiil .
PP: käim pitkällee maahe uottelemmaa jot ,.
PP: hevose pani nuoraa viel sinne pellol , ja nyt uottele vähän aikaa jot tullook se jänis .
PP: katson ni jo karkajaa , jänis .
PP: jo , miul ‿ol , ei olᴅ yhtä louhka panna hänᴅä sitä , olkapähä pyssyy a mie pani pyssy vähä etemmäks olkaäpäst sellail ja , ja katson jänis tulloo ja mie ko ammuin ja , se taka , otsaŋ ɢans ja löikki miul tähä nennää vast .
PP: nää mis ‿on , parraikakki ov viel nyt , pykälä .
PP: ei nääje jänistä , ja verta vuotaa nii kovast .
PP: kottii pitäs männä .
PP: hevone on , pellol .
PP: no , ainaki mänin hevosen , otin ja läksiiŋ kottii kaik vere vallas .
PP: no , täs vot s ‿on jäniksen , pyytämine .
PP: no jäniksen ainaki sain vaikka , vaikka nenär ri , nenär rioin .
PP: sit ripustimmo tänne , tuval lakkai sinne , ylös , jot hyö pilahuut .
PP: ja sit koiral syötin ja .
PP: sitä ol jäniksii niim ʙaljo , meil , siihe aikaa .
PP: a sit peräst , käitii , näil , jahis .
PP: mie olin sit , jo , siel jahikonttooris siel oliŋ kiruttant ‿olin ja siel , sliem sitä , sitä oopsestva .
PP: mänimmö sit sinne , jahtii märättu puhäpäiväŋ kaik pittää olla , kaiɢ jahimiehet pittä männä tänä päin jahtii .
PP: no , miul tul appee vierai .
PP: pitäs männä jahtii pitäs olla koton .
PP: a , kerra on sanottu pittää männä jahtii .
PP: lähtin ja jahti .
PP: sinä päin nin onnistu .
PP: ammuin jäniksen ja revon , uhes päiväs .
PP: kyllä se ol , ja lustii siel .
PP: toiset aijjoit a toiset , olliit sielt , vahis uotteliit kons tulliit .
PP: ja mie , satuin olemaa sit , siel nomeros ko , miu osaksein sattu jänis ja repo kerraliaa .
PP: uhel ko pa , ammuin niin ‿ol toineki siin .
PP: se sella sellasta peili .
PP: ol sillo repoloi ol ja paljo .
PP: sit mä nin , anopillei vierai , vähän ajan olloo siel ja , ja siel ammun jällee revon .
PP: siel onnistu siel ol ja jäniksii paljo , niin , ammuin ser revon ja , ja sit toiŋ kotti nylin ja , sen naham möiŋ kakskymentviis ruplaa täss ‿ol meil , yks ‿ol , linnast tult , mein täti ol tult ni , kakskymentviis ruplaa hää anto miul sil nahist se ol , vanhal rahal se ol paljo , rahhaa siihe aikaa .
PP: no , em mie muuta ole sellasii pyytänt ‿enemiten .
PP: no sussii mie hirvisim mennä ampumaa .
PP: niit ‿ol sussiiki meil ‿ol paljo .
PP: en hirvint ampuu .
PP: olimmo metsäs isäŋ ɢas ja äit hassaamas , puita ja , ko käimmä iltasiil tulemaa ja kottii ni , siin ‿ol nii suur karja sussii siel huuto ol jot , emmä hirvineet tullakaa .
PP: sit pit uotella niiŋ ɢavva kunis hyö männiit sinne yl tien , suvet , ja sit , vast myö , luuliimmo jot nyt hyö ovat yl tien männeet , nyt , nyt saap männä kottii ja läksiimmä tulemaa , si tulimmo si tulimmo ja hyö ovatkii meim pellol täs , kaik meim pellol luon ‿ovat , ne suvet , il , liikkeel .
PP: silmät niim paistoitki nii .
PP: kerra olimma , taʙunas , eitsiis , meil sanottii , ja , meil ol pikkaraine varsa , he hevosel .
PP: iltsiil mänimmä , taʙunaa , emmö , kav mäntkää iltasil jo , jo konuhka huutaa sano jot , ooi joi eh , sus tul taʙunaa , jo reppii tei varsaa .
PP: myö mänimmä aviks eihä myö mitä saneet , lapset , mitä myö saimmaa avitta .
