Location: Rautu
NV: no sit mie , sit mie siint ko joujui pois mie mäni tän , haapanieme majagal .
NV: siell ‿oli sit kolme vikkoo tois , mie , kive nostos , kivvi ajjoit meree ja tehtiit , laivasatama , siin , mie kiersin , kiven ympäril näi nää kettiŋŋit ja siitte tämä , paniŋ koka siihen , peäl se , net , nuoi työhöin ol sit siin , muuta ko se kettiŋŋit kiersiit kiven ympäril ja toist , toist olliit siel , kuus , seitsemäm miestä heitä ol , kaks vai kolme heitä ol , ol , särkemäs si , nostamas sitä kivvii ylös ja , siit toist toas tämä , siit , neljä ol kummallakii puolel siin niitä ol paljo siin , kive , ympäril , miehii , ne kiers , löivät kivej ja ne kiersiit siit , siit perroittiit hevoise sin kiven ‿ala , siihe ja , isännä hevoset , ja ne , siit isännä hevoset , tämä kiv , viijjä merree .
NV: mitä ol neljä hevoista isänäl niitä , mie oli voa siin sen , miul e old muuta ko se , ympä ril voam panna se kivi .
NV: no sen suurempoa eij ‿olt ko satakymmenä puutoa .
NV: kaikii suuriŋ kivi .
NV: no , äläs sie huoli .
NV: sit , mie oli siel kolme viikkoo mut sit yks kasna sattu mie mäni , kaupast , leipää , hommoamoa net , pittää soah syömistä .
NV: hä‿ eij ‿oo leipeä .
NV: se ties mis se isänät ol ja se hoasti hyväst venättä mut mie ‿n ois hoastant yhteä , myö mäntii sinn ‿isäntii , isäntii , puh , isännäm puhheil ni , isäntä , hanttii et ei ne anna kaupast , ei soa , syömistä .
NV: a heä sitä vastikka ol kauppa siihe teht justin net tämä , se o , syötävä annettava .
NV: a se , se käi sil sortul net tämä , nyt tämä , hänel niinikkine , ni net se oj justii hänen annettava , ruoka .
NV: se kirjotti lapun .
NV: ei antant sil , ko osais venättä , heä anto miul sei lapun .
NV: mie sano leipää pitäs saaha , eij ‿oo leipä .
NV: jo pan kättie tuota .
NV: myö jo , hä tämä , sa , anta sil , heitä ol usijamp sil toisel , heä anto hänel , hänel sel , toisel , leivä ja miul anto se , oti se puol ko meit ‿ol kaks .
NV: huomen sit soatta lisseä .
NV: heä ottaa ja sannuo , katsuo , se ol ni jo sokijaks män net heä tälleäis ruplast takasii miul . .
NV: no , äläs sie huoli , sit mie kolme vikkoo oli siin , siit mie läksin toas pois kottii miul ‿o , toas koton net rahhoa ol tarvis .
NV: kolme ruplaa ol päivä .
NV: se ol se , tavalinem bäiväpalkka .
NV: no siin ‿oj jo , aikoaa soaa koton , teäl suomes ei soant misseä .
NV: se ol ko , ennevanhane heinäkeko lähti , tiilist ‿ol laitettu .
NV: ni , mie läksi sit kottii , tuomoa rahhoi ko , oli siel kolm viikkoo töis olt miul ol siit rahhoakii seästet , sit heä ottaa ja , ja sen , paisto vähä sitä sapuskoa ja siit mie läksi takasii , ni , sit meitä ‿ol kaks , sit se ol kolmais sattu siel , tiel , lähti kolm meitä , sanottii net se on ol nyt lopus se työ eij ‿enneä sin työhöm peäsekkeä .
NV: mäntii pietäri kaupuŋkii .
NV: ni , siel , suome vaksal ol ne , kysytti töitä , yks hoone käytiin töihen , kolme miestä meitä ol , yks ‿ol teält näitä suo , keskisuomest teält näitä , nyt ‿on lähettävä valokuvvaa .
NV: kolmais ei lähtentkeä valokuvvaa .
NV: sano net tämä , em mie lähe .
NV: a myö mäntii valokuvvaa , oamusiil sanottii sil kolmanel miehel net , tulepas tilile .
NV: hänel ol olt tilil ja , hänet passitettiikii pois .
NV: a mikä se ol
NV: siel , neltoist viistoist kopekkaa vuorokaus tul maksamoa ruoka ja sajut ja , ja mitä oli siel .
NV: no , äläs sie huoli .
NV: se ol justii pääsjäise ai , sit tämä , sielt tultiim bois , se män sil viisii toas se rahti .
NV: mie oli siel , puol viikkoo ke mie tiistail läksi kotont ni , mie oli se viik , siel , ja siit läksin takasi tulemoa sielt , ajast , ni , tämä , mie osti siit , säkin , ruisjauhuo ja säkin vehnäjauhoa .
NV: eikä , tule sastavaa .
NV: ei näitä laseta , nämä ov vietävä takasi mie sanoi siit siin olekseil , olekseil ni , ei , ivanovha se o , mie sano no , kyl myö takasii vijjää mut koton he hyvvää .
NV: no , äläs sie huoli .
NV: no , mie vein takasi , mie tiesi toisem päivän tulloo toinem mies ni , ni , mium pittää nyt panna hevoine valjaihe ja , sit , sit männä sinnä , tulla takas ja tuuvva ne jauhot pois .
NV: mie , mänin toisem päivän mie pani puurien ja loimtäkiv viskasim puuriehel ettie .
NV: no , se kymmenä kopeekkaa pit antoa siintä , sil , sossikal , rahhoa .
NV: roikkasiŋ kättä miul ‿ol varustettu siihe viis kyment kopekkoa voa ol se rupla rahhoa viel , lisseä , ja lopun tyrkkäsi toas hänel , net sit soap antoa heä toisel sen , viel ottoa siil lisäks .
NV: heää jo tuns net nyt , kuka se on toas .
NV: ni mie , tulloo , käyvvyö rien ympärs ja siin ‿on sikar ‿jauhoi ja sin ‿on sikarjauhoi ja tyros sivuul , passaalsta .
NV: tulloo suome sastava .
NV: no , suome sastavas sanottii mitä siul ‿on .
NV: mie sanon täss ‿o säkki , ruisjauhoi toine vehnäjauhoi .
NV: no mite sie ne soait no hyväinen aikane , sastavalt näkkyöt et eihä myö syrjäst tult , moanteitähä mie tuli , ni , heä sannuo a jos se o hienuo sokeri no tarkasta .
NV: heä reppi reppi sannuo ehä vehnäjauhoiha ne ovat , a kerra sie soat tänne ni , pois täl puol ni , vie kottii , syö suuhuis .
NV: se ol toas sellaista asjaa se viimine , viimine reissu siel venäjäl käymä s , siit sem peräst enneä ‿i peästykkeä .
