Location: Vittanki
MK: no kyllä mie niistä muistelema met emmä ti , mie nyt ‿en tiijä niistä nyt erityisesti muistela , mutta niiŋ ku ihimiset on sillon , kehränhet ja , kartanhet ja , vanthuut tehnet ja , sitten ne , kehräthin itte käskethin kaŋkhaalloimie , tehkhin niitä ja , kehräthin net sitten .
MK: ja , otethin , köŋŋäsestä tuli , noita , loimia , käskethim pumpuliloimia .
MK: ja sieltä kuothin , sittem miehile vaathet ja , sitten tuli naisile punasta sinistä , ja valkeata , ja nek kuothin niistä sitten semmosia , kirjavia ristiraitasia hamheita ja , ja niiŋ koreita kuothin tröijjyjä ja , ja alushamheita sitten .
MK: ja , käskethin , tuoksi , juunaan festiksi se oli tuolta vivuŋkista lähtösin .
MK: ja se sanothi ette fes , ei ole vielä festi keriny aamutöistä , sillä ooŋ kuiten alushamep päällä , sill ‿on se kirjava hamep päällä .
MK: joo .
MK: ja , niillä oli , toistakymmentä lehmää .
MK: no see ko se oli keriny navetasta , festi oli kartanu valmhiiksi , ja ki , sitten , tuo alkoi kehräähän .
MK: emäntä oli paksu ja se oli vivuŋkista lähtösin .
MK: ja , see alkoi sitten hääm pani väävip päälle ja , sitte ja niin tehthiin , net vaimot , kartathij ja kehräthi ja hääm pani väävip päälle ja hään ‿alkoi pä , vääviä paiskahan .
MK: niiŋ kavvon ‿aikaa ko se navetta , silloŋ käythiiŋ kolme kertaa navetassa lehmie hoitamassa se , käskethin , se oli piikamaijjaksi käskethin sitä , ko sit see , se oli kehräny seen ‿aijjaan sitten sev välin .
MK: no se alkoi festi taas karttaahan , ja niin touhuss ‿olthin ni ‿ette mie oliv vielä nuori mie kävin sielä sillon , mie en ollu vielä työntekijä mutta minun ‿äitiŋ kah kävimmä sielä .
MK: ja net olthii niin touhussa kaikki .
MK: see kallitti vikatheita , nep piethin olla kaikki valhmit , siinä talossa .
MK: ja emäntä oli kutonu keväälä , kevätaikana kutoi kaikki vaathee valhmiksi ensistä .
MK: ja sitten tuli kesälä heinänteo aika nii , net alethii heinhä .
MK: piika oli festi semmonen ‿oli niin ‿ette , se otti jä , kolme jauhosäkkiä , kolmesattaa kiloa se leipoi keväälä leipie .
MK: ja , oli iso pirtti , kauhia iso pirtti silo , mutta se om palanu se pirtti nyt s ‿eijj ‿ol ennää jäljelä .
MK: ja , see leipoi kolmesattaa kiloa , leipiä , ja , niin ohukaiset , ja teki reijjän niihiŋ keskele .
MK: ja piikamaijja otti ja teki see , hän teki navettatöitä , keritti lamphaas sielä ja , häŋ keritti lamphaita , kolmattakymmentä lammast ‿oli niill ‿aina , heilä , s ‿oli kaikhiin isoin , hommatalo joss ‿oli kaksi piika aina .
MK: joo se , hään teki , tuli sieltä ja , tuli sisäle , iso kaffipannu oli takassa ja , ja sano ni ‿ttä oŋkos tuossa kaffi lämmi nyt
MK: festi sannoo kyllä siin ‿oon , lämmintä .
MK: kreetajuhanna kuttoo väävie .
MK: eiköh maijja ota leiv , leipää
MK: eem mie , mie olen aamula syönny poroŋ , koparoita mi olen tuossa kalunu .
MK: em mie nyt niitä ha , mi ‿e nyt niit halua niitä .