PP: a hevoset kaik männiit umʙär , sitä ja varsam ʙanniit keskohtaa sellain jäi .
PP: ja , ainaki hää takant päi hänelt , kaks , molemmiist jaloistaa repäs suuret kappalet , pois .
PP: ja , nii se paran se varsa .
PP: parani se varsa , ja kasvo suureks ja sit myö möimmö virolai , virolaisel tähä .
PP: ni se ol sit niiv vihane , ei laskent kettää luoksekkaa muut ko ainowasta sitä , isäntää kuka häntä vaa syötti se ol niin tul vihane .
PP: sitä sannoot ain ennempää jot ko , vaa sus ko purroo mitä ni , hevo , varsaa ni , se sit tulloo vihane ja totta se olkii .
PP: se ol sit niiv vihane .
PP: ja hää sit sen möi sev vaa , hevose viimeeks pois .
PP: ei ole muul mie en ole pyytänt yhtäkää .
PP: ei olt mittää ansa muut ko , sellai pyyvet .
PP: noo ol se , ykstolane ol pyssy miul , patroonapyssy , pertanᴅka kutsuttii .
PP: ol vähä uuvvestaa sit tehty ni , sellane se ol .
PP: se ol , kuuvveestoist , ka kaliiper se pyssy .
PP: noo ol sitä ruutii panᴅii hauliloi ja .
PP: ko ei olt hauliloi itse tehtii ja hauliloi tehtii ja .
PP: no haulit ol selset leikattii pieniiks palasii ja , sit panᴅi , riehtilän , sissää ja toisel riehtilal pyöritettii .
PP: siint tul niin ‿umʙärläise hyvvii hauliloi jot , mitä vaa .
PP: tinast se ol tinast tehty .
PP: no kylhä niitä , sata kappaletta ainakii minun , miun iässäin ol ammuttu , ko ei enemmä .
PP: ko vuuvves , syksys mie ammuiŋ kaheksantoist kappaletta ni , ja se ol va yhten syksyn a vet joka , joka vuosha se semmin .
PP: sitä mie monᴅa vuotta olin siin jahtimiehen .
PP: ol karhuloi ni vaa , miul ‿ei , ei puuttunt yhtäkää karhuu .
PP: a tääl , grigoori meil män , metsää täst män , läp metsäm män sinne , hutentkaa .
PP: männöö ja , karhu tullooki hänel vastaa .
PP: hää sano miska miska mitä sie tänne tulit , mäne mäne syrjää lase minnuu mänemää .
PP: ja se läks syrjää ja , ja lask hänem mänemää ei mittää tehnyt .
PP: ei ne teht mittää .
PP: ei tehnut kotelläimel mitta pahhaa .
PP: suvet suvetkii , lampai veivät ja , koirii veivät ne , kaik hävittiit koirat meiŋ kyläst pois .
PP: niit ‿ol yhte vuon ‿oikee paljo .
PP: ni kalas mie aiŋ käin .
PP: itse , osasim mie verkoŋki te , nivvoo .
PP: kylhä myö nytkii viel .
PP: eei muuwwal ko näis tiikkilöis voa mitä meil tiikkilöi on täs , niis pyywwetti , etemmäl ei olt .
PP: käimmö tuol , tuol ruutaam polas käimmö pyytämäs kalloi , yöl , varastamas sielt , sielt varastimma .
PP: sielt toimmo , kolmeŋ ɢes käimmö siel ‿ol , sielt toimmo paljo kalloi .
PP: siel ‿ol sit sellasii niŋko käärmei sellasii kalloi , miten niit kutsuttii , piskuunii mitä lie .
PP: ne ko otetti kii ni ne , viŋkuut pan pii pii pii pii semmail , ne kalat niit ol .
PP: ne ollit lopel lustii syyvvä ne ol niiŋko ,.
PP: mie en ossaa sannoo mitä se sellasi on semmois kalat , ol vaa lustit ne kalat , kyl ne ol hyvät syyvvä .
PP: verkoŋ kas temmattii muuta mentii kumpaki vettee ja , kaheŋ kes , ja temmattiikki verkol niŋko ne , jot ,.
PP: kalat tulliit verkkoo temmattii verkoŋ kas .
PP: verkoŋ kas veettii , rantaa ja sit rannast otettii kalat pois , ja lähettii taas uuvvestaa otettii sellane , tälläne , pala ja jällee , temmattii .