NV: nii , sellase , sellasta se on nyt , massut .
NV: neä olliit kaik siel lehehessäkkii jos työ satuitta sillon tois kesäl lukemoa sitä , savon sanomoa .
NV: ne olliit kaik siil lehessä , ne .
NV: silloim mie sanoin net mie nyt poan nämä , neä , neä tulluot mänemeä niinikkeneä , nii , vissiihä ne tahtuot , tahtuot nyt ko männää sim pieksämäel vissii tahtuot sielläkii nämä .
NV: nii .
NV: nii , ja .
NV: ne , sit , sit miu tämä , en tietän net mitä mie oikei tiem mut , nyt näihe velkoiŋ gans kun , väkise nyt miult vievät tän tilam mut tänä , mut em , em mie välitä tästäkää ku , männyöö ni mäŋkyöö , mut tämä , mut aim mie koita yrittää mut , mut ko yhen tuomion tekke mut sit mie piäsin , irti peäsiŋ kaikist velvo , siit ku läksim nyt pois ni , sielt tään , tulemaa ni , sit ol muutama tuhatta rahaa .
NV: sielt rautusta .
NV: mie hoasta , niiko mie jo hoaston tuollokii , nii mie hoasta kaik ku suoroa mikä s ‿on .
NV: em mie kehtoa siim , veärim mitä mie en ‿uo , mitä mi ‿en uo teht ni mie eŋ käy , valehtelemaa mitteää mie miŋkä hoasta mie hoasta suoroa kyl .
NV: ni .
NV: ne mie sanoi sille , niko lehessäkkii ol se ol kaikki o , pant , mut , emäntä ei tult täm .
NV: antoa nyt olla viimisel , se on , jo näitä riitteää , mium buolestai .
NV: no , suostuitse toine mummo tällai tarinoimaa
NV: joks hiä käi
NV: jo ol heä käynt .
NV: no sellasta se , sellasta se miun tarinoimiset ‿on .
NV: mie mitä tein ni mie otin puu juurineem bois , miul ‿ei olt ko toista hehtaarii ol viljelysmoata ja , siit ku mie läksin ni , ni , ne otettiim bois juuret kohastien , juurineen ja , ja tämä , risut poltettil läjässä ja , ja tämä , se kynnettiŋki paikal ja sil viisii .
NV: kaskii , kaskii mi ‿en ‿oo polttant , sitä mi ‿en vois vannoo siihe ko mitä mie en ‿ole teht , nii .
NV: kyl mie näiŋ go noapurit siel polttiit kyl mie sitä näim mut tämä , mie voa sitä en tiedä ko , että ko , ja sitä viljeliit ko siin ‿ol , hyvi lähellä mei raijjoaa ol iso , kaski ni , ni , ni suuret summattomat mut , ko mie sitä en , en , its ‿en ‿olt sitä kiertämäs , siŋ kuuluit kiertäätä ja , niiŋ ka mittää muut ko , mi ‿en sitä ole siin työss ‿ole ol ollut , sitä en ‿ole ollut .
NV: mut nyt ‿olin tässä , täst ‿om muutama vuos , vuotta pari kolme taka , päisi , takasiipäi sellases työs net , sitä viel ‿en ‿olt teht .
NV: olin tuol , nyty , lapil , ol tarkastamas , tätä , ojjaa , sellasta nettem moata , mittaamas sitä , se tul monen , viijjeŋ guuvven , talon , m , ylteisee mänemää se oja ni , miul ‿ol rautarassi käsis sii , kaks päivää ser rautarassiŋ gans mie , pitin sitä jä , koitin , koitin tämä moata miŋcä verram mi , miss ‿on sitä , mus , muo , muttaa ja miss ‿om moa savvii tahe mitä , niitä ko pehmiä muata .
NV: ni , se on sellasta asjaa net tämä , yks kohta sattu sellasta net ‿ol kaks metrii ol iha muttaa .
NV: ni sitä , sitä , sitä työtä mi ‿en olt teht ikinää mut nyt sattu tähä vanhemmal puol ikkää sekki net , miul ‿ei olt sillo , tais ‿oll , vasta , oliks se , seitsemäŋŋymment kaheksa vai yhöksä vuotta miul ‿ol sillo ikkää ko mie , olin sellases työs .
NV: ni se ol miul , sitä viel ‿en ‿olt tähän ‿astikka teht mut sillo se , sattu sellastakkii työtä tehä , mute , hakkuutöis ja niishä mie ‿oon ollu mones ja olin itse , itse mie hakkasi koton saunaŋkii itsellei ja , em pitänt siin vierasta yhtää itse hakkasi seŋkii , nii .
NV: ne , ni se ol , sellasta työtä , toisiis kohti eij ‿olt ko kuuvel , kuuvelt tämä , sentild ‿ol mo , sellasel moata tul kova , kova savi ja , sit sattu , nyt ‿ol kaks metrii ol muttaa , ni , sil mie sano sitä työtä en ‿olt teht viel tähä , siihen astikka ni siit ol jo , oliks se , oliks se nyt seitsemäŋŋymentkaheksa vai yhöksä vuotta miul ‿ikkää ko mie tei sellasta työtä .
NV: ko läks ka , kaskempoltost puhetta sitä , muta , sem mitä , juurinee ote , otettiim bois ja oje , ojittannee kaikki , omatkii , viljelys , mut ko hit ko mie läksi tän , tän tulemaa , karkuretkellä pois sielt kotont rautusta ni , siit miull ‿ol , kaheksa hehtaari ja kuuskyment ‿kaks aarii viljelysmaata .
NV: metsää miul ‿eij ‿olt onneks ensikää ko ‿ij ‿olt , koij ‿olt tämä , täyttä viittä , viitettätoist hehtaarii ol koko pintaala ja , ni , metsää siin ‿eij ‿olt ensikää ja sekkii ol , ko tekkiit piikkilaŋŋaaitaa siihe ni , siiŋ goatoit tämä toista hehtaarii , metsää iha lakiaks mikä ol metsää nekkii märkäniit sin , ne puut .
NV: se ‿ol vat , ja sekkii män kymmenäl markal valtiol nii .
NV: eihä siintäkeää miul vaa , harmi o mittää nyt ‿on , nyt ‿on jumalaŋ giitos täl ikäsel terveenä olt ja , eikä miul ‿oo mittää nyt .
NV: soam männä mihin ‿ikkää hyvänsä sev verra matkarahat ‿ain soant , valtio ‿m maksant net mihi peäsem mänemeä ja kulkemoaa , sev verra tulloo ain .
NV: ja pojam pittää niin ‿ikkenää syöttää ja , pittää kortteeris , niŋ gauvva ko mie elä ja hautaa pan , hautaa miun soap .