MK: no kyllä mie kerkiäm mie vetasem piipuv vielä tässä sannoo niin , mie vetasem piipuv vielä tässä .
MK: toinen hannoo ette no vetase sie sem piipuŋ kans aina otat , sem piipuŋ kans sie aina .
MK: net ei muup polttanhep piippua ko se piikamaijja tyhä .
MK: tullee sitten , tullee tämä , tämän , vaimon tämän hilman , joka tuoss ‿oli minun talossa nyt tuossa , tullee sen äiti ja sannoo , tullee annapriita siihe ja sannoo ette , oi tuota festiriepua joka leipoo noita leipiä kaiket ‿aijjat ja pirtti oŋ kuuma ko pätsi .
MK: no niim mie hääyn tehhä , kesäruokaa mie hääyn tehhä .
MK: kyllä annapriita saapi leiväm matkhaaŋ ko mie kerkiäm paistaa .
MK: annapriita antee , kiitoksie piikani , jumala siunakhoon sinuå .
MK: kyllä ni , he , leipä on hyvä .
MK: pane leilhiin annapriitale piimä .
MK: pane leilhiin , ja festi antaa leivän .
MK: no hyvänenn ‿aika ky , kyllä mie panen itte annapriitarievule lei , piimää , leilhiin .
MK: s ‿oli leilit sillon , semmoneŋ korkea , ja otiŋki , semmone niiŋ ku , suu siinä oli sitte , semmoneŋ korke oli , pani leilhiim piimää itte kävi pe , panemasa ja ,.
MK: iso porstua oli niilä sitten , ja hä , sannoo annapriitalek ko tullee , kreetajuhanavaina ette , mie olen annapriitta pannu sulle leilhiim piimää , sielä se on ovensuussa siinä kaapiv vieressä .
MK: voi rakas ihminev voi kiitoksia , jumala siunakhoŋ kylä teijjäŋ karijaa ja kaikkie .
MK: joo , toine ajat , kiitok , hyvä s ‿oon , ko siunaah minuŋ karijan .
MK: toinen sannoo ni ‿ette joo ainaki , anna mie lähen nyk kotia ni ‿ette , lapset tulevah mull ‿oŋ korassa lapses sielä .
MK: niil ‿oli koassa , kota , turpheesta kota .
MK: joo se asuit , näitten äiti asui koass asuthin semmonen turpheesta tehty kota .
MK: joo .
MK: aapraami om menny tuonne , fritiläisile puita kaa , sinne niitte puita kaatahan , eikä tiesi koska se tullee , hänest ‿ole tietoa aapraamista koska se tullee .
MK: no see lähti sitte .
MK: tuo sannoo sitte festi ette , kyllä passas annapriitaki parhaal ‿aijjala ko tiesi ette mi olel leiponu ette saapi leivä .
MK: maijja sannoo et , hmh , kylläpä se nyt ‿on aina sem maitoliiteriŋki kans hakemasa sitä maitoliiteriä , sanno , festivaina , sanno .
MK: vainat ovvak kaikki .
MK: älkää nyh manakko siltä sannoo kreetajuhanavaina että älkää nym manakko siltä .
MK: no net ‿ei puhunheet ennää nep piijah mithään .
MK: annapriita meni kotiansa sel leilinsä kanh .
MK: voi voi .
MK: taas tullee tieteŋk ‿illala tähäv viivyttähäŋ kyllä see käypi vielä annapriita illala tässä , jaa , mie istun toho festi sanno , mie istun tohon takkapielhen , mie vaan en laske annapriitaa tähän ‿istuhan .
MK: tuo sannoo n ‿että no kyllä se istuu tuonne kallen säŋŋym päälle .
MK: niill ‿oli treŋki , käskethiŋ kalleksi see , oli ovensuussa se säŋky .
MK: n ‿et kyllä se istuu tonne kallen ‿ovensuuhun , toinen sannoo n ‿ette , no kyllä meilä nyt toolia on maijja sannoo kyllä meilä nyt toolia on , kyllä sen tartte kallen oven , säŋkkyn , säŋŋym pääle istua .