PP: muut ‿ei ole täs , karassi ol ja , sit niitä piskunoi niitä kahta .
PP: karassikala , mie en tiijä millane on , sannoo kui hä suomeeks hää on .
PP: ei se ei se suur kala ole .
PP: on se nuoi pitkä se on voa ja .
PP: se on sellane , no mokoma se on , niŋku , ah ahveneŋ kalttasii sitä kallaa sitä laatuu ne on .
PP: ahvenoi myö pyysimmö ko suomeeski saimmo ahvenoi .
PP: ono , ihi , oikee makusa kala .
PP: sen , vaa luit ‿om paljo hänes , luu , luuit ‿om paljo , a syöt syyvvä ne oikee hyvä .
PP: sint tul hyvä suppi ehk niim paistaa ja ol ol hyvät , kalat .
PP: a joka aika ne ol .
PP: ei siin ‿ole mittää eriskummast siin jot , kons , mil ‿aikaa .
PP: a jo , parast ‿aika vaikka parraikaaki ois vaa ves , sula ni sais männä pyytämää nytki viel .
PP: jään altakii sais vaa pyytää ni et saa .
PP: eei mittää .
PP: ei .
PP: nii .
PP: kesälhä sitä sai sella , kesällä kesäl ‿aikaa ko , sai pyytää .
PP: tultii työst pois , viel iltasil välistee ni , sit mänin naaʙurimmiehel , ol , sitä kutsuttii oloska .
PP: meil ol sellail tehty sanaks että , tänä iltam mie riisu siulᴅ jalat , a huomisilta sie riisu miulᴅ jalat ko tulet työst .
PP: hää enstäim pittää minnuu seläs liuvuttaa , sit vast käytii tiukkamaa .
PP: no yhellaine mie , voitin otin , sev voitom pois .
PP: olha se lustii se , paalikan tiukkumine .
PP: no en , ossaa sannoo kuim ʙaljo se , kui suuri se oli .
PP: yheŋ ɢer pyysimmö täst samast tiikist , vastast , se ‿ol nellimʙyhin , eikä tait , taite verkkoo viel ollut meil .
PP: ol rokotinast , kulit , mitä kutsuttii , siin otettii kaks kullii panᴅii yhtee ja , ja neljä saavii saimmo kalloi yhes kerras täs .
PP: täss ‿ol niim ʙaljo kalloi .
PP: ei pyyetty täs kansa monta vuott ‿ei pyywetty .
PP: sit ko myö käimmö yhten se nellimʙyhin aikan käim pyytämää nii , sit saimmo nel saavii .
PP: ja sit viel sinä samam ʙäin viel kaks saavii ottiit siin ‿ol nim ʙaljo kallaa , toiset , toiset kalamiehet .
PP: sit em , emmä jaksanneet kaikkii syyvvä .
PP: tytöt panᴅii , paistamaa , niitä kalloi , ja pojat sit , tuotii viinaa ja syötii ja juotii ja .
PP: a viimeset sit , tää mei , vanha ämmä , miun naisein se , käi volossavas torkuimas niti kalloi käi myömää , jot ei ole , mihi et pala , pilahuut .
PP: ei .
PP: soppaa se ,.
PP: nii sellail se on , ikä eletty , kaikellaist menty .
PP: nii no juhlii meil ‿ol kaikkii suuremʙ juhl ‿ol juhanuspäivä .
PP: sitä vietettii kolm päivää , se ol ‿ain .
PP: kolt päivää piettii sitä juhanusta .
PP: ja , keitettii oma olutta .
PP: ne kasvatettii hyväst kaik .
PP: sit kasvoit jo hyvä oras , malta sit kutsuttii .
PP: sit ne pit jauhaa , ja sit , käitii jo juhanuksen , ies päiv sen , päivä kolmet ‿ennemʙää , sit pit ottaa hämmentää kaik sekas ne , varil kiehuval veel , ja sit pit panna kiukaa paistumaa , ne paistettii , ja sit käitii keittämää oltta .
PP: ne keitettii , sellail , no , ainakii kuim pal sitä vettä män .
PP: tulha sitä ainakii , viis kuus ämʙärii pit panna vettä .
PP: sit se , sit tul kaikistää kuus ämʙärii tul olutta .
PP: ja se ol sit nii hyvä olut jot sitä ko joit ni se ol paremp ko tämä , ostoolut , se ol sit leiväkäs ko hyvä .