NV: hautamoaki jo on ostettu , kivet , kivki , kivki on ‿ostettu jo , ja kive , kivvee on , kirjutettu toas nimet ja kaikki vuosluku millo on syntynt muuta ko sit jos kuo , kuole ni sit soap panna sen kuole , millo kuolt emä , emänä vieree .
NV: no se on justii sil viisii nyt .
NV: eiks tämä riitä
NV: no joha tätä on , jo tähän ‿om pantukl , tarpeeksie astikka , hähä .
NV: poav vaa kii .
NV: kapina , kapinas mie oli , s ‿ei tult pannuks ensikää se kapinat .
NV: kapinas mie oli velikulta mie oli palkeelas neät , sillon , sotaaikan , kovast , ja niin ‿ikkänää , siel liikkiel ja , s ‿olikii jo siit , siit tämä meitä ko läksi , nyty , kuuskymönt hevoista kuulet sie , palkeelasta net tul tähä neäts orjansoaree , tiä , nyty , kultalähtheŋ gaut , sanottiiŋ gultalähteks palkeelast ensi , palkeela kyläss ‿oltii kortteerii , ni , lähetä , läks kuuskyment hevoista .
NV: miulla ol , suksii ja , sit tais olla kuus miestä , si , ries .
NV: männääŋ kultalähteem buolel , lähteemmeäim bääle , siel pan et tsyy tsyy tsyy tsyy tsyy tsyy kuulat lenteät sisäl .
NV: mite täl lähet meim pittää teält takasii palkeelaa ja , hautuumoan , kolkkaa tultiin takasii sieltä ja , siittä tämä , siit hautoamoaŋ colkast , pyörähtää täht lähtii toas tän rautun girkol , siel polteno kirkolt rautu kirkol .
NV: sitä oŋ gymmenäŋ gilometrii vällii , niil , ol siŋ kirkoile vällii .
NV: nyt mitäs kuuntaa se nyt lähtää p , sielt mänemää sin .
NV: ei usallettu siint , kierrettii siit , sanottii kokon taloks sit sielt kierrettii ympärse sit , sanottii suurasa , suurekssoareks sit ku lasseitii siin jeäle ne , sielt ko kierrettii sin , mändii niiko vehmaisii päi ja sit sielt kierttii net ol sellanm bolve .
NV: mändii , mändii sinne , nyty , lasseitii sielt jeäl ja siit sen suurasoaren ympärse ja sit mäntiim mäkräl ja sit jouvvuttiin jo , orsoaree siit .
NV: sillo miul ‿ei kelloo olt mut , sit jo , se ol se , se ol peä , ennem peäsiäistä sil viikol se ol .
NV: peäsiäislauvantain se ollii .
NV: mut ‿em muista sitä , vuoslukkuu .
NV: se ‿ol kaheksantoist mut peäsiäislauvantain se ol .
NV: justiin se juohtu mieleen net , ni sit mäntii sielt , kierrettii or , orsoaree vast sielt mäkrä kautta , ja mäntiim mäkrä , sin orsoaree siitt ‿ol jo , auriŋko mänd mailliee .
NV: oamusilla lähettii tuos neljä viiennel tunnil , oamu , oamusiiha se , se matka män nii , niim pitkäl meil , sin enne ko peästii .
NV: no oamusil sit pantii hevoiset toas valjaihe lähti , lähtii sin , asemal ko se asemal taisteltiit kovast ja , männää sin , tännen , siin ‿ol , mi ‿em muista mone kilometrim beässä he ol lakia ne .
NV: jo siel lenteääkii yhen , miehel , kuula jalast mel läpi .
NV: seärest , männes jo .
NV: ja , no ei muuta ko se y , yks hevoine kyyvitsemmää sit niitä , sitä sairashuo , tän , e nyty , välojal .
NV: sanottiiv välojaks mihi , pit lähtii kyvitsemmää ja sit siint , junnoa ja , tänne , nyt , sairashuoneehen , nyty , kiven , mikä se on nyt , tähän , kivniemee .
NV: sit sannuo se peälusmies net tämä , niil net , nyt ‿on asja sellasta net tämä , kaheksan ‿askelta , ei kymmänän , sit tämä , sil , viisii mitatkoa ja sit lähetään , tekemää hyökkäystä .
NV: mie kysyin , ko se jo asetti ne miehet kaiki , mites se minul ‿on sinä mänet tuohon , mökkii mist tultii sivuits sie mäne siihe ja uottel sii jos sattuu havoittunut tai mitä siit pääset , sitt ‿o hevoine valmissa .
NV: ei huol ettii hevoista .
NV: lähtyöt peräkkäise ko lampaat juoksemaa . .
NV: ni sit ko mie mänin sim balkeelaa sit se kä , ol se , se vantka se , potuskina se on se miu kälymiehei .
NV: heä sannoo , pitt ‿oatel älä lörpöttele , sinn ‿ei peäse ensikeä mie san ‿t usko .
NV: mie sanoi näinikkineä usko se ..
NV: mie sanon sen iha varman ‿t täl viikol ollaa , asemal ‿et pollähteä .
NV: no , ei heä uskont sitä .
NV: ko mie ko näiŋ ko ne tykyit tulliit .
NV: ni , heä ko otti ne kuula , kuulat ni , keskviikkoiltaŋ kon he yhen ‿aikaa laittoit niitä ni , mie mänin torstakiltaŋ ko mie läksin , asemal toas mänemää ni , se jo käivät täysineä .
NV: ensimäise kuula ko ol laskenietkii , asemal ko ol , koivuss ol se tasais , tähystystorni ni , ni ensimäisel kuulal ko män ni se olli , paikal , mies nuri sielt .
NV: sillo sai sannoit ‿et , nyt ‿om pihkattu saksa on ase , nyt ‿on saksa jo siel .
NV: no , saksa ol siel ja , perentain ol jo kahen aikaav vallattu asema .
NV: ja , sillo , mie jo perentaim mäni sin niinikkeneää ni , sit jo ajjoitkii siel ja , niitä ruatoloi pois ja , sit läksiit mänemeä neät siel asemal ko ‿ol , saksa , joutu neät siija , löivät oikie ja , siit , sanottiin , sim pietärii päi net tämä , venäjäl , nyty , hauvameäel pannit , pannit tämä , kuularuisku ja toise , ol siel rikomäeks sanottii toista mäkkii panniit toise kuularuisku sinne ni , sit ko ne tulliit siit , kylmoja meäe , meääeks sanottii ni , sit ko ne tulliit tämä , se kansa ni , se lakas kaik niiko luokoo siit , jälel .