MK: no kyllä mie ole niŋ kylläntyny sille annapriitale nin ‿ette ,.
MK: ja siel saarnaa niitä hänen saarnamisiansa .
MK: tieteŋki rakensi , avustethin sille .
MK: kyllä annapriitasta tullee niin hyvä nyk ko se pääsee tuphaansa niin ‿ettei see kuljekhan ‿ennää mutta tuossa kovassa , halua tieteŋki siin ‿ei ole kö yksi klasi tyyhä ja , sannoo , maijjan tie , ei siin ‿ole kö yksi klasi tyyhä ni kyllä se halua tieteŋki kulkea täälä valosamassa .
MK: joo se sannoo ni ette , no joo tieteŋki ko nyt ko se saapi tuon tuva ni , ei annapriita ennää kulje niin ‿usse .
MK: joo , no se lähti sitte ja sano , antaa nym menn ‿annapriita .
MK: sannoo se feetrikavaina sit sitten , se ov vaina seki ni ette , no kyllä mie olem maitoliiterin sull ‿antann ‿aina ko olek käyny lypsämäs .
MK: joha mieki s ‿oo , mieki s ‿otiŋ , karttasiŋki sulle menheenä jouluna , jouluksi karttasin ‿ainaki , noita , niitä sinuŋ kutheita , sinuŋ kutheita niitä , sinum , niitä sinum palijampääliskutheita .
MK: älä houra si ‿e ole paljampääliskutheita ha kartanukka
MK: koskas sie oleh niitä kartanu
MK: toinen sannoo n ‿ette , n ‿älä houraa siinä .
MK: m ‿olen ainakis .
MK: n ‿ei net ‿ole ko puolivillaseŋ karta , kuthee net ‿on joita olek kartanu , ko mie puolivillasta kutoi .
MK: jaa no em mie muista , sannoo nii , ette älkä , antakaa antheeksi ny mulle .
MK: ja sannoo sitten näin n ‿ette , nyt ‿om , perijantai .
MK: huomena mie pie , miekis piäm pestä , s ‿oli semmonel lapista lähtö , mie huomena miekis piäm pestä tupani nyti , pyhän ‿or rukoukset .
MK: joo se sannoo n ‿ette , no rukouksin ainaki .
MK: no rukouksim mie p tulen aina joka pyhä em mie ,.
MK: no kuŋkas sie tarkenes sieltä , rantasaajiesta tullat tuonne frikin talhoon asti
MK: no kyllä mie tarkene , villahuivih mull ‿o ja , vanthuk käes .
MK: aaprami , sannoo see feetrikavaina ette aaprami se kyll ‿ei taijja kulkea koskaar rukouksis
MK: ainaki , tullee fritin talosta ja alkaa niitä jalkakonttureita keittähä niitä konttie , ei koskhaaŋ käy , ainakkaa .
MK: no , kyllä se sulleki antaa niitä konttie
MK: mieköh niistä perusta .
MK: joo mutta sie pitä sit an , a mieliksi syyvvä sille .
MK: no ko mie en taho niitä , em mie tykkää niistä .
MK: see tullee sitte niin ja saarnaa sielä niin .
MK: joku niistä sannoo n , sitten annapriitale ni ette , ett‿ annapriitta , olekhoon sie niiŋ kristitty niiŋ ku sie tunnet
MK: no en tiijjä , jumalan lapseksi kuiten ‿uskon ‿itteni nyt ni ette mie ole jumala lapsi .
MK: no niin se siinä saarnavat sillom piethin , aina rukouksia joka pyhä , se oli ennem mailmassa semmone .
MK: se tuli mariampäivän aikana justii se , kokous .
MK: no sitten se ottaa ja tulevat , kokousten ‿aijjat .
MK: ja se ov viikon sitten täälä se om mariampäivä .
MK: oŋ koskaman ‿olli on , saarnamies , rautie junnu , norjasta , ja , nikkarin tuomas , ja , mikä se olikhaav vielä yksi
MK: ja see sitten net ov viikon saarnamiehet .
