Location: Askola
SU: tässä paikassa .
SU: juu .
SU: en .
SU: joo .
SU: no , se lehmän hoito oli enempi sellaist , nykyaikassee verrattuna , aika yksiŋkertaist .
SU: aamul sit mentii jo viirelt navettaa ja , sinne täyty sitte , virittää sitte se lyhty palammaa kun ‿ei ollu öljylyhty kun ‿ei ollu silloin sähköi eikä .
SU: sitten ‿annettii niille lehmille se , vähä he , pikkusen heinii ja , laitettii niiren ‿alustoi sitä alusethaa oli sellassii eihä niis ‿ollu kun , vaam pahnoij ja , havui kun ‿ei ollu pohojaa muuta kum multa .
SU: ja , sitte oli siin navetas ‿oli semmoim piäni luukku mistä se lanta heitettii ulos ja , ei kun ‿ei siäl ‿ollu paljo muuteŋkaa sit , lasiikkunaakaa .
SU: ja , niil lehmill ‿oli sellasep parret , missä ne , olivat , aina jokaisel lehmäl väli ettei ne , olleet ‿yhres niiŋko nyt ‿onn ‿ettei om mitää välis .
SU: m .
SU: ja siäl toisel pualel navettaa siäll ‿oli sitte ne vasikaŋkarsinat ja , sijan , karsinat ja , ja noin .
SU: semmoist se huusolli sitten ‿oli , sitte siäl , annettii sitte ko ne oli heinät syäny , ni , ne sai sitten ‿olkii sitte laitettii , niile ja .
SU: semmoin ‿ykskorvaneŋ kiulu ja ämpärii se maito .
SU: no sitte jossain tapaukses sitte laitettii sellaist , niiŋko tuarerehuu , että , leikattii silpuks , oljet ja heinää pikkusen sekaa .
SU: ja ja , köyhemmäs var , vanna vaihees ni laitettii herneevvarsii ja , ja siit tehtii semmois silppuu ja se kastettii sellasses suures , tiinus , ja siit se sitte aamul ‿illaks ja illal ‿aamuks .
SU: se nostettii siält ‿ylös , ja sitte oli laatikko joka lehmälle eriksee , tehty että se , aina noin otettii se ape siält pois , siihel laatikkoo ja pikkusej jauhoi , tomutettii sitte siihen sekaa ja , se kannettii niiren ‿etee .
SU: ne söi sitte sen , mialuummin .
SU: ja se maito se tuatii sisää ja se , sitte noij jährytettii , kaivos ja .
SU: no se oli sellanen , silppukonej jossa oli semmoin terä että sit , kärel ja jalal sitte paino yht ‿aikaa semmosses , laatikos .
SU: ne , ne oljet ja heinäp pantii siihel laatikkoo ja siit sitte , siit ne katkesi sitte sellasseks , e , ehkä viiren sentim pitusiks .
SU: no miähet seŋ kyl teki erik , enempi .
SU: ja se tehtii enempi noin tual , niiŋko oli ne vanhanaikuset riihet ni talvisittain .
SU: kelkam päällä sitte kiskottii niit sitte , taas navetalle .
SU: että kun ‿ei navetan tykön ‿ei ollu mitää suurempii varastoi muuta ko se semmoin ‿yks lato siin , navetam päässä oli missä oli sitte vähä heinii ja olkii .
SU: on .
SU: no niille oli sitte laitettu lehtikerppui .
SU: ja niit ne söi ja , sitte ne sai vaan , vähä nyt noiv vettä ja taikka jotakii .
SU: noin tiskiveteŋkii ne , hyvim miälellääs joi .
SU: ja , sitte , sitte ku ne nyp poiki että oli karittat ja , ni , ku se ruakinta oli aika heikkoo .
SU: ni , sitten ‿annettii pikkuseŋ kaurajauhoi .
SU: sillon , ku ne , ne oli ne , karittat .
SU: no ne tehtii kesäl niiŋko heinäkuussa ja , ko heinäaika , oli noin niiŋko ohitte taikka , taikka enne heinäaikaakii kuiŋka oli aikaa ni , niit tehtii aina sitte ja kaarettii .
SU: niist tehtii oikee sil viisiikii että miähek kaato suurii koivui ja , haapoi mettäs .
SU: ne teki niist halkoi ja , myä naiset sitte laitettii niist , lehtivihkoi .
SU: juu .
SU: no sijat ruakittii sitte taas , noin , ku , heinän , jotai jäi heinäŋkarikkeit ja , ja semmosia sitte jäi sit , siik kuaritust mairos taas ku sit , laitettii sit juustoo ni siin jäi sit heraa , niile ja , jotaim perunaŋkuarta ja , ja huanompa perunaa ja semmois ruaj jätettä .
SU: meil ‿ei nyt ‿ollukkaa sikoi jos kaks ja kolme oli korkeintaa ku , ne oli niim pijaa ruakittui .
SU: aina jäi jotain , maitovesii ja tiski , as , noin , vo voitakii teki ni niist jäi aina ja vanha piimäkii mitä ei käytetty ni .
SU: ne sijat kaikki korjasi semmossee .
SU: no se , sillääl lail sit sek , ei silloim perin ‿alkuvaan ni ei ollu separaattorii eikä mitää se kuarittii vaaŋ käsil kauhaŋ kan se , kerma siip päältä , ko se oli seisonne .
SU: ja sit se kirnuttii , myähemmäs vaihees sitte semmossel pyäritettäväl kirnul mus se oli vaa sellanen , mäntä ko oli kirnun , pystykirnu ja mäntä siäl sisäl ja sit , se sitte kirnuttii siteŋki .
