Location: Kitee
HT: sitä käytetään vielä tännääk kesänä , perunan , taimija , harataa .
HT: ja harattiimpa ruistakiit tässä , par viikkuu aikoo , sillä kuŋ kylyvettiir rukkiisen heinänsiemen ni sitte sitä , semmosta limmoo , pöllyy , harattiim pois orraasta ja , hämmenneltii siementä sinnej juuree .
HT: niv vieruu käytetään nyt tännääp päevänä kun , mulloksit on , kylyvetty viljale ja , niihen tänä uamuna kylyvettiij jo heinän siemmej ja , nyt ruvetaan niitä silittämmää , sillä vierulla , jotta niittee varte , sitte syksylä kuŋ korjataan ni , jotta on , konneela , paremp niittee ja , tahim muulla käsviikatteela , pinta silliiks .
HT: nii , er kivvii ol , toine ol vähä kovemppoo toinem pehmeempee .
HT: ja , ne ol kunnossa , kum miekiit tulin tähän ja niillä ol jauhettu ja sitte , mie niitä muuttelin aina toisee huoneese .
HT: ja jauhom miekiin niilä .
HT: talakkunakset lestiij ja survottii , huhmariˀ ˀol nimeltä , jossa survotti .
HT: no , se , miten nyt liet tämä sattuna , kyllä ne suap ollam muute , yhtälaista kivvii vam miteh heilä lien nyt sattuna se , semmonem mukava kiv ni se sattu nyt erlaine , jossa ei ollun niin takomista , eikä