MK: a no sillon ‿on tieteŋki net vanhat ihmiset niin , ovvat liikutuksissa sielä ja annapriita annoo sielä antheeksi ja ,.
MK: sitten se , joku niiŋ ku vähäsel lastaa tuota annapriitaa sitte ni se , se sannoo , koskaman olli näin , oli iso piippu oli silä koskaman ollila vielä piitkä varsipiippu ja , pani sen ja sytytti lähti pöyvvän takkaa ja sytytti ja piirsi , antaka annapriitan taajoa kyllä se taiffaassen taajo .
MK: yksikhän ei puhunu mithän .
MK: annapriita on oikeassa .
MK: joo .
MK: no ei yksikhäm puhunu mithään tieteŋkkää .
MK: annapriita on oikeala , hänen , saapi ette hänen , antheeksi kaikilta ja k , ja piethin , ettei annapriit ‿ole kristitty .
MK: mutta , a m an , meni vielä , toiseŋ kerran , se sanoi tuo koskamon onni ette , antaka taajoa annapriitan see , kyllä see taiffaassen taajoo ja antaka annapriitale hänen heikkouvensa antheeksi , sannoo nii .
MK: n ‿ei nep puhuneeh mithää , nii net annethin annapriitan taajoa ja , ja niin se oli ,.
MK: sitten se tuli vanhaksi häŋki ja , ja niin se kristittynnä kuoli .
MK: no sitten net , on net saa , vanhaas saarnamiehet ‿ovak kaikki , sitteŋ kuolhet ja loppune siit ‿oj jo kymmenie vuosie aika .
MK: alethi net uuvves saarnamiehes sitteŋ kulkehan , niitä , niittem poikia ja , niin ‿eespäin .
MK: mutta se oli se , koskaman‿ olli se oli kauhia saarnahan s ‿oli iso herätyski täälä jä ,.
MK: s ‿oli hyvä saarnaahan , ja paljon sai ihmisiä liikkuhan .
MK: no sitten ‿otti ja se nuori , kansa sitte ne oli paljon tuli kristityksi jä ,.
MK: sitte se tuli niin pitkäle niin ette , no se se alkoi sitte hajoahan tämä kristilisys .
MK: tuli se länsiusko sitten .
MK: joo ja , niin tuli tästä lestaatieuskostaki , tuli siitäki kaksi uskoa .
MK: seki hajos kahthen oshan .
MK: se tuli siitä sanothan ‿ette , se on toinen alausko ja toinen yläusko .
MK: mutta niitä on vielä palijon , jota on tässä vanhassa lestaatieuskossa , niit ‿oon niit ‿oon , paljon , sekä ympäri , mailman ja ,.
MK: ja niin tuli tuo , helluntaiuskoki , joka on suuressa voimassa tuola , ameriikassa .
MK: se on suuressa voimassa .
MK: mutta tätä lestaatiuksem pohjaa oon täälä , yliperälä , enämpi ko mishääm muuvvala .
MK: siel ‿eijj ‿ole niitä , sanotuita , muita uskoja paljon .
MK: no on niitä helluntaiuskoa vähäsej jotaki , muttei ole niim paljon , mutta niiŋ ku täälä alapuolela .
MK: mutta ko sanothaan tätä jota mes sanoma länsilaiseksi , niin niit ‿e ole täälä ylipuolela yhthään , niiŋ ku tästä , saapi kyllä sanoa n ‿ette tästä kylästä ylös tuonne kaaressuvanthoo ja kuttasseej ja , muonioon , net ‿on aivan , mutta tuossa vittaŋkissaki on sitä länsiuskoa paljon , jota met sanoma länsiuskoksi .
MK: joo ja ,.
MK: noo net on , net ‿oŋ kuiten siinä erokkia seev verran ette niil ‿on , eri , eri , eri usko .