SU: ja siält ‿otettii se voi pois ja pestii ja , ja , vanutettii se kovast ja sualattii ja laitettii sitte sellassii puisii , piänii pyttyi mihiŋkä justim meni vaaŋ kilo .
SU: tuatii taas ne tyhjäp pytyk kotia ja sitte oli kova peso taas sitte sej jälkeen , taas seurraavaa .
SU: no ne nys sai syärä sen verraŋ ku ne , tahto ei niil ‿ollu mitää , erikoist , mittaa siihen .
SU: kyllä .
SU: kyllä .
SU: hevosel .
SU: ja se oli aamul lähettävä kolmelt viimeistää y , noustava aikasee ylös ja .
SU: oli pyry taikka pakkanen se oli se keskiviikko ja lauvvantaki niiŋku ne varmemmat , toripäivät .
SU: kaks ja pual tunttii ja .
SU: ku sit hiljaallee ko , noin huanompa käy , hevoneŋ käimää ni meni kolmekii .
SU: mut meni kahressakii tunnis jos vähä , o , että jollei ollu järim paljo kuarmmaa , että hevonej jakso juasta enemmä .
SU: no siäll ‿oli sitte ku päästii sinne toril lähelle ni , sitte oli silmä kovana mistä sai sem paremmam paikan siält .
SU: mihkä osasi sitte hevosen nyt sitte , asettaa että ,.
SU: siin ‿oli enemmän ‿ostajii ku , joutu taas ‿enempi sivulle ni , sit jäi niiŋku , myähäsemmälle myyjälles sit .
SU: herneit ja ,.
SU: kyllä .
SU: muistan ‿yhreŋ kerraŋkii ko olin semmonen , nuar tyttö ko , oli sellanen niittu ja , tuli kauhee , kova semmoneŋ kaatosare ja , heinät ‿ol jo niitetty .
SU: semmonev valtaoja ja .
SU: ko se vesi nousi sitte niin ‿että se oja ei ehtiny niällä sip pois , se vesi nousi aika korkeelle sinne niitulle ja , heinät jäi sinne .
SU: ja se oli minulles sitte suurin , nautinto ko miä sain ,.
SU: toiset ‿oli sitte k , kantovat siält vetesp pois niit heinii , niille korkeemmille syrjille sitte kuivamaa .
SU: ja ku minull ‿oli hauskaa ko miä olin sitte siäl , niiŋku järves uimas sitte ko miä sain ‿olla siäl vetes ja , kiskoo aina niille sitte sinne ylemmäks .
SU: se oli , semmonen , kerta joŋka miä , muistan ‿että , oli niin , niin noin .
SU: ja kyyl miä monta kertaa se oli se , heinänteko semmoist ‿että miähet ‿oli niittänyj ja sitte niit , a aamul mentii haravoimaa naiset k , sai askareet tehtyy ja .
SU: ja sitte toisel päiväl se taas sitte hajotettii , ne kasat levveeks ja .
SU: joskus tuli taas sarekii sitte ku justin sai ne hajalle .
SU: no meil ‿ei o ollu , kaukan ne on niiŋku , kaks ja pual kolme kilometrii ko on ‿ollu kaikki kaukempana .
SU: meil ‿ei o ollu kaukan nois naapuriis ‿oli , sitte ku niiren ‿oli tual toiselp pualel , niiŋko huuvarim pualel , kaks niittuu .
SU: ne , niil ‿oli , mut meitil ‿ei o ollu muuta ko täs , aika läheel .
SU: ei .
SU: no ne oli ne , ne lehmän , niiŋko kesälläkii se oli se lehmällypsy ja , ja sitte oli se , se , jost ‿oli sev voin ja juuston teko ja , se semmonen , sijarruakkiminen ja ,.
SU: ja sitte laitettii eväst sitte miähille sinne , viätii niiŋko kahreksaks sitten ‿aamul , semmoist , murkinaa sanottii .
SU: uutta voita ja oli uutta piimää ja .
SU: mut toiset meni sitte taas niiŋko , lypsylle ja , ja , ja kuka laitto ruakaa ja .
SU: se oli sitte semmoist , kum miähet tuli koti .
SU: mut se nyt ‿oli , sit ‿olttii seittämää astikka sial niitul .
SU: se oli pitkää päivää .
SU: ja miähet meni niittämääkii heinää aamusittain jo , no voi mennä jo vaikka neljält .
SU: et se kasteen ‿aikam muka , se katkesi paremmin .
SU: ja oli vileempä niil niittääkii ni , sitte ko se tuli se kello , kahdeksaŋkii ni , ne söi , ni sitte ne nukku oikee , että niil me , meni melkeev vajaa , niin tunti meni .
SU: siin ‿että ja ne nukku sitte oikee sitte semmossen , murkinatunnin .
SU: ja sitte oli taas , yhrelt ‿oli sitte päivällinej ja , sitte ne taas pikkukseks ‿aikaa panivat , torkkumaa ja .
SU: sik kahvii oli sitte siiv viiren ‿aikaj ja , illall ‿oli taas se illalline .
SU: joskus ‿oli noin ‿että jos t , olivat , eihää sinne niitulle kaffiikaa sitten ‿aina joka kahvin ‿ajaks viäty ni , ne , sitte otti semmoiv välipalaa sitte siält evvääst .
SU: ja oli paistettu pannus lihaa joskus ja kuiŋka sattu oleman taas niiren .
SU: mus se juusto ja se , ja semmonen , se oli melkeen niiŋko kesäruakkaa ja .
SU: se kalja oli oikee semmonen , täys tärkee ruaka kesäl taikka juama .