PP: sit tulliit vieraat .
PP: sit alettii antaa , olutta juuvva ja , viinaa ja ol .
PP: siihe aikaa viinaa ennemʙää ol viinaa vähä .
PP: ol , tsetvertnoit myötii , ei olt näitä putelilloi .
PP: putelit ne ollit pienet a tsetvertnois siin ‿on jo nel putelii , viis putelii on tsetvertnois .
PP: se on jo , näi , näin suur om putel .
PP: se ol ja putel .
PP: putel voa häntä sanottii tsetvertnoi , venä vennäiŋ kielel .
PP: a sillo juotii vähä jos ko , kaks , kaks ryyppyy ko annettii ei enempää ei annettu et , tulet juo humalaa .
PP: ei sitä annettu nim ʙaljo , niŋko nyt juuvvaa paljo .
PP: ei sitä juoksiis oltuka ‿p ,.
PP: kaks päivää ku kuljailtii ja kolmanᴅeem päivän sit , jo , piem pohmelo oi vähä ni .
PP: a se kylä ol niim ʙaljo vierai juhanuksen , meil jot , se kylä ol sattoi ihmisii meiŋ ɢyläs vierai kaik tulleet , vieraist kylist tulleet kaik tänne kyllää , tässä ‿ol .
PP: kulhä tätä piettiiki , muuval ei kyli kylis pietty ni , täs ko piettii ni sit kaik ympäryskylät kaik tulliit tähä meil , juhlimaa .
PP: sit ol lieku , liekku ol semmone siel sit tantsittii ja , ja soitettii ja , ja välist viel tapeltiikkii , se viel toiset pojat , toisii hakkasit kaŋkiiŋ kans ja , keppilöil ja ,. .
PP: nii , nii ne annettii niin jot , toise toine , jäikkii siihe pitkelle maahe niil lyötii .
PP: sellas sellasta vietettii sitä juhanusta .
PP: a joulu ei , ei olt mittää jot sellail , kul kuljaamine pyhä , a niin olkii joulu piettii .
PP: mänti kirkkoo joulun , ja tultii pois ja muuta sitä muuta etempää pietä etemmääks pietty .
PP: jouluamun ‿aiv vaa re ajettii , kirkkoo kaik .
PP: enne vet kirkos käytii , ei niŋɢo nyt kävvää jot männä kirkkoo a enne vet kai , pyhät kaik käytii kirkos ka ,.
PP: ni .
PP: nyt oŋ kaik kirkot ki nyt kirkkoloi ole .
PP: yks venäjäŋ ɢirkko on tuos volossovas sev ver on no , siel kuka tahtoo havvata ni sit tahtoot männööt sinne vennäin , kirkol papil kyssyyt sit hää , siunajaa siel , kirko sisäs siunajaa ruumiin ja , sit vie mihi tahot hautaa .
PP: laskiaist niitähäl la , sitä lapset ne liukuit .
PP: hevoset pantii valjai ja , kelloloiŋ ɢans ja , sit ajettii pitkii kyllää ja toisee kyllää ja , sillo sitä liuwutettii .
PP: hautajaiset ol , tavaliset kuka ol ruumis , jo ol kuollut ihmine sit käitii , ke , mis talos ‿ol se , isäntä , talon isäntä män ja , kaik koko kyläŋ käi , umʙär talot , joka talon käi kutsumas , sinne sit , muistiais , juhlaa pitämää , pomintkoi sanottii .
PP: ja sit jokahine vei , palan lihha , ja , leivän .
PP: se vietii sinne , pomintkatalloo sinne vietii sinne se leippala .
PP: sit siel syötettii ja juotettii ja .
PP: ensiks mänᴅii sin laulettii pöyhän takaŋ kaik , pariŋk , pari virttä .
PP: ja ruumiiŋ ɢuolles kuolles ja lauloit siiŋ kaik kutka naisiil tul , koik män , kunis viel emänät laittoit , sitä ruokaa , ni sinis laulettii siel ja .
PP: sit , siel syötettii kaik , väk ketä kuim paljo ol , ja sit lähettii saattamaa , ruumista , kirkkoo .
PP: ja , ennemʙää ol viel sellail jot , joka kyläs kirkol ast meil ‿on , monta virst , kyllää siin on
PP: on siin , kaks , vai kuus , viis vai kuus kyllää , kirkol ast moloskvitsaŋ kirkol , ni joka kyläs käitii aim maahe , ja mäntii , mäntii ain sen , ruumiin ies ja taas laulettii .