MK: ette net ‿on , net ‿on tästä kauhiat , ihimisiä , niiŋ ku entisel länsiuskot , net olthin semmose ‿tte , kaikki ihmisev vaatteet haukuthin , kaikki puhthaksi , ihimisen , jos ‿on lipsi kaulassa , net pitäväs sen syntinä .
MK: net on , länsilaiset semmoset , mutta niiŋ ku nämä lestaatielaiset vaan , vaikka neh vanhat saarnajah net ei piän niil lipsiä kaulassa , mutta niiŋ ku nuoremat o niin nep pitäväh lipsiä .
MK: ja sitten , jos ‿on , mustak keŋŋäh jalassa ni , niin see , nuot länsilaisep pitäväs siitä kauhiata .
MK: niit ‿on semmosia noita vanhoja lä , länsilaisia .
MK: mutta niiŋ ku näitä nuorempia nyh ne kyll ‿on alkanhep pitähän niitä , mustia keŋkiä ja , ja , semmosta n ‿ett ‿o niiŋ ku tämän ‿aijjam muotia vähäsen .
MK: se pittää vyölinä olla seuroissa eessä .
MK: mutta , täälä nyt ei tieteŋkhääp pietä , niiŋ ku täst etheeŋkäsin .
MK: net nyt ei vaatheila usko , net uskovat , omala , sielulansa .
MK: net ‿on semmoset .
MK: ja se , on niiŋ ku kahessa osassa seki usko se om mon s ‿oŋ s ‿oŋ kummasti mii en tiijjä oŋko te , oŋko suomessa niin .
MK: oŋko se suomessa sitä niin monenuskolaista niiŋ ku täälä
MK: mutta tääl ‿oo vielä tämä vanha pohja .
MK: noo , kyllä net on niitä vanhaa , muistelhe , mutta net ooŋ kuolheet tieteŋki net jokk ‿om muistelhe jo , joka sanothim pikkeläksiriikaksi , jok ‿oli heti saav vuojev vanha , joka on ollu sen aikakaus ta , hään , ja vissiin ‿on nähnykki sen lestaadiuksen , hään .
MK: mutta miekhään ‿en ole nähnyk ko kuvassa lestaadiuksen .
MK: aivan , seurahuonheissa .
MK: mi en ole nähny muuta mi en ole niin , sitä nähny koskhaan .
MK: joo .
MK: mutta mie en tie oŋko sitä kaikki nähneet .
MK: se on niin vanhaa aikaa see .
MK: tieteŋki .
MK: noo , täälä entissen aikham piethiin aina mariampäivän aikana , mutta nyt tähän aikhan see , piethän , uutenavuotena .
MK: see tullee ensistä tähäŋ kylhääj jä , jä sitte se mennee lannavvaarhaan .
MK: mutta see on niin , kauhiasti , net ‿on niin loppunheh n ‿ette sitä ei ole ennää niiŋ ku , entisseen aikhaan .
MK: se meni täältä lannavvarhaaŋ ko oli lymp , ennen mailmasa , ko lymperivaina eli .
MK: see vanha , iso saarnamies s ‿oli seki joka kulki ruottin ‿ympäri norjaa kaikkia , s ‿oli taalasta lähtösin .
MK: ja see piti seuroja , nuo , ruottissa ja norijassa ja kulki .
MK: ja , se oli siihin aikhaa , mutta siitäki om monta kymmentä vuott ‿aikaa ko seki oŋ kuollu mutta mie vaim muistal lymperivainan .
MK: ja olen häneŋki sielossa ollu .
MK: ja sillon oli kauhia kansa palijoŋ kansaa .
MK: eij ‿ole tähän ‿aikhaan niim paljon .
MK: mutta sillon ei ollu kirkkoja vielä , niiŋ kun näissä kylissä .
MK: ja vasta kyrk , kirkkoki lannavvarhaan , rakat rakethin , vähä ennen , lymperiŋ kuolemaa .
MK: niiŋ ku hänem muistoksi .
MK: no joka paikasta .
MK: neet tulthiin hevosilla .