SU: no kyylhää miä sitäkii osaaŋ kertoo ku , yhm , se oli , sellaist ‿että jo noin se , sitte ku siihen , astia , ku täyty varoo sitte jos se saavikii mihiŋkä sit , rupesi enstaa alustamaa , ku kesäl tahto aina olla , niiŋku noin ne oli , ravistuneet ja harvistunu ne täyty turvottaa ja sitte , keitettii katajoist vettä .
SU: katajan ‿oksist ja , sil vetel sitte pestii se katajavetel ja haurottii se saavi , et siihen tuli semmonen hyvä haju ja maku , siihem puuhun .
SU: ja sitte se , maltait ku laitettii , jos nyt laitto oikee hyvää ni laitettii niiŋku neljä kappaa oliskos se niiŋko kakskymment litraa .
SU: nyt noin , meirän , satsis ‿oli tavallisesti .
SU: se knahistettii sitte illal , semmossel , penseel vetel , ja jätettii se yäks sitte siihen niiŋko turpoomaa ne kuivat ku ne maltaat ‿oli kauheeŋ kuivii .
SU: mus sit laitettii sitte sil viisii vähä kerttaas niirem maltairem pääle aina , hyvin viileen , viileä , pe , penseenä enstää ja sitte vähä kerttaas .
SU: sit , lisättii , kuumemmaks ja kuumemmaks ja , sitten ne on , sitte ku siit tuli jo sev verran ‿että sit ‿oli niiŋku , meinasi että nyt sit , rupee olee jo niiŋku , se satsi taikka se saavi täytee ni , sitte se jätettii siihev vähäsen seisomaa ja , ja ku siim paran , tai se oli iso pata sitte jos sit , ulkoŋkii teki taikka teki nyt tual , karjakeittiös ja , tuvassakii tehtii .
SU: ni leipäuunis ne oli tuvas ne leipäuuniss ‿oli valkee .
SU: ja sinne oli kannettu sitte sellassii kivii , jotka noi ja nekii täyty olla sellais könnöläisk kivee ettei se menny rikki .
SU: ne oli sitte semmoset , pitkät pihrit , sepän tekemät , millä sai sitte ne kuumat kivet siält , uunist .
SU: ne pantii sinne saavii , hiljallee sinne , sinne malttairen ja sen , veten sekaa .
SU: ja , ne putos sinne pohjalle ja sitte sen sai jo rupee huamaamaa että , kuiŋka paljo niit laitto .
SU: silloiŋ ku siihen tuli se , piäni poreileminen ni , sitte se peitettii vaan , vahvoil peitoil ja , annettii se kiahhuu siäl , kypsäks .
SU: sitte ko se nyt ‿oli kiahunnu ja siit sitte taas se kiahunnatkii taukonnu , sitte aikasemmil vuasil ni laitettii se kalja , se sako sitte ja se , se liämi , oli sellanen , sanottii kaljauurna .
SU: kuurna se oli .
SU: semmoim pitkikäs , kaukalo , ja siäl ‿oli sittel listat alla ja siihem pantii sitte , leikatut oljet , joteŋkii sinne pohjalle , ettei se , se sako menny sinne pohjaa ei se olis sitte , ja sitte siin toises päässä oli , sellaner reikä , mistä juaksi sitte se liämi , pois .
SU: siit tuli sitte , se ensimmäinen osa mikä tuli ni se oli sitte sit , sit kauheev vahvaa , mus sitte ku sit , laitettii nyv vähä sitte viäl lopuks , vähä vettä sitte laitettii vaan siihen viäl niiren , maltairej ja sen savom päällen ni siit tuli sitte sit , heikompaa kaljaa .
SU: se laitettii taas ‿eri astijaa .
SU: ja se hiivakii oli semmoin ‿erikoisvalmisteinej jota ei enää nyt , mistää taira löytää .
SU: ku se , tuli siiheŋ kaljan , pinnalle , ni erellisis kaljas ni se laitettii kuahittii siit sitte , kauhal ja se laitettii sellassen , harvav vaatteem päälle , ja kuivatettii .
SU: ja ku seuraaval kerral sit tehtii kaljaa ni se , se vaat , siit vaatteest sitte lijotettii , sit , kal , sit hiivaa .
SU: piänemmäs tilkkases kaljaa .
SU: ja se laitettii siihen ‿isoo kaljaa .
SU: ja se oli se joka käytti sitte sen .
SU: ettei mitää ostohiivoi eikä ,.
SU: se oli tavallaas sellais ku nys saaraa tualt , prykist porvoos .
SU: ku siält joskus hajetaa .
SU: ni , mut ‿että se ei op perin taas viäl semmoiskaa että se on hukkunnu , niilt vanhoilt mummuilt .
SU: ko , joltakii hukku se , se kaljatuppu sanottii hiivatupuks .
SU: ni sittem menttii taas lainaamaa toiselt ja , sitte taas ku noin toinen sai siit ni , taas sitte sai takasin .
SU: m sit ‿on noin , erikoisemmis , noin , mettis , ei sitä , ei sit ‿ok kaikis paikois .
SU: sit sanottii sitte könnöläiseks ko se oli niin sitkeekki että , ko , miähet sit koittaa rikkookii ni , se vaa on niiŋko se venyis ‿että .
SU: että se om perin toisellais ko muu kivi .
SU: mustaa .
SU: no se sitten ‿otettii siälp pois ni , se annettii sitte sijoille ja , lehmille .
SU: se oli sit joka sanottii , savoks vaan .
SU: sakoo nii .
SU: m .
SU: ja se kalja sitte ko se oli käiny , eh , se hiiva pinnalle ni , sitte se hiiva kuahittii pois taas ja pantii siihen tupulle sitte si , ja , sitte se , kalja laitettii sellassii kaljatynnyrii .