NV: no sellasta se ol vot se , siihen aikaa se , keskuskapinakkii ko , sii , sitä mi ‿em muistant sitä tarinoijjakkaa ko mie , ko sota , sovas olin ni mie oli , neljä , neljä vuorokautta iha siel ylön aikaa mikä o , siit muuval mikä pit kävellä mikä missää käyvvä viel mut tämä , siin ol neljä vuorokautta ylön aikaa olin vai viis , keskviikkoo astikka ko lauvantai ko läksiŋ keskviikkoo astikka mi olin siel , ja siit se tul vallatukskii justii , se , ni siit mie sanoisil , vanall ‿et tämä , usot sie nyt eik se ‿uo , niiko mie sanoin , siitt ‿ei vastant mitteä ko mi , mie mingä hoastan ni mie hoastan suoraa mut , mi ‿ev valehtele mistteä .
NV: sellasta se ol se keskuskapinan aikannakkii , nii .
NV: no , em mie viel , nälkeä ole tähän ‿astikka näht uhteä .
NV: miul ‿ol neät sellasta asjaa ko , siilon , ol kovast , nälä , nälkä ja ihmiset söivät , pettuu ja , ja kaikkii söivät mut tämä , mie söim buhasta ruisleipeää .
NV: mi ‿en oo viel sitä nähtykeää ‿t miul ‿ois nälä kä .
NV: vaikk ‿oon näi vanhaks , vaikk ‿ol nälä , hätä .
NV: miul ‿ol aina , em mie tiijjä ko , tietyski ylhäine isä se ‿om mikä on antant .
NV: meil ko ol oikein , tiukal sillokii se mei noapuri , noapuriss ‿ol teä , se , heil ‿ol ruista kovast .
NV: heil ‿o siit joutu yks poika tän , kuopioo vaŋkilaa .
NV: ni .
NV: ko se poika joutu sin .
NV: ni , se vanhem , vanhim poika sekkii o ne oŋ guolleet kumpaneŋkii ne vanhemat pojat ja se kuol siit se kolmais veljes se kuo , kuol siŋ kuopijoo ko ne , mie kans pistin nimmei mie sanoin net tämä , yhöl lail ne jouvva täst , kuolemaa miekii ko tulloo kuolematuomio ni tulkoo .
NV: ni , hä , se käi , häne käi se kauppa .
NV: heä , heil ‿ol tämä , ol pant haŋkee näitä rukkeita ni , a ne sattuit olemoakii viel saivat, haŋŋes niitä rukkeita ni , hyö käyttiit myllys ni , sur semmoneŋ goppa net siihen , siihem män ainakii noin , viis tahe , tahe , tuo , viistoist tai kakskymment litroa män tämä , nyt jauhoo siheŋ koppaa hyö sen , ruisjauhoi tyrkkäsit miule .
NV: mikäs miul ‿ol , mie kaks , äiti , äitivainoa viel ‿eli myö , ja siit kaks last , kolme lasta ol ja emäntä kuus heŋkii meitä ol perettä ni , mut , kaupast ei annettu ko , kolmesattaa rammaa heŋkie jauhoa viikoks .
NV: sano siit , eläpäs sillä siit kuim baljo se päiväks siint tulloo
NV: miulla ko ‿ol , ja , ja se siit jos sattu sillee ni jos sait pellovast jauhoi tahe mitä sortuu soaha , tai kaurajauhoi tahe muuta , mut miul ‿ol aiŋ sellane onni mie saim buhasta ruisjauhoo .
NV: ni , sil , sillee se pit tämä , ihmisen sannuoo net , ihmine ois kuolt jo , josei ois olt onnii ni ihmine ois kuolt , monta kertaa jo iha sen takija .
NV: sellasta ol vot se , se keskuskapinan aikanakkii miula .
NV: ni mie kaikist hätöist , kaikist heääst olem peä , peäst nii , ni mänemää , lävitse , no , miul ‿ol neät sit , sitt ‿ol ko mie nitä tavaroijaiŋ gäin , käi hommoamoa pois ko miul ‿ol siel , viety tavaroi , ko , se , emänän , vast saim peäsiäisiauvantaipäivät ko mie oli siel , jo karus sielä ni peäsiäislauvantaiv veivät emänä ja lehmät sielt kotont pois ni , ni , siit tämä , mie ko , ko se jo ‿ol peättynd ni mie ko mäni sit niitä tavaroijai hommoamoa pois ni , sit sannuoo , sannuo se , noapurin ‿isäntä , sanottii kyllästise matiks se oj jo kuolt , ni , mie ko sanoin ‿t miu pittää soaha ne jauhot pois , tai ta , kaurat pois .
NV: ni , ja , mites näitä on näi vähän .
NV: hää sannoo net min ‿anna kuulaa , ja panin näin ‿et an tulla .
NV: yhteä ‿en säikää .
NV: paniŋ kätteekii näin , ja rinnav viel näinikkäneä an tulla .
NV: mutta siit se peälysmies ol siin , kirkol luon justii , se anto ko mie käi yks kerta sei luon ‿et , vaskelaisen tavarat ‿on , j joka sortu annettava pois mitä sill ‿on .
NV: ja , miull ‿ain jo tarjovaa siit isänt , noaapuri isäntä kuulaa , no , a s ‿ei tietänt jos , jos se , sit vast peräst sain tieteä , et se , meill ‿ol nostettu tuva vinttii , kolme säkkii jauhoa .
NV: a ne kaurajauhot , joutuitkii sin , toisie kohtikka ja , siit vast mie peräst sain tietää net , mite se asja on .
NV: toas ol , toas tul pitkä tarina täst .
NV: ja , ja mie miŋkä hoastan se on suoraa kaikki .
NV: ni toist sano , ko hiä sannooki , sinu , minä anna kuulaa .
NV: an tulla .
NV: mie panin sit rinnaŋkii viel nuoinnikkenää , oojensin net an tulla .
NV: keäet panin tän vieroo .
NV: ni , mut , eij ‿old luonto .
NV: ja mut heä on , heä , on hauvas mut mie viel täss ‿elän , en tiijjä kuiŋ kauvva tätä miul ritteää tätä vaellusta teäl , valehella ihmisiiŋ cans .
NV: nii , mutte , mie mitkä hoastan mie hoastan suoraa mi ‿en , mi ‿en sano tätä mihiŋkää päi kierää .
NV: teä ol keskuskapina aika ol sellasta .
NV: nii .
NV: miten
NV: no , nii , niin joutu , lähtemää , mie neäät sit käin siel kannaksel , nyt täl väliaikannaki ja sin tuo a , laitoim perunakuoppaa laitoin itsellei rakenukse ja , ja täyty lähtii siltiki pois .
NV: nii .
NV: ja silti , nyt ‿en tiijä , mutt ‿as , mie ainakii , mut ‿ei , olkuo täm , em mie enneää kehtoa hoastoaa niitä tässä .
NV: mutu , luullasiksin net viel vällee männää sin kannaksella .
NV: em mie siitä m , enempeä sano .
NV: em mie siit enempeä pua mitteä mie tiijjän nyt ne männyöt kaik .
NV: mie kans tiijjä net mite teä vanha , vähä pitteä ymmärteä .