MK: ain , ei niitä ollu ja , jookka ei tulheet hevosilla ne , lapin ihmiset tulthin tunturista poroila .
MK: joo ei niitä tullu , niiŋ ku nyt piililä laukotethan .
MK: ja se on , tämä o , aikakausi semmonen ‿ette , se ov väheny , saapi ette se tuntu ette se olis niiŋ ku kansaki väheny ko , ko niit ‿eij ‿ole koskhaan niim palijon .
MK: mutta , niiŋ ku met sanoma nyt tulema , tuonne kirunhaan , niin sielä oovat isotseurat helluntaina .
MK: net oŋ kirkossa .
MK: ja sieltä on suomesta saarnajia , norjasta saarnajia , ja , ja ruottista saarnajia , joka kantilta .
MK: ja kirkko oon täyn ‿aivan .
MK: ja joka kantilta tulevat , sinne .
MK: suomesta ja , suomest ‿on hyviä saarnamiehiä sielä .
MK: no see piethiin tuossa frikin paikassa , se oli see frikin paikka jossa vanhoja seuroja piethin .
MK: siin ‿oli pirtti iso pirtti , jossa koskaman ‿olli oli .
MK: joo ja , ja sitter rautiej junnu , nikkarin tuomas .
MK: nep piethin siinä .
MK: aivan .
MK: mutta sillon ‿eijj ‿ollu ko hevosaikakausi , hevosilla net tulthin .
MK: ja sitte nii menthin lannavvaarham pitähän , ko net täälä piethi ja menthi lannavaarham pitähä .
MK: ja niit ‿oli niim paljon ihmisiä , näistä kylistä nin ‿ette , ja net , sillon sitten , siin ‿oli ka , toinen ‿oli vanha puoli , ja toinen oli uuvvempi puoli , niin toisela vanhala puolem piethi niitä .
MK: jaa , vanham puoleŋ kammarissa oli postikonttori .
MK: ja neki oli täynä aina , ihmisiä .
MK: ja , ja sitten , toisella puolel laitethir ruoka .
MK: niin se oli sillon tieteŋki semmonen aikakausi n ‿ettei se ole nyh niiŋ ku nykynen ‿aikakausi .
MK: nyt ‿ei nyt , niiŋ ku tääläki nyt tuli sitten seurahuonet tuli jälkhin , sen , niin se , ko neh vanhak kuolthin , ni ei siin ‿ennää pietty sit niitä , seuroja .
MK: elikkä seurahuonheksi ensistä sanothin .
MK: aivan , net saarna , jokka saarnathin , net olthi siinä sisälä ja siinä annethir ruoka niille ja , ja niin tulthin tuohon seurahuonhessem pitähän , sitten , seuroja .
MK: ja ihmisek kokkoonuthin siihin .
MK: ja net ei saanheet , jokka tulthiim muuvvalta ni , net menthii semmossiin ophaissin ihmissi jossa saathiir ruoka aina , ei ne menhet tuonne jossa saarnamiehet on , mutta s ‿oli täälä kylälä , oli vielä sillom peka juhanin aikana , että käythiin tuola , joissaki noissa isoissa taloissa käskethiir ruale , aamuruvale , ja jossaki taas iltaruale , ja niiŋ käytethiin sitten .
MK: ja see sitten otti ja , se tuli sitten se , peka juhani tuli sokeaksi .
MK: ja se oli , vielä vuoej jälkhiin oli vielä nes saarnamiehet .
MK: no se , oli sitten ‿ei net , siin ‿ov vanhaa piika , jok ‿ov viiskymmentä vuotta ollu siinä .
MK: emänt ‿oli k , emänt ‿oŋ kuollu jo niin aikaa siitä , ja siin ‿eij ‿ole ko ruokkopoika tyhä , ja se o heijjä , niiŋ ku otettuk kotia .
MK: no net sev vanham piijjaŋ kans ovas siinä kahen sittej ja , ja se , juhani tuli niin sokiaksi ni ette , s ‿eij ‿ennää nähny mithää .