SU: se parempa kalja pantii eri tynnyrii ja huanompa eri tynnyrii ja , ja sitte se lujastee kiini .
SU: siin ‿oli sitte sellanen , tappi tai kraana mistä sit sai laskee ulos , siält , alhaalt mut päällä oli sitte sellanen , reikä mistä sit pantii sisää , ja se perin ‿oikee sellassel , taikinaŋ kans sitte , laitettii kiinni se , reikä , se , että se oli niiŋku , pulp , kan , pullot laitetaa vahaŋ kans ni se laitettii se , se oli nii heŋŋessääs ‿että siält ‿ei sitte , jos sit ‿aukas seŋ kraanan ‿alhaalt ni siält ‿ei tullu yhtää .
SU: muk ku sitte hellitti se oli taas semmonem pikkunen , reikä , semmonen tappi mistä sitte pikkuse hellitti ni pääs ‿ilma ni sit se juaksi ulos .
SU: ettei se väljähtynny kun ‿ei sinne päässy ilmmaa .
SU: se oli tehty rukiijjauhoist ja vetest vaa sellanen , taikina ja se , pyäritettii sitte semmosselle , että se oli kuk kitti sitte siihen , reijjälle .
SU: sitte siit laskettii siält ja se oli aika hyvää ja , mitä se tuli vanhemmaks ni se tuli paremmaks ja ,.
SU: kyllä .
SU: no ne tehtii aina noi se oli semmonen syksytyä naisil .
SU: kaikki ennen siin , ennem pyhäimmiästee taikka pyhäimmiästen ‿aikana .
SU: ku kaikki muut tyät ‿oli tehty ni sitten ‿oli aikaa sellasseŋ kans , ku siin , meni ja oma aikaas .
SU: ne , rukiit , oli lajiteltu puhtaat rukiit ja , ne , laitettii , jos laitettii noin , hehto taikka tynnyri ennel laitettii tynnyri .
SU: pual tynnyrii taikka tynnyri .
SU: taikka ne mitat ‿oli sellassia .
SU: sitte laskettii se vesi pois siält ja , ne jyvät , pantii sitte saunan , parvee .
SU: mus se parvi oli sitte kovastaa kuurattu , enneŋ k , enneŋ ko ne jyvät panttii sinne ylös kun , ku saunashaa taval , samas saunas kylvöttii ja samas tehtii maltaat ni , siin ‿oli kova peso sitte , se , aina se parvi puhtaaks mihis sitte pantii ne maltaat sinne kassaa ja .
SU: ne siäl hiljallee iti ja , niit liikutelttii välil sitte ko ne lämpisi .
SU: ni sitte ku ne oli oikee kovall ‿irull ‿että ne oli melkeen niiŋko , toin toisissaas ne jyväk kii roikkuvat sellasses itus ni , sitte alettii hiljallee niit , ne levitettii sitte ja , hiljallee kuumentammaa saunaa pantii valkeet ja , enempi vaan noil leppii ja katajoi sitte ja ja , semmoist ‿ettei järiŋ kovaa puuta että sinne tuli se savun , tuaksu kans .
SU: se kuumennettii sitte ja sitte ku se , se oli oikee kuuma se sauna ni sit se kasattii sellassee kasaa , ja siin sit sitte , siiŋ kasas liikutettii ja haurottii .
SU: uunii puita ja , sitte ku savu oli menny poih ni taah liikutettii .
SU: se ympäri .
SU: sitte heitettii viäl välil löylyykii .
SU: ja ne paistu siin ja hautu semmosseks sitte ihan ruskeeks ja kypsäks , ja menivät ‿ihan semmosseks kurttuseks .
SU: sitte kun ne oli , ja tulivat niiŋ kauheem makeiks .
SU: viätii myllyy .
SU: ja sil viisii niit tehtii aina joka syksy .
SU: tehtii niit sitte nyk keväälläkii mus syksyll ‿oli enempi se , maltaantekoaikaa .
SU: meil tehtii niim paljo maltait tehtii noin viiskii hehtoo syksys .
SU: ku sit myyttii sitte porvoon , toril taas sitte niiŋko ennej jouluukii ni , paljo ostivat maltait silloin ‿aikaa .
SU: ku siäll ‿oli sellassii kaljantekijöi , vanhanaikusii , vanhan ‿ajan ‿ihmissii niin .
SU: kuka viis ja kymmenel litraakii , ni , nää , vanhat , mummut ni ne teki , niit aika , paljo s , monet , satsit ne osti ain , paljo sit sitte sit maltait .
SU: ku siit tuli sitte taah niiŋko rahaakii , siit maltaasta sit joulurahaa .
SU: rukiit tuli taas niiŋko hintahoos , seŋ kautta .
SU: se osti rukiit , kyläst ja , sitte noin , teki malttait .
SU: sitte sille , ja myi sitte ne malttaat porvoos .
SU: ja sittes se sai noin , sillej jäi sitte kymmenem markkaa ku se puhu sit .
SU: kymmenem markkaa jäi sille sitte siit , tyäpalkkaa .
SU: sano se oli olevannaas ‿iso raha sitte , sitte sai ostaa jotain taas semmost .
SU: enneŋko ne oli valmmiit .
SU: ja , oik , oikeestaa rohkee viikko niim meni .
SU: sen ‿alkuperäŋ kans .
SU: juu .
SU: kyllä .
SU: ruisriihi juu .
SU: se oli niiŋko näit ‿aikoi .
SU: juu kun , että , sitte aina , kiirettii ensimmäi rii , riihi , puitii enstää riihellinem puitii enstää , ja sitte vasta toisest ‿otettii siemen .