NV: nii .
NV: ilmoi
NV: ilmoi on sellasta asjaa niiko , mie viime talven ni tämä , mium meiniŋkkii nin , ois piänt ‿olla ainekii , nämä ilmat sellasta ko se viime talv ‿ol sellasta , nuoskaa , ni sen takia ni se pitäs olla olla kylmää teä kesä mut tämä , mut teälä , keä m talven jälkee mit tämä ne , ko teä on näi kuumoa .
NV: mutta se ois , n se on niiko to , talven jälkee mänis tämä ilm ‿ois ollut ni , ilma ois ‿olt ni , se ois pitänt olla tuon , peräst juhanukse viel kylmääkii .
NV: asja ‿o silviisii .
NV: vällee soap käyvvä silliekii vielä .
NV: mut tämä , se ‿o , talve jälkie ku ois män ni tämä , nyt tämä on ‿olt kuumuus mutta se ois pitänt ‿olla , kylmyys ainakii , peräst juhanukse viel pitäs ‿olla kylmyyttä ko se ol , tammikuu , tammikuu ol nuoskaa , sill ‿ei monta päivää olt , kylmää , tahi pakasta , a helmikuu neät kumpaneŋkii .
NV: ni , se , talven jälkee , mein ‿äitivainaa , ko el ni , hänel ‿ol , kolmii vajjaa sata vuotta ikkeä heä sano ain siin net tämä , mitem männyö , talvi sit , sen jälkee männyö kesä .
NV: ja samal viisii mie uo sanont si ‿et heää ko ol si , siksee jo elähtänt ni , ni samal viisii sanom miekii net , mutta tämä nyt näyttää toisest mut , mut nyt jos tämä männyö näi , sen jälkee toas ko teä kesä ol ni , syksy pitäs olla poutaa ja , ja sit tämä näist viljoist ei tule paljo mitää .
NV: välleen soap nähhä moamies , ni , niityt , harmii tarpeeksien astikka .
NV: nii , tämä näyttää nyt siksee tmä , tä sen jälkee , jos männyö niiko , niiko tämä lumi läks poies .
NV: ja siin ei paljo vettä tule sillo , tämä , tämä ilma , ilma ois miust sillasta .
NV: muta , tuost mie kans sano sillo ko se ol , se ol tämä , ko presitenttii koo valittii ni , kuulit sie ko , sillon sanottiin , sillon , niinikkänää teä ov voa , kysy , kysynt et tämä , mites jos sot , sota syttyy ni siel ‿yks heŋkilö sano nettä no , amerikka ottoa ja vo , voittaa .
NV: net suomi tulluot takasi viel itsel .
NV: sillon se , sillon siin keskusk , justiiŋko , resitenttii valittii jos kuka , ratioo kuuntel , ratio , mie hoasti ser ratijom puhhie jälkien ‿em mie sano , em mie , itse suŋŋoa tiijjä muuta ku se , siel sanottii ko mie olin , raumal oli teäl , pojallai ni siit kuunneltii ratijossa , net amerikka on , amerikka voittaa .
NV: net suomi tulloo takasin . .
NV: em mie töihim meäkkä ä , em mie meä mihiŋkää töihei en , mäŋkyöt , eihä miul ‿uo mittää töitä tekemistä .
NV: silloŋ go tehtiim paperit ni , tuomar sano net tämä , mitta siun ‿ei tarvitse tehjä , mittää ‿i tarvitse tehä , syö ja makkaa .
NV: n ‿ol , mutta , mie huuviiksee voa tien .
NV: mie , tuvas tien , siel viel ko , nyt ko , viime talvelkii kaks ja puol kuukautt ‿olim pojallain ni , miul , anto poika suuren , takin , oikee hyvä takki viel .
NV: silkkisen peito täkin .
NV: viljo anto , siel , villapaijan .
NV: ja rahapussin , almanakan .
NV: sillo mie sanon net , poika .
NV: mut , teäl muuta ko , annettiin tila ja hänel ‿ei miul ‿ol muutama , muutama tämä markka rahhaa , ei olt kahta sat , kahtakymmenää tuhatta olt rahhoa ko mänin sinnä sellaset lahjat anto .
NV: miul ‿on siel yläkerrassa takki jost tahot ni , jos ‿et uso ni muite puhetta ni , pistäi katsomas mie näytä .
NV: mie otan , toise peikeli pois , piältä , näytäm millanen on täkki .
NV: se om minjän ‿antama .
NV: se soo , takki , o , takkihi vahil , om , pojan takki siel naulal ni , niiŋ katsotaan teäl ov viel paremp ko se pojan takki , sammaa kaŋŋasta on yhtä kaŋŋasta .
NV: vot mite om , poika ja se minjä mikä on siihe , ois , viel sano , ko kaks ja , helmikuuv viimine päivä mie tulin pois ni , no uoha nyt toukokuuhun astikka , siit peässää ommaa talluo , nyt tämä , nyt heä joutu , män hela , heluntaiks män ommaa talluo ja , ja nyt heä kutsu toas sin pitäs männä mut , em mie taija usaltaa lähtii , jos ‿yheŋ kerra , mut sisus ‿on terve .
NV: ei miu sisäs vaivaa mittä ä .
NV: muuta ku se verepaine .
NV: työtä mie tien , s ‿ei miul haita yhtää mitteä , niiko joute olles , viel männyö miul .
NV: sen takiaha mie mainihen net , mie o tähän ‿astikka , siihen , iha siihen ‿astikka nyt ko tulin sielt pois ni tuol ‿ol , heiŋ kansaan juont kahvin , yhes ja ja sy , mut suuvuo , su syömäs käym muti itse siihen ‿astikka mie , enneŋ ko lähen sinne , yllyäl mie joiŋ kahvit sekä , siel , mutta , mie oaatteli ja , mitäs mie nyt käyn juo , juon siit keittäkyöt hyö ja juon teäl alloal kahvit ni ‿t ei huol , kantoaa , hyö kilom paketin , antoit , sokerii paketin , kahviloi , ne ‿eihä se riitä kuukauveks .
NV: mieki
NV: e , ei täs jou , eikös se jo , kohta teää , riitäkkii näitä .
NV: eihä miull ‿ole kiirettä mihiŋkää päi , ei miul ‿uoo mihiŋkää päi kiirettä .
NV: miul ‿o sellaista asjaa .
NV: miun , työhöin on teht miun ‿ei tarvitsis tehjää yhtää mitteä , mie vaik meäm mihi , mutta , tuota mi ‿en voi , sano , vanhempaa tätä tytärtäin , se on täs kangasniemes , näräsellä , jos työ tuntelattakii , näräsel ju , veikko näräsellä .
NV: aa , se on , hänniläss ‿on justii hänel talo se on tiilist laitettu .
NV: itse heää laittokii ja .