MK: no ne o , nuot , piikaa sannoo näin ‿ette , em mie ala niitten saarnamiesteŋ kans taajohan , em mie ala niitteŋ kans taajohav vain .
MK: juhani sannoo näin ette , voi voi ko mie näkisin ni , mie laittasi vaikka itte niille ruvan .
MK: noo se sannoo piika , no riethaam paskaa sie nyl laitat
MK: no se , ei net ottanhees sitten .
MK: no se sitten ottaa tämä , ruokkopoika sannoo sitten näin , ette ko saarnamiehep piethin tulla , ni ette tuohon sakom paikhan , ette siihin tahtoa saarnamiehet .
MK: no nes saathiin siihin sisäle ja siinä net ‿on nukkunhe , ja siinä net ‿on ‿olhet tänä talvenaki vielä tähän ‿asti , siinä sakom paikassa .
MK: siinä frikin , se o nyt hajotettu se frikin paikka kaikki , se oli natta ja tefanus siinä .
MK: joo ja , jaa sillä tefaanuksel ‿oli vaimo , mutta sillä nattal ‿eij ollu , se oli vanhapoika .
MK: ja ko nek kuolthi ni sillon se hajo , ja niil ‿eij ollu ku yksi tytär tyhä , ja see on , sillä on talo ja se on nainnu , ja se ei , huoli mithään , mutta ,.
MK: no net authi asuthiŋ kotonansa ja syöthi .
MK: lappalaisia oli paljon , kymmeniä satoj saapi ette satoja ihmisiä ette , tunturista tulthi , net menthiin talhoj jokk ‿olthin taloissa sisälä .
MK: ei niitä sillor ruokittu siihin aikkaa , ei niitä ruokittu ko saarnamiehet tyhä .
MK: net oli semmosta hoitoa .
MK: lappalaisiaki tuli tunturista nyt on tietty seuraan ai , aikana , ei niitä , neh menthin , net asuthin taloisa , talolisteŋ kansa .
MK: ei niil ‿ollu he vielä nämät taloh niiŋku nyt ‿on .
MK: nii net tehthi .
MK: ja jokk ‿olit tulhee muuvvalt olthiin ophaa menthiin sinne syömhää , mie muista .
MK: ei net ole niiŋ ku tähän aikhaan olthi .
MK: niiŋ ku tähän aikhaa nyt , saapi sanoa ette , nykki ja nyt ‿on loppunu see , saarna , pito s ‿oo nii loppunu ette mie hääyŋ kyllä sanoa n ‿ette , sitä eij ole paljon ennää olleŋkhaan .
MK: e niitä nuoret , niiŋ ku tääläki o niiv vähä niitä ihmisiä , eikä ne nyt niim perusta niistä , mutta niiŋ ku kirunassa , kirunassa on eri hoito .
MK: sielä or ruoka kaikile , ko tulevat helluntaina saarnamiehet , kaikile ruoka , sielä on , kaikile , tuli mistä hyvänsä , ei mithäm muuta ko siel ‿o hoteli , siel ‿on semmone hoteli jossa piethäär ruoka , kaikile ruoka .
MK: ei mithään ta ko sielä kirkossa sanota , kaikki tulla sinne syömhää .
MK: ja jos sitte nyt ‿on semmosta asiata , n ‿ette , jokhainej joka nyv viikoŋki sielä käypi syömässä ni , niŋ kyllä see tieteŋki on , soma n ‿ette , antaa sinne äyrin .
MK: jaa sem mie em piä minhään .
MK: joo .
MK: mutta läntisellaises sanovah näin nin ‿ette , net , rahala ostavat uskoa .
MK: nes sanovah niil länsilaiset .
MK: ainaki , etteihän rahal ostavat .
MK: no ei se ole nym mikhään ette , jokka ruokaa laittavas sielä , ette neh rahan antavas sinne .
MK: ei se ole väärin .
MK: em mie ,.
MK: noo , se oli semmosta asiat ‿ette joulukirkossa käythii .