SU: no , nem muutti sittev vähä huanommat vaatteep päällees ‿aamul ja , ja sit mentii ja ne vanhat riihivaatteet sitten ‿ainan ne täyty olla , sen syksyn ne täyty sitte kestää jos ne vaikka ne oli kuiŋka , ilkeit panna päälle mun niit täyty pitää vaa .
SU: no , kahdelt ja kolmelt .
SU: mut meil meil rupettii jo menee sittev vaan niiŋko neljälkkii .
SU: se oli niiŋko jollain taval mukavempaa , tehrä sit vileen ‿aikan ja , ja pimees ja se oli sitte se semmoin ‿ajatus ‿että , sen täyty saara sil päiväl tehtyy , ku , kuureks ‿oli sitten ‿aina , ku jos neljälkkii meni meilläkii , kuureks ‿oli sitte , kaikki pitkät ‿oljet sitte jo , hakattu irti .
SU: ja , sitte tuli , myä naiset tultii sitte keittämää kahvii ja toiset meni lypsylle .
SU: ja , miä nyt ‿olin ‿enempi sitte silloin lapsena , miä olin seinää lyämäs .
SU: ja , sitte tota , juatii se kaffi sitte ko oli lypsetty , ni sitte , oli se kiire sitte että kahreksaks piti saara sitte ne , kaikki oljet ja se , kolina siält riihesp pois .
SU: ja , ittellekkii se oli taas sitte parempa .
SU: sitte tultii , sit tuli joku jo erel keittämää taas sitte ruakaa perunoi ja soosii ja , seŋ kahreksan jälkee ja .
SU: sill ‿aikaa toiset jo sitte , puhristi ser riihen ja ne , oljet ‿ulos ja , pehkut ja .
SU: ja , ja sitte se luuva , ö , riih , noin , rukiit , ol jo sitte yhtee kertaa noin , viskattu , sanottii viskaamises kul lajiteltii .
SU: sitte ku oli syäty , sitte noin toiset meni viskaamaa sitte taas niit , rukiit ja toi , koitti saara riihen tyhjäks , ja miähet meni hakee hevosii ja , tekemää kuarmii pellolle .
SU: ja toi ensimmäisek kuarmat , että sai taas ser riihen sitten ‿ahteessee .
SU: no se kyl sitte loppu vähä aikasemppaa il , ennen ‿ilttaa .
SU: mut , ei sit sittekää sit , iltaa otettu siit vaikka ser riihen sai kunttoo .
SU: sit mentii sitte viäl pellolle , koska oli herneen niittoa ja koska oli ohran niittoo taikka jotakii viäl , piti tehrä sitte .
SU: ku jyvii otettii irti .
SU: se , täytettii se , ne pantii sinne ylös , parsille , ne sitomak kuivammaa .
SU: ku ne oli ne sitomat ni , yks ‿oli sitte siäl parsil , istu siäl parsiem päällä , se oli kolme partta kerrallaas , meni aina , ja sitte yks ‿anto ylö , ylös sitte aina siit sitomia ja siit ne pantii sil viisii , pystyy , lujastee se riihi .
SU: ne kuivasi ne jyvät siäl ylhään sitte ja oljet ‿oli , ja ne parret ‿oli siin , alla .
SU: no , se oli sil viisii ko , se laskettii sii , sit partta lykättii , ensimmäinem pai , ensimmäisep parret täyty vetää , siält , oli aina siin ‿uunin tykön semmoset lyhkäsep parret .
SU: että sai enstää alas , alkkuu .
SU: sitte lykättii niip parsia aina sinne tyhjälle pualelle ne tuli sitte ne sitomat ‿aina puto siihel lattialle .
SU: ja sitte otettii aina sitoma kerttaas ja kaks , joka oli oikee vahva ni , sit hakattii sit lalvaa sitte , seinnää .
SU: ja se laitettii sitte , kasoisii ja ne t , ne toiset väki oli sitte siäl , sanottii luuvaks .
SU: neljä heŋkkee .
SU: sit sanottii klavu .
SU: ja niit ‿oli neljä siäl luuvas .
SU: ja siin ‿oli hiano tahti ja se oli helppoo se , hakkaaminen jos pysy noin , nuatis .
SU: ku neljä , neljä löi , että ne löi aina ne eri ajal .
SU: mut jos se meni sekasin ‿että joku oli sellane ettei osannu lyärä siin tahris ni , että , ku nyt ‿oli joskus tullu semmonen , outo , ettei ollu riihel ‿ollu .
SU: se oli paljo raskaampaa kaikille .
SU: ne meni siin nuatiŋ kans niim mukavastee .
SU: eei siim mitää laulettu .
SU: sitte , ko ne laitettii rivii siil lattialle ni , ja siteep poikki , veitteŋ kans .
SU: ni sitte ku , noin hakattii siin sitte sil neljäl klavul yhtee kertaa läpi se lattia .
SU: sitte pantii klavut naulaa ja käännettii ne , oljet taas sitte ympäri , se alipuali ylöspäite .
SU: sitte ne puristettii sil viisii , käsis sitten , sanottii puristamiseks .
SU: ja sitten ne , laitettii sellassii , lyhteisii .
SU: ja niist tuli sitte niiŋku kahreksal lyhrettä sitte ja , ja , ja kymmänäŋkii siit laattiallisest ne oli hurjan ‿isoi että , miähet hyvin ‿usein , sa , sai ne sitookii t .
SU: oli tehty oljis se sire ja .
SU: ne heitettii ulos sitte .
SU: no , ne oli justin niit sitte , niit lehmien , silppuainetta ja .