NV: ni , mie ‿oli siin täs tois talven mänin neljästoist päivä tammikuuta , mänin s , mänin siihen .
NV: ja siittä , siit se sattu järestää n ‿olliit siel piirommoal , pojil ‿ol , heikil ‿olliit nimipäivät .
NV: tietähä siin ei olt ko kymmenä päivää vast mut , s ‿ei olt viel ver oikei , paikalloaa .
NV: ne , miul ol ne leäkkeet ja olin , mie mäni sit siihe tyttärellei ni , mie oisin olt siin , pitemmän aikoakii , mutta siit tuumasiin net tämä , jo net mie nyt mie lähe pois sillo , siell ‿olin , piromoan poikiel luon , mie oli , kaks ja puol viikkua .
NV: ja siit tulin sielt takasii ja , net mie nyt kuuvveistoist päivä , helmikuuta lähem bois .
NV: siä ootti , vanhemp , tä tytär , ja kirjutti jo aarnel kirjee ‿t tule hakemaa pois .
NV: mie sano kyl mie kyyvvi siit soaaŋ ko ‿it sie usalla lähtii , sano anna laittaa mut kirja miul net selostan net tämä , et mie usalla lähtii kyyvitsemmää sinne , älä , no ko ‿it , ko ‿it lähe ni mie etsi kyyvii siit mist ‿ikkää hyvänsä ko pittää , mut minä lähen nyt .
NV: mie läksin ja .
NV: seitsemästoist päivä mie , puolvälis , puol kaks , puol kakstoist läks täst se , se juna , mis mie läksi sit sin raumal mänemää .
NV: eij ‿olt laitettu kirjaa eikä mitä , kirja ol laitettu net myö tullaa niiko , toisem päiväm mut mie määm päivää ennempää jouvu jo sinne .
NV: no mie osti hänel , kolme säkki jauhoi , kaks säkkii vehnäjauhoi ja säki ruisjauhoi , ja muuta tarv , tarpeita vaik mingä verra ni , ni , hänel ‿ol jo halu , halu soaha pois minnuu .
NV: miul ‿ol , kakskymentviis tuhatta siilo rahhoa ko mie mänin ni , sit ‿ol kaks ko , kakstuhatta rahhaa jälel ko , mänin , tuliŋ kottii .
NV: ja häne ka , annoi sellast ja osti , osti itsellei , tälläse peitotäki , ja siit kahe , ka , kaks lakanaa ja , tyynyŋkii mie jo vei ennempää , ni alusmatrassi vua ‿l .
NV: no täss ‿on nyt , töine tytär on täs nyt , äikääl , ni , tämä ottaa ko mie oom paha niinikkänää otan ni , teä ottaa niko parasta pappii ko mään ja , passaa miun .
NV: m a , poika pittää nii hyväst , heä anto miul viel täkit ja , ja takit ja kaik , villapaijjan ja kaik ja .
NV: miul ‿ei os , miul ‿o itselläi villapaitoi kyl mut tuota .
NV: heä anto viel mie sano ‿t ei tätä ois tarvint sit , ei muuta ko poa , pois , tällee vot .
NV: ter tek , tämä , siel raumal .
NV: eemel .
NV: nii .
NV: sella , sellasta se , sellasta se oj justii .
NV: sauvupirtishä mie oon syntyntykkii .
NV: mi ‿o , mie ‿oli viel siihen , siin syntynykkii sauvupirtissä siinä mie oo ŋŋii , meil ‿ol , niin ‿iso se sauvvupirtti net siin ‿ol seitsemän , vokkii ko mie niiko hoasto jo tuol seitsemäs se o seiväsvokki ne , ni , kuus ol näitä tavalisii rukkiloi ja siit tämä , se seiväs se o vokki seitsemäs mitä keträpuuks sanottii .
NV: se , mie sano seiväsvokki se seitsemäis .
NV: ja nii suures sauvvupirtis , mutta , siin ‿ol , sellasta asjaa net , näinikkäneä sauvut olliit siel ylleäl , se ‿ol iha et , net sitä ei lasseint ‿alas se sauvukaa ko ol oikee korkia suur tupa ni , ni , se ol teäl yläpuol ikkunaa näite , kaikkii tämä , savo , kesti .
NV: se ‿ol , se ‿ol nii , se lientel voaa siel ylleäl savo .
NV: isä , se neäät ol sellasta asjaa isä , siihen ‿aikaan , ol jo teh , tekkiit näitä , nyty , uloslämpiiviikii .
NV: ni , se ‿isävainaa ol sanon ‿että , sitä et tiijä tähä tehjä oikeem muuttaa .
NV: äitivainaa kaskusiit jot , et muite , muuttaa tätä , nyt , jos tulloo , muutettavaks te rakenus ni , ni sit tämä , pittää , purkoa , ja paremb ‿on tehjä savu , uuni .
NV: ja kuulet sie , se män iha , sev ver net jäi net ‿ei huolint muuttoa tätä .
NV: siin ‿elettii ja , ja siitt ‿ol kuuma niiko , niiko pätsi .
NV: seä , ei siin ‿ol mitä .
NV: mutu , sillä mie sanoŋŋi ett ‿ei siin ‿oom mitteä ko se , ko siin ‿oom mie syntynt ja kasvantu , ja suureks tult , mut sem mie oli , oli , sano niiko tuol jo ulkon sanoin net ko , niitä pellovaita ko keträsiit niitä , huo , niist kaikiist kehnommist pölyst tehtii sit ko ket , tekkiit sitä kaŋŋasta ni tekkiit niitä housuloi ni , panniit tuoho sillale ne kestiit seisallaa , se ol iha sei .
NV: sem mie uo jo hoastant varem , ennempeäkii .
NV: ni sel , ni , net em mie sitä kehu siä rik , rikkautta mie , mie kehu siiŋ ko se miu , mie oom mitä mitä uon nähty mie se oo hoastant sen suoroa .
NV: nii , asja on niinikkeneä .
NV: nii .
NV: mutu , se ol voa meil ‿ol siso , se se savupirtti ja suur , ja siin ‿ei olt muuta mitteä .
NV: sit , se toas jäi , tuohon jäi , sanomatta kom , mie olin neä sitä em muista miŋŋän ‿ikänem mie olin .
NV: siin ‿ol noapuriss ‿ol siit tämä , ennev vanhaa ko käivät kerreämäs niät nämä , ukot , kell ‿ei mitteä olt , ni , heä ko tietti , heä ol sellane rikas kerreäjä joka he ol , käi , kerreämäs siit ko se asmuutaman , soar rahhaa , ruplar rahhaa ni siithää mäl ‿ain , palkkais , siint noapurist uko ja läksiit viinoa juomoa , dän , sinne rajaval , justii viinakaupat , tahe , nyty , nää nää , niiko sainoiksha ne soa sannoot ni siel ‿ol ne kahvilat siel ni , männiit sin ja siel ol viinoa ja , siit heä palkkais miehii ja siit männiit juomoa sin ja , ja siit mein , ostiit kä , meil ‿ol setävainoaam poika niinikkeneä , vaivaloinen , ol , pienuvestaan ‿astikka ni , ostiit hänelt tämä , nämä , ko heä tietti keŋŋät ni , itsellie ne , ni niitä rekaleita jäi jälel ni siit niist tekkiit miul ensimäist keŋŋät nekkii muistav viel .