MK: joila olthiin hevoset , nek käythin hevosenna , hevosella , ja joil ‿olthim porot , nek käythim poroila vittaŋkissa .
MK: joo ja , oli , s ‿oli joulukirkko vittaŋkissa .
MK: joo , ja niim menthiin sillä , joo , ko oli poroaika ja , ja hevosaika niim menthin sillä laila .
MK: mutta mie en nyt tähän aikhaan ei menn ‿ennää jou , joulukirkko eikä pääsiäs , no pääsiäisennä pruukavat olla tuola kaaressuvanossa .
MK: sielä pruuka olla saarnamiehiä kaaressuvanossa pääsiäisennä , pääsiäisem pyhinä .
MK: mutta , se on vähä , vähässä su , se on nyt , eij ‿ole niiŋku ennen , se ov vähässä .
MK: mutta se oli semmosta asiata ennem mailmassa , k ‿oli , antim päiväksi mie sanon , se sanothin antim päiväksi , niin s ‿oli se antimpäiväkirkko tuola jukkasjärvessä .
MK: se ov vanha aika , se on siit ‿om pitkä aika , viis kuuskymmentä vuott ‿aikaa , ko mieki muistan sen .
MK: ja mieki oleŋ käyny , mieki oleŋ käyny , siit ‿oŋ kuuskymmentä vuott ‿aikaa , ko mieki kävin siinä antimpäiväkirkossa , syksylä .
MK: mutta sillon ei ollu maanteitä , mutta ko oeti mennä tänne noita vaaroja ja jäŋkkiä .
MK: hevosela menimä , yhen tyttäreŋ kansa .
MK: mutta nekki ol loppuneet aikaa jo , aikaa mailmasta .
MK: ja niiŋ ku , sielä nyt ‿on nämät , eij ‿ole nyt , nyt ole ennää tavalista ette menhään tuone tavalisseŋ kirkhoon , niiŋ ku pyhinä joskus menhään tuonne , mutte neh lähe mihiŋkhään noin t , sivukylistä , mutta kon see niiŋ ku juhlaaika .
MK: joo ja .
MK: ruumhiita hauvvathiin tuonne vittaŋkhi niiŋ ku tästäki kylästä .
MK: ruumhiit viethiin sinne , kirkommaalle .
MK: no siel ‿oli kauheam paljon hevosia sitten , jaa , pakkasek kovat .
MK: ja , pruukathin tavalisesti ruumhiit hauvvata jouluna .
MK: mutta pitkäh matkat olthiv vain .
MK: ja se oli joo niiŋ kevät oli see nin ette , se oli jo , hilijaneŋ kevät , vain .
MK: ei se ole niiŋ ku nyt .
MK: see oli vanhana aikana semmonen ‿ette jos kesälä kuoli , tässä kylässä , ette se oli tästä , met sanomma niiŋ ku puoli pelikuormaa , joo , niin se viethiin yksi harju väylää myön , ja kaivethiin sinne kesäksi , siksi ko tullee ta , kesän ‿aijjaksi , ko talvi tullee , niin otethiin sieltä sittem poijjes se arkku , ja viethiin talvela kirkommaahan , paikala ko talvi tuli .
MK: joo , mitä tuola sit niiŋ ku tuolaki alasopperossa , siel ‿oli samhaal laihin , ette poikki väyläv viethiin .
MK: ei niitä k ‿ei ollu maanteitä sillon , eikä kulkuja niin .
MK: se hääythin aivan sillä lailla , kulkea .
MK: semmosta see oli .
MK: joo ja hevosilla kulkenee ja paleltuneep paljon .
MK: niiŋ ku oli , tuoltaki , kuttasesta ja kai , kaukaa sieltä tuolta , sieltä ylipuolelta , poroilla kuljethin , tuolta sekkutuvaŋ kautta k ‿eij ollu maanteitä vielä sillon , poroila kuljethin , tuonne kirunhaan , kaluja viethiin sinne , porollihoja ja , ja kaikkia viethii ja sitten ostethiin ittelensä ruokaa tuola , isot raijjot .