SU: tehtii niist myähemmil vuasist , noit kattoi , manisiŋkattoi ja navetaŋ katot ja ,.
SU: mitää päreit ‿ennen ‿ollu eikä , ne ol ne , olkikatot .
SU: juu .
SU: olem miä niissäkii käyny .
SU: niitäkii hakattii kaurariihii hakattii , kans sellassil , niil klavuil niiŋko rukiitakii .
SU: mut sitte , jo , a , sen tyän helpotukseks ni , oli hevoset survomas .
SU: ne kaurat ne kuivatettii taas siäl parsil samal taval ko rukiikkii .
SU: ja , siäl ne , hevoset sitte , kaks hevois ni talutettii niit hevosii ne , ne survo ne , hevoset sen ne jyvät ‿irti ko se oli kuivvaa ja .
SU: sitte haravieŋ kans sitte , se , sekotet , seulottii sitte pois ne o , pehkut .
SU: ja ne jyvät jäi lattialle .
SU: ja , sitte ne , taas , ne jyvät sitte taas , lajiteltii ja viskattii .
SU: no se oli sellaneŋ , kone , joka noin , pantii sellassee tuuttii sitte niit , jyvii ja to , yks pyäritti ja yks laitto tuuttii .
SU: mulle oli tehty sitte piäni lapiokii että , se olih menny se , alusta noin niim pijaa tukkoo , ku paljo jyvii samaa se oli rukiillakii että , sitte ne aina veti siälp pois ja heitti sinne , vähä sivummalle .
SU: oli aina sitte puhtait .
SU: ja ne , likasemmat ‿oli siäl takempan .
SU: no sitte jäi taah niiŋko etehissii .
SU: ne etehisekkii laskettii viäl ‿uudestaa ni siält tuli taas parempii jyvii .
SU: ruumenet ne , puhelsi se , viskain se puhelsi ruumenet taas sitte , noin , perin ‿erroo .
SU: siäl ‿oli tyhjä alusta .
SU: ja siält ne , ne oli talvel sitte aika hianoi ottaa ja hyvii .
SU: sitte justin sit ‿apetta ku laitettii sen ‿appeen sekaa sitte ne k , ruumenekkii kastettii .
SU: ettei ne ei syäny mitää kuivana .
SU: ei , kyl meill ‿oli ohra ja sekasi .
SU: mut sitte myähemmäl tuli jo semmonen , käsil pyäritettävä , niiŋko puimakone .
SU: ja sitte yks syätti sinne pöyrälle ja , pehkut lensi sitte sinne taakke .
SU: ja jyvät johku eroo mut , se oli kyl raskat hommaa kyl ‿ihmisellekkii .
SU: no , sy , ei ollu muuta ku syysvehnä oli mus syysvehnä sirottii niiŋko ruiskii .
SU: mun noin , se oli aika vaikeet menemää irki se , syysvehnä ei se menny niih hellästee irki .
SU: juu .
SU: ja sitte , ne , riihivaatteet ne oli aina sitte siäl saunan ‿eteises .
SU: kuŋkii omat , vaatteet ‿omas , kasas ja sitte taas ku lährettii seuraavaller riihellen ni , taas ja se riihi oli melkkeen ‿aina se , se , maanantaki oli kaikki ikeviŋ ku , vanhat ‿ihmiset laitto aina lauvvantai ja maanantain ‿oli riihi , ku niil ‿oli pyhänä aikaa sik kuivattaa siin ‿oli se päivä väliini .
SU: ja se sattukii sil viisii että ku , ku maanantakin ‿oltii puin , riihel , keskiviikkon ‿oltii riihel .
SU: sitte voi jäärä kaks päivää sil väliil lauvvantakin ‿oltii riihel .
SU: ja maanantakin taas .
SU: kyl sit sai olla siiŋ kuus seittämäŋkir riihellist , syksys ja , kahreksan ja , ruisriihel ja sitte erittäin ne muut rii .
SU: aina täyty nousta niin ‿aikasee ylös .
SU: no ei sit sen ‿aikasempaa , menty se kaheksan ‿yheksän ‿aikan sitte nyn niiŋko syksypualel mu .
SU: kesäsittäihä sit tuli olttuu kauvan ‿ylhäŋ ku sit ‿oltii tyässäkii niim myähää .
SU: no herne niitettii , sil viisii , semmossen sirpiŋ kans .
SU: vaa naiset niitti ja miähekkii niitti kyl mu , mus sitte myähemmäs vaihees ‿on niitetty viikatteel .
SU: ja seipäille , ja se kuivasi ja , se kans ja vähä kuivatettii riihes ja , se hakattii kans semmossiiŋ klavujeŋ kans , ne jyvät ‿ir , taas ne herneet ‿irki ja .
SU: ja taas sitte haravaŋ kans vaa ne varret , eroo .
SU: no ne , justiins leikattii silpuks taas sitte sinne , lehmien silpun sekaa .
SU: ei .
SU: ei .
SU: no se nyt ‿oli melkeen niiŋko isännän , hualena .
SU: et ‿aina semmoi varmempa ihminen täyty semmossess ‿olla .
SU: tiäsi ettei kuumentannul liikaa eikä , ja , no äitikii kuumensi sitte kyl , myähemmäv vaiheel ku isää enää ollu .
SU: ku joskus kuumentu sil viisiikii että ku oli outo kuumentaja ni , niiŋkoo , nyt , siämen , viljakii ni se täyty olla , aika hualellisestaa sit ‿ei saanu perin ‿äkkinäisel kuumaa .
SU: kävi niiŋkii että ku oli kylvetty ni ei itännykkää sai kylvää uudestaa .