PP: ja kirkol ast ne , kaik joka kyläs laulettii sillo .
PP: sellail , sellail meil saatettii ruumist sinne maahe .
PP: no virskirjast laulettii niitä hautausvirsii kaik , virskirjast hautausvirsii laulettii .
PP: no ool ehk ‿ne ommaiset ne kyl ne itkiit ain , ommaiset ne itkiit .
PP: eei ei ei , siel , no aina , jokahin jokahine , joka hautajaiset lauloit ‿ain , o , ommii virsiää siel , nii , se kirkolt jällee sit ko tultii pois , taɢasi , kaik , sit jällee mänᴅii kaik pomintkatalloo , siel , miss ‿ol , ol se ruumis kuollut , sit siel jällee viel , samal viisi syötettii ja juotettii kaik , ja laulettii ja aam , se enner ruokaa ja peräst ruuvvan ja , sellaist ‿ol .
PP: jos ol välist , sopiva aika , ol kutsuttu joku pappi viel sinne .
PP: sit pel , viel , i viel pit hartaushetke siel sit , muistojuhlan pit .
PP: sellasii ol ja tapauksii .
PP: ennemʙää ol , hartauksii , piettii usjast , kyläskii käit jot , käitii .
PP: ol niitä , no maallikkosaarnaajii ol , ni kävviit , usjas kyläs käitii saarnaamas .
PP: ei olt , lapse synᴅymise juhlii ei olt suurii .
PP: ei olt .
PP: kastettii ja muuta se ei vet , mittää .
PP: no oma pereh mitä siin ‿ol ja , sit ne kuomat olliit ni siin , syötii ja juotii ei siin ‿olt mittää erinommaista .
PP: no virs laulettii siel , enne ruokaa ja , peräst ruuva se ol ain , ko laatuust otettu .
PP: nin .
PP: no , kasvo ja sit käi rippiskoulun ja sit tulɢii jo aikamieheks , sit pantii jo työhe ei antant , ei se annettu nyt , niŋɢo nyt pojat kuljailoot .
PP: sit ol jo , kuustoist seitsemätoist vuotta hänem pit jo olla täys , työmies .
PP: a nyt ‿oŋ ko kaheksantoist vuotta ja ain ‿et ossaa viel työtäkää mittää tehä , nykyiset pojat .
PP: kolhoosaski olin ni mie olin ain ensimmäine kylväjä , mium ʙit kaik kylvöt kylvää .
PP: ja sit ol , viel tää petrovets andrets ja viel andrei petroovits meit ‿ol selsii kolme , vanhaa miestä niin , mitä ol kylvys kylvölöi ennemʙä massinoi olt mittää mil kylvää , ni myö kaik kolme miehen , pit kaik kolhoosa pellot kaik kylvää .
PP: a ol sellane vakka ‿ol , vakka ol sellane , tuohine vakka , kutsuttii ni siihe , siihe valoit siihe män , siihe män ainaki sinne , män sinne kakskymentviis killoo men , sitä viljaa , se pit kantaa ryntäil , kyl sinne män , se hyväst .
PP: a millane vilja oli .
PP: ka kauraa pit ottaa koko koura , kopral .
PP: a apilasiemenii ko kylvettii sitä pit vaa kolmel sormel visata , näin .
PP: sit tulliit tarkkaa , se pit ‿olla nii tarkkaa .
PP: yhel kääel nii voa yhel kääel .
PP: kauraa ja yhel käel vaa ain joka harppooksel .
PP: miŋɢeŋ ɢer harppaat taas viskaat taas harppaat ja taas viskaat .
PP: no , no niin , levjä se tul se ainaki kaks metraa levjä se män kylvö , nii levjä se kylvö tul , se sitkaᴅ .
PP: se ol kolhoosan norma .
PP: ei olt , ei se olt paljo , päiväs , kyl se päiväs kylvät .
PP: kyl myö aiv viel enemmä kylviv vaikk ‿ol se norma kolm ɢehtarii .
PP: heinää lyötii .
PP: miul ‿ol meil ‿ol heinämassinat ‿ostettu meil .
PP: em myö , kolhoosas , emmö lyöneet käsil .
PP: vähä mitä lyötii , pehkoloist lyötii voa heinää siel pehkoloist .