NV: ni puoltoist naulaa andoit leipeää s ‿eij ‿ole ko .
NV: puoltoist naulaa .
NV: neljä , kuussattaa rammoa , kuus seitsemän sattaa rammoa se , mist tekkiit miul ensimäist keŋŋät .
NV: a mie ko mäni , mie ko mäni siit pinole ni , mie otiŋ girveeŋ gäteheim mie käim buita hakkailemmaa ni mie löiŋ kenkää , ja mi siihen ‿astikka mie ain tohvelii piin , ko setävainaa tek tohvelit net tänn ‿ast näinikkäneä varret olliit tehyt .
NV: äläs sie huoli , mie hyviŋ giireeks sit tempasin ne kengät pois jalast ja viskasim porstuvan nurkkoa ja , pistin tohvelit jalkahei eŋŋä virkkant mitteä .
NV: no jo , tytöt tulleet jot , aijjai , t poika on leikantkii keŋkän ilmaks se nii kepijät käi jalassa .
NV: mi ‿en tiijjä oliks mie siin , viis kuusvuotine poika pojan nallikka , se juohtuu mielee , ku mie leikkasi keŋŋät ni , kirveeŋ kans lei puita ko läksim mie löi keŋkä ni .
NV: ni , se , sellasta se ol ennev vanhaakii mein , mei oleminen , nii .
NV: tietäähä seŋ köyhyyve kynsis pittää kaikev viisii kaikkii koitella ko ettei .
NV: ni , toine , toine sannoo , kehhuu sil rikkauvellaa .
NV: em mie siit saa kehhuu yhtää mite ko miul ‿ei sitä rikkautta olt .
NV: mite mie sitä voin sannoo .
NV: jos , jos mie panisi o , tuohon ‿et tämä mie uon olt nii rikas ni , siel sanosiit , aai ko , nyt ko peäsiit tän nyt kaik kehhuut nii ja niin ‿ol mut , mut nyt hyö ‿i soa sannoo sitä kukkaan net tämä , teä oŋ kehunt rikkauvellaa .
NV: oŋks oikei
NV: joo .
NV: sillä mie sanoŋkii net , mie hoastan suoroa , kaik , koko aja , ni .
NV: a se noaapurim pojaŋ cans ko käytiin niit to tatistamaskii kol , kolm neljä hakkoa ol ni , uamusil ko alko suiŋki nähä ‿et näitä tattiloi sieltä ni , joka oamu niitä käytiij ja joka p , ja ne pit ‿olla ja enne kahttoist pit ‿olla siel hovis ne tatit ja , ne soatii ne , hattu peähä ja , pyhäpaita .
NV: paljail ko nuinikkäneä , jos käi syyhyttämmeä pikkuseŋkoa veret pintaa .
NV: sille mie huastan niiko , niiko mie oon , niiko mie oon pienuuvestain ‿astikka näht ‿aiŋ kaik ni mie mie hoastan .
NV: siihen ei panna lisseä , minkeällaista .
NV: ni se on iha selvä asija .
NV: ja jos tahtoot sielt ast mitä , mie hoasta samat sanat .
NV: ni sano , soat saanun naman täst jeäny äijäm puhhieet .
NV: nii , puhu tätä sie huol et siim mitteä teän enempeä .
NV: nii ne o kaikki , nii .
NV: ei .
NV: siel ‿olt , ihmettä mitteä muuta ko , peŋkit olliit , ympärsie , ja siit tehtii , ol sellaset kolmejalkaist jakkarat , ol , niiko , toinem peä on , niiko , täst mie ota nyt , täst tuolist , näi .
NV: sit tälläil , täss ‿ol , tiäl ‿ol kaks jalkoa täs s ‿ol yks .
NV: sellaset jakkarat meil ‿olliit , ja peŋkit , ja siit pitkä jakkara ol tähä neljalkanen .
NV: pöyvväv vieres .
NV: sellasta ei meil sitä olt mitteä siel et , ihmettä , niitä ko siel ‿ei olt , ei niitä meil ‿olt , muuta ko tavalinem pöytä ol .
NV: hoapalauvvast se ol tehty , pöytä mikä ol .
NV: ja siin ‿o siit koappi miss ‿olliit lusikat sitä eij ‿olt sitä enempeä meil .
NV: lusikat ja veitset , sihen ‿aikoa , ei tämä , lautasii olt , iso kivivati mihim pantii ruoka , ja siin syötii väettii .
NV: sit ol kappa miss ‿ol siit , kons ‿ol maitoo , kons ‿ol siit tämä ka , tätä tehty , tehtyt toa , sanotaan toareks niiko kaljaa ol ni , siihen ‿aikaa , olki , vihkot paistettii uunis , paistettiin näitä nyty , nyty , leivokset ja , ohrii ko ijatettii ni , ja siit ne , jauhettii ja siit niist , ne , tehtii niist leivossemmosta ja siit uunii pistettii ja ne , niitä , siit pantiin , olkivihko , ala ensi ja siit se pantiin , siihen taari , pyttyy ja , pytyks sanottii sitä ja , ja , ja siittä , leivokset siihe sit pantiin , kuuma ves siihe siit se ha , siit se pantiin tuoho nurkkaa net se ko happanuoo siin ja siit annetaaŋ käyvvää seistä siivo kans käytetty .
NV: vot tämä ol sellasta siihen ‿aikoa .
NV: nhii .
NV: ja siit toas sii , kapa reunast otettii ja ry , jokahine juotii , ei sit ‿old lasiloi eikä kuppiloi ni ‿t ois otettu net pantu kuppii se ol sellasta ol vot se , se syömisem meiniŋki , siihen ‿aikoa .
NV: ja , ei niit ‿olt mitteä nurkassakkoaa , eikä niitä olt säŋkylöi , meilä ol , oltu olleŋkoaa , muuta ko , puust , lauvoist , ol itse vestetty lauvat niist laitetti rovatit mis sit nukuttiin , se ol vot sellasta , se siihen ‿aikoa se elämine köyhyyve , köyhyyveŋ kynsiissä , niitä eij ‿olt säŋŋylöi , muuta ku se olliit rovatit .
NV: se on nyt , sellasta asjaa ko tuota , täs ko on , täl puolel , ol , nyt niiko se peŋkki .
NV: peŋkim peäl pandiin tuohon , lauvvat , ja , täm pantii sellajii jakkarat toas tai , tehtiij ja jalat ja , lauvvat pantiiv vea siihi ja siit , siihen tehtiin tilav , nuatettii , siit , ol teht tätä , alusmatrasloihe teht ja , pehkuu pantii sissää siit ja pantii siihe ja siin , ja sit siin nu , siin nukuttii , a siit ko , niitä ei olt muuta ko , isäl ja äitil olliit se , ravatti , a läpsii meil , sillal tuotii iso kupo olkii .
NV: pantiin tuohon ‿alasi , tälläse niiko ny ‿on neää matot .
NV: se olliit tehtii näist pantii kaks rinnakkaisi ne ol , pantiin alasiks , peitteeks se ol , niihe olkiloim peäl ja , tuom pantii alukset , mitä sit torkyy suatii ja , vot se ol sellasta ol siihen ‿aikoa .
NV: mie hoasta seŋkii mite se ‿ois , ne olliit , ne , meiniŋkit siihe , meil , pik , puk , pikkupoikan ollessa .
NV: no .
NV: nii .
NV: sitä sanottii rovatiks sit .
NV: ne sit , sit ko mie olin , syntynt , äitivainoaa , kaskuis ain sitä net tämä , mie ku oli syntynt oikei kehno mie olin olt , niet‿ ei teä elä milleä opil .
NV: kuoluooha teä joutava .
NV: mei vanhemp , tytär ol tult , sisko tult teältä , rupotist .
NV: niitä pit joka päivä joka viikko kolme päivää tehä rubottii .
NV: nii .
NV: heä tulluo ropoteist ni , hänel ‿olt voiaski mikä lie olt , pu pussis ni , heä ol paiskant siimp , nyt se piiskatti löi ko lapse ol sill ‿aikaa syntyn ni , nyt he , käi peähä net tappaa sel lapse .
NV: mie en oo viel kun nyt o jo yheksäiskymmenä .
NV: kaikk ‿o , kaik viat juohtunt miul mielee mitkä tulluot näi pitkäl tarinoijuks , ni , ni sellasta se ol se se , se pikkuse aikannakkii .
NV: se köyhyyvven ‿aika mikä ol .
NV: siil lattial siit , siit jottai rekaletta pantiim , peitteeks ja ei sitä olt niiko nyt ‿on .
NV: pikko aika siihen ‿aikoa .
NV: mie hoasta , kaik , niiko mie oon näht .
NV: nii mie , tuohon se voa kirjuttaa tuoho kä , nii , nii mie , mie hoastan niikom mie oon näht ja .
NV: iha varma on net nii , siin ‿ei oo mit , mitteä valetta , nii .
NV: jos toinen sannuo net , heä valehtelluo mie hoasta suoroa .
NV: nii siinä , net se , siin ‿ei tule , siin ‿ei tule mitteä , se , se tulluo iha suoroa mitä siel ol mie uo tarinoint ni , ni , sen soavat lukkii , huoleta , ei siiv veärää ole misseä kohtikka pantu .
NV: lisseä eikä , eikä , oo pois otettavvaa .
NV: nii n ‿oon kaikki , kaikki totta niiko ,.
NV: ni piiol olliit yhöst , yhöst taka , vaaist , nyvästii keittii ja syötii .
NV: pienenä käim pitoloissakii viel nyt , mie oli aikuinen viel .
NV: mie , nii joo miul ‿ol emäntä .
NV: ja viel ‿ol , viel ‿ol sellaset piot .
NV: nyt tämä , ei siin ‿old muuta mitteä nostettii vati , keittovati tuoho ja lusikat ‿ettie vetä sil pä hä hä hä hä hä .
NV: no , nyt saa , nyt soati niitä ennevanhasii kuulla oikei . .
NV: ei sii , ei siihe valetta uo , mie voa .
NV: mie go hoasta niko mie uon nähty ja so , mie hoasta omast kohta , siint köyhyyveŋ kynsistä .
NV: nii , mut jos oŋ kuka rikas ni , niiko nyt mie luule niiko se , jehvi , siel pieksämmäellä ni , heii ‿on töine asja ko hyö olliit varakkaita et mite se heil ‿o mut meil ‿olliit tällässii justii .
NV: nii .
NV: heil ‿o , heil ‿ol toine asja soap toi , se soap ‿olla toisel sortuu mut , köyhä hoastaa köyhäv viisii niiko köyhäl ‿on tapahtunt .
NV: sitä ‿i huol , sanno .
NV: meillä oi siin , savupiipus sellanen , sellanen , pantu , tuvas , sa ol sanotaar reppänäks .
NV: siin ‿ol , ol , nuoin , mitem me ossoa , ainaki kakstoisttuumaine , lauta , pant pyöreäks laitettu , ja , sellanen siit se ol , vanha hoŋŋa , sisus ol pois .
NV: se ‿ol siit tämä , korsteeni , niiko nyt , on , korsteenit tämä , sanotaan , ni siin ‿on se torv .
NV: sit se vet savun tuvast pois .
NV: vot .
NV: savuuun ‿ol , näinä , niiko täst pannaan , tähän , ensin ‿ol tehty , hakattu , ha , niiko salvos siihen ‿ala , ja siit siihen , kotont , tekkiit tiilit , mut ne olliit polttamattomat ne tiilit .
NV: ensiks tiilit laittoit siihe ja siit niist tiililöist laittoit ei se olt teht tiililöist se ol , tiilist ei olt poltettu va , ne olliit , nuoi suurii .
NV: minn ‿ej jaksant nostaa nii suurii ne tiilit olliit .
NV: itse tekkiit tiilitkii .
NV: meil ‿ol sellane sauvukennäs , mis , tekkiit ne tiilit ja , siit niist tiililöist laittoit sen uuni se o .
NV: sit ‿ylleääl ol , nuoi , nuoin neljätuumaiset , kolme reikää viel siin , mist peääst se savu tulemoa jälesteä sielt uunist net , ei tult siit suust , ne peäs niist tulemoa tuon ylös .
NV: ja siit siel ‿ol , siel ‿ol siit , viel uunin ‿all ‿ol , ja leht , sillal , kannoin häkki .
NV: kaik pitteä nyt , kerra tul tähe , näin ni , juohtu sekkii mielee , siit kanat olliit siel , siel häkiss ‿ain , sittä , siin ‿ol teht , näinikkeneä niiko nyt tässä , tuos ‿o tuolis tuo , pannan , tähän , kapiammat ne , roaot viel .
NV: mut sit ko , kolmanneŋ gerra se ol , se ol siit kellon .
NV: kolmanneŋ kerra ko laulo kukko kiekaasti ni , siilo tavai ylleä ja läheteä , muihen töihe katsomoa ja elokkaita ja nim , nim bois päi .
NV: vot , sellasta kukko ol sillo kellom meil , ei sitä kelluo olt .