SU: no kyl ne ny noi he , siin , heinä elokuussa ne , aina , tuleentu valamiiks .
SU: noo se , katottii aina tost rukiin , päästä otettii sitte , se tuli aika valkoseks ni .
SU: ne otti sej jyvän sitte irki siit ja , jos se meni noin hereestää poikki että se paukahti ni , ettei siin ‿o , ettei se ollu enää semmoim maitonej ja pehmee ni .
SU: siit tiäsi että se oli valmmist .
SU: no viikatteel nyn näil vuasil mut sitte vii , niitettii , aikasemmin niitettii ru , vehnät ja , ja ja , rukiit sirpiŋ kans .
SU: että miäkii olen ‿ollu , sirpin niitol ja , sitomas .
SU: mus siin tarvittee ollap paljo väkee .
SU: no juu , kyl sit ‿oli melkeen niiŋko talkoot ‿että ne oli sellasset , niiŋko joku juhlapäivä että , olihaa niit nys sitte ette , makson ‿erestäkii mu .
SU: oli jossaiŋkii paikois talkoona .
SU: ja eikä sit noin , ja , ku se , tuli olemaa siäl niiŋ kauvaŋ ku ehti saara ne , aina puituu ne , erellisep pois ‿alta .
SU: ku se nym muutammam päivän ‿oli niitetty ni se ensimmäir riihi tehtii ja , meni siin ‿aikaa enneŋko ne viimiset tuli .
SU: joskus ‿oli niiŋkii että , ku aina sato ja , meni pitkälle sitte se , puint , se , riihitys ni , viimiset tahto jo itää .
SU: pellollakkii sitte siäl kykäs .
SU: e .
SU: en ‿on nähny mu kuulu vaam puhuttavan em miä os sit koskaa nähny .
SU: no ku ne puhu että se oli sellanen , niiŋko semmoneŋ koussukka miŋkä kanh ne otti siit jyvän , ne jyvät siik kasast ja , ne heitti aina toisee , sivuu että sitte , ne tomut vissin , jäikohaa ne vissin siihen maahan ja , paremmat meni aina , ja sil viisii sen ,.
SU: sit , sil viisii ne on sit selittänny että ne on .
SU: en ‿ok kuullu .
SU: nii .
SU: juu .
SU: no se pyykkihää nyt ‿oli , semmonen , oikee semmoner raskas homma vaikka nyt valitetaa että pyykki or raskas mu , em miä tiärä ei se sitäkää , ei se sit ‿on nyt ‿ensiŋkää se ov vaa leikkii .
SU: ser rinnal .
SU: mun ne tehtii , perin ‿alkuvaiheel ni tehtii ne tuvas .
SU: siin ‿oli iso pata , vaan siäl muuris kraakus ja , siäl kuumeni vesi ja , taikka sitte hellaskii .
SU: ja , se pyykki oli likoomas enstää saaviis ja , paljut ja se , nemmosset ‿oli tuatu tupaa meilläkii .
SU: ne pestii tuvas ja , ja hiarottii nii ja sitte , saavis taikka tiinus ne haurottii sitte taik keitettii .
SU: että sit , ja tehtii livettä tuhkast .
SU: oli koivutuhkaa ja , joŋku säkim päälle tellätty saavii , saavis .
SU: ja , ku pata oli tyhjä ni laskettii jo taas sitte alta pois se kylmempä .
SU: ja se kiärsi sitte sil viisii että päälle pantii uutta ja , kuumaa ja , taas , alta otettii pois se kylmä .
SU: siit meni monta kertaa ja , sitte kyl sen sitte jo huamasi koska se pyykki rupes niiŋko , ollamaa kypsää , tarpeeks hautunnetta .
SU: sit talvel ni mentii järvelle avannollekkii .
SU: siin ‿oli se sotkemine ja ne pyykkitualit , pyykkikreŋkut ja ,.
SU: kyl se oli aika kylmää hommaa joskus .
SU: no kesäl ‿oltii sitte taas jossain ‿ojal ja , kaivol ja ammennettii vesii .
SU: semmoist se pyykinteko oli .
SU: no , juu .
SU: ja sitte se live , se vaatteep piti olla sitte kylmäs lipees ‿yän .
SU: m .
SU: noin , aamul sitte , jolla oli iso pyykki ni ne nousi oikee aikasee sit sitte kolmelt neljält jo hautommaa .
SU: semmossis ku nyt ‿oli jo pyykkituva , taikka sellasset saunatuvakkii ni , semmossis tekivät .
SU: no ei se , hauskaa se oli ja siinäkii ol joku nuatti .
SU: ei sekää käynny ilman .
SU: taas kastettii sinne , avantoo taikka sitte , jo , ojaa taikka jos se oli sitte saavis vettä .
SU: viimisel kerral se sitte levitettii oikee leveeks sinne vetee ni se , pusertu .
SU: mus sitte laitettii kyl , ku , tultii ylös sem pyykiŋ kans ni sitten ‿oli taas , puhras lämmiv vesi .
SU: taas viäl sitte vasta puserrettii koton ne , sit , erimpi kirkkaaks .
SU: muk kyl se oli aika valkeep pyykkii .
SU: no se oli tonne vinttii sitte talvel ja .
SU: ulkon ‿oli kes , tos , oli puhras heinämaa taikka piha ni , siiŋ kuivu aika , mukavasti .
SU: no ei niit justin narui niit ‿oli vaa sellassii vartait ‿aikasemmil vuasil .
SU: mut kesäl se oli aika hauskaa ko sai panna ne tonne puhtaalle ruahole niitetylle ruaholle .