PP: a kaik massinaŋ ɢas , meil ‿ol massinat .
PP: sit ko kolhoosaa mäntii ni ne otettii kaik sinne massinat pois , heinämassinat ja sit puimassinat , ja , ja ja k ‿nämä nämä , se , haravat ja ne , ne ol meil ostettu kaik ensimäisee ,.
PP: hevosha hevosharavat nii , ne ol meil jo kaik ennempää ostettu viel .
PP: sentäkkee myö ko , linnas ko raajettii meil rahhaa ol vähä enemmä ko toisiil ni sit myö ne , ostimmo ensimmäiseks ne massinat .
PP: a sit jällee ensimäiseks pit antaakii kaik massinat , kolhoosaa ne otettii ei niist mittää meil maksettu takas .
PP: ne ilmaseks kaik otettii kolhoosaa .
PP: no riihee , ahettiiki tavalisest pantii , ahettii , lyhtei tuotii ja pantii sinne riihem parsil ja , kuivatettii sit aamusil mäntii jo , niiv , noo tuntii , viel ol pimjä .
PP: jo ko tul jo päivä valetu sit jo pit tulla riihest pois , riihelt jo pois ol puita ,.
PP: otrat puitii , hevoset pa , ajetti kaik kokkoo .
PP: sit seŋ ɢas ymʙär ajetti vaa ja , seŋ ɢas puitii .
PP: myö kutsuimmo matti häntä viel sitä , loukkuu .
PP: myö , mäŋkää tuokaa ne mattipojat .
PP: myö tuotii se matti siih pantii riihenuksen ettee .
PP: toiset viskoit riihest ‿ulos , toiset ajettii ja sit lyötii voa siihe , loukkuu ja , sellail , ol puitu , rukkiit pois .
PP: a sit visattii kääel visattii kaik .
PP: kääeŋ ‿ɢas visattii massi , konneit ‿ei olt .
PP: a raakoil tehtii laavottii se rukkiit ko ol jo siihe lyöty , sit pantii siihe , kuominamoahe kaik , räätyy , latvat vastattain , ja sit , niil puitii .
PP: tyvvii myötä mäntii enstäin ‿etes takas , sit latvoi myötä , et ne ol se , jyvät puh , korjas kaik puhtaaks sielt , jot ei ois mittää jyvvii enemʙää siel .
PP: mie olin ja , kääel ail louhka viskaamaa ni mie , lounaiks jo ol kaik , viskoos korjattu ja ,.
PP: kä , lapja pikkaraine lapj ‿ol sellane , nuoin , suu suur lapja ja pien rutska siit ja yhel kääel se , näin se men , se niim män hyväst sit .
PP: akanat jäävät tuuleŋ ɢas pois a , jyvät männööt peräl .
PP: ah sil ko visattii siᴅ ne akanat ko jäivät siihe , siihe rintaa , sit seŋ ɢas mäntii sielt , ajettii pois se tuuleŋ ɢans , löyhättii pois .
PP: se pit ‿olla löyhä ja .
PP: viljat tuotii aittaa ja , sit vietii myllyy jauhatettii ja , sy , paistettii kakkaroi .
PP: vehnää meil sillo ‿l vähä viel , siihe a enne ol otraa vähä , otraa ol .
PP: se tehtii sit , ensittäin tehtii häntä suuremaks hienoks , sit suuremast tehtii vast parast jauhoo hieno .
PP: sit se tul , nii hyvvää otrajauhoo jot , se ol sil hyvvii otrakaakkuloi ja kakkaroi paistettii .
PP: no akanat ne männit lehmäl kaik siel , lehmiil ne , kaiɢ ne akanat heikot .
PP: a vaa paras suurimo otettii vaa pois .
PP: no omenaa emmö li , enne myötäväks ei tehty itsevaraks sitä ol omenii .
PP: tapas sitä omenaa kyl , itsevaraks .
PP: no sikkoil sitä pit ‿ol sikkoil syöttää .
PP: viljaa ei myöty , vilja panttii raavail jauhettii ja .
PP: kell ‿ol , rahhaa ol tarvis muutamal talos ni , ne möivät sitä , viljaakii .
PP: mitä se kolm ruplaa kul makso kaura ni mitä se , se ol ni huotava , tavara .
PP: sen ᴅäkkee raavail sitä syötettii kaik .
PP: et enne , ennevanhaa heinä va vaa ‿et ei olt paljo olkii ol kaik , ni niit olkii ko syötettii ni siim pit olla leipää le , lehmäl .
PP: ei se olkiil , lehmä elänt .
PP: heinää ol vähä , heinämaita .
PP: apilast ‿ei kylvetty .
PP: a a maitoo ei viety mihiŋkää .
PP: maito tehtii voiks ja .
PP: ja siin si se syötii kotoŋ kaik .
PP: nyt viime ajal sit ‿ol voa jo , tuotii si sinne maito vietii sinne fermaa , viime ajal , täs .
PP: jo nyt ko , tämä tul jo saverskoil ast ni sit käytii myömää vast .
PP: a metsätöit ‿em mittää tehneet , myö ei missää metsätöis emmö käyneet .
PP: mitä itsel ol tarvis vaa , puita hakata , sev ver voa ol hakattu , muut ei mittää .
PP: a näin et työs , mittää et , raatamas ei mittää käyty siel et , ja ois saatu rahhaa sielt viel .
PP: no se ol peräst viel jo , se ol jo ol mik , virsta .
PP: pientareelt korjas pellolt korjasiit ja sit sinne vietii kokkoo , massintiev vieroo veettii .
PP: vot mie tahoŋ kivvii käv vetämää , eik sais siulᴅ rahhoi saat sitä .
PP: saat ‿ottaa , ilma rahata ja .
PP: se ol hyvä mies , se anto .
PP: a sit vietii kivet ja hää sit otti , rahat taɢas siult .
PP: se on , mihi aikaa kuus , se on juuli , juuli , juuni , juunikuu mikä se ‿on
PP: heinäkuus .
PP: siel ‿ol meil viistoist kilometraa täält meilt , sinne matkaa .
PP: sit käiti kaik siel käivät markkinas nuoret ja vanhat kutk käivät siel .
PP: siel ‿ol kaikellais ostaa ja mitä ja ,.
PP: neljä päivää sitä , kolt päivää piettii , jumalampalvelus ol siel markkinois .
PP: sinne sit män näitä , tattarlaisii mitä se vaa ei olt tätä meiŋ kyläŋ ɢattuu myötä kaik , ja mustalaisii ja mitä ei olt kaik aijjoit sinne , markkinoil , sitä pyhhä pitämää .
PP: sitä ei , se ov vennäiks paraska , olkoo hää mikä tahhojaa .
PP: se käytettii kolm virstaa , kolm virstaa ol , matka sielt , kirkost sinne , toisel , puol kirkko mikä se puol kutsuttii tsassuunoi .
PP: ja , olal , tassiiᴅ neljäm miehen , o lliit se , ne , paarit sellaset tehty ja sit hyö sen tähte ,.
PP: se kuva ol siel , se ol ihmiseŋ kuva , naine , sella i , parasko , paraskoovi häntä kutsuttii .
PP: sitä kulettiit sitä sinne kolm kilometraa ja .
PP: sit taas vietii takas .
PP: ihmist ‿ol kaik siel , rukkoilemas sitä jumalaa jot kuka häntä , avittais jot ko käyʙ milla , millanekkii läsiv ‿ol , sit jot paranissit siint .
PP: olik se totta vain ‿e i olt ‿aa , sellane leikki se ol siel .
PP: sitä kuletettii sit niis markkinois .
PP: siel oltii sit kaik , ol , ne , karusselit ja mis sait liukuu siel ja , siel ‿ol , hyvil lusti viettää aikaa .
PP: ni , myö sielt alt , mänimmö palatin alt pakkoo ja , niim myö pääsim pois .
PP: sellail kuljailtii iljussam markkinois .
PP: kaikella ol tavaraa tavaraa mitäpuuttuu ol myöt ,.
PP: hevosiiŋ ɢas torkuitii , hevosiiŋ ɢas .
PP: täst , rääkkyläst , mi , paavalsetält varastiit , se , jyrkiläj jaakko varasti hevosen ja vei sinne markkinoi ja möi pois .
PP: hää yöl vie aamusel varrai vei .
PP: hyö kons män sinis ni , hevon jo ol myöty muut ko , suitset saatii vaa taɢas , hevose vei .
PP: sellai se män , rääkkylä hevone .
PP: siel ol pa paljo nuorii poikii ni sit , toiset toisii vast .
PP: a meil , vanhemmaat pojat ni nii pit , männäki syrjää ,. .