SU: ja jos se sitten ‿oli niiŋko illalkii hajotettu ja , sai olla yän siäl kastees ja , että seuraava päivä ni .
SU: kyl kaikki , noin , täplät ja painonneet meni pois ne tuli ihan niiŋko ne vaate olis sinä , m , kasteen ja auriŋkov vaikutukses , kirkastunnu .
SU: no sit se oli semmonen , kapus , kapus , ja
SU: sit vaan , sitte laitettii k , semmosser rullam pääle ja , ja tota noin , siin sitte sit hakattii .
SU: ja se tuli aika sileeks .
SU: mut sitte , oli niit semmossii parempii ni oli sitte silitysrauta , ja se silitysrautaki oli sellanen ‿että ne , m , oli , semmoset , luatit , ku panttii , uunii , kuumentumaa ja .
SU: ne nostettii sitte sinne , sen , rauran sissää , semmossel , että ne ei ollu hellim päällä niiŋko nykyää on .
SU: tryykirauta .
SU: ei .
SU: ei meilläkkää ollu , rautaa .
SU: äiti lainasi sitte tost ‿yhres , yhrem mökkiläisell ‿oli , ku se silitti sitte viäl niiŋko sinne viätii oikee silitettäväks .
SU: miästem paremmap pairat sitte mitä oli .
SU: ja , sitte äiti sai rauran ‿ittellees ku , m , meni porsait myymää torille ja .
SU: sitte i , isä olis myyny jo toisel , helpommal hinnal mut ‿äiti , piti viäl hinttaa enempi sitte niil porsail ja .
SU: ja se saikii sitte sen ‿äiti sem pääs läpitte että , se sai sitte justin sev verran sitten ‿enempi niis porsaist , että se sai sitte sen rauraj ja se makso kaks markkaa sitte se rauta .
SU: se oli meil ‿ensimmäi silitysra .
SU: ku siin ‿oli ja semmonen vaan , sisääpantava semmonel luari .
SU: ei se raskas ‿ollu .
SU: taikka niit ‿oli kolme luarii että , että , aina ku o , toiset ‿oli sitte siäl valkees , niiŋ kauvvan .
SU: ko to , yhrel silitti ni sai aina muuttaa .
SU: muk kyl siin ‿oli sitte semmoist , tuhkaa ja tommuu sitten ‿aina se hellirriŋkit ‿auki ja .
SU: siält sitte niik kaivaan niit , niit luasii .
SU: täyty aina pittää varall ‿ettei tullus sitte nokiseks , silitykset .
SU: no porvoost ‿oikee aina ostettii sitte , sit täyty aina syksyl ‿oikee jo markkinoilt ‿ostaa ja , sitte vähä talvel markkin ‿oikee oikee semmoin ‿iso pytty mihkä niit sitte ostettii .
SU: ne olikii hyvän , pysyvät hyvänä hyväs sualas .
SU: ja sika tapettii syksyl ja sualattii ja siit sitte , ja , ja , ehk , ja lampaakkii pantii sitte , kans ja t , teurastettii ja sit , syätii tuareena ja sitte , sualattii niiŋkii paljo että , että kevääl sitten ‿oli aina se liham palvaus ‿et sijallihap palvattii ja lampaajjalat .
SU: sitte oli kesäl siäl leikkaa sitte ko mentii pelloille ja tyähön .
SU: sit tarvinum muutta .
SU: no oikkee , oikkee semmonen sataviiskymmeŋkkilonen sika ja , ja , ja ja lammas ja kakskii ja , ja joskus joku hiahovasikka ja ,.
SU: no , tuli teurastaja vaaŋ kotia ja .
SU: siiher rintaa et se meni se veitti täyty niiŋko ossuu sen , teurastajan , miälem mukaa et se meni niiŋko syränt kohti .
SU: ja siit se veri lensi .
SU: nii , veri , että kun , sitte aukasi ja keitti sit ni , näki et se oli menny se veitsi syrämmee .
SU: ei .
SU: ne enempi , lapsii estivät näkemäst .
SU: mun noin , minun ‿isääni kyl , tahto minuu mukaa noin , ei miteŋkää tahtonnum mus sano noin ‿että , tus siä mukaa vaan ‿ettet siä tartte noin , ette , ettet sitte pelkäk ku tulet ‿isoks ‿että .
SU: ni , em miä op pelkännykkää miä kyl , olen ‿aika rohkee siit .
SU: ei se ollu millää taval tullu semmosseks kammoks ku , aina se teurastus onnistu noin hyvin se heŋŋenotto .
SU: että siithää se johtu , jos siin tulee pelkkoo .
SU: no kyl ne sentää aina meni ku , ne vähä niille kovaa pani .
SU: teurastaja .
SU: että siin nys sitte vähä joku autto sitte piti kiinij ja ,.
SU: noiŋ ku nys sitte ylöskii nosti , sen , ruhon sitte , tonne , ortee ni , siinäkii tartti olla sitte vähä voimmaa .
SU: myähemmäl ‿oli sitte oikee ittel kanoil huanne .
SU: no kyl syksyl ne , vanhak kanat ‿aina niiŋko hävitettii pois .
SU: juu .
SU: tyynyi , ja patjoi .
SU: juu .
SU: ne pestii oikee lysöörivetel , semmosel liäväl lysöörivetel ja , ja sitte kuumennettii suures , semmosses ‿isos paras sitte , kuumaks ne ja , kepil he , liikuttel ne tuli semmosseks köyhkeeks sitte ja , ja palo niiŋko pois sitte kaikki ne sellasset , niiŋko höyhenes ja kanaskii ol jotakii semmossii , matoi ja , ja mitää semmoist ‿et tuli niim puhtaaks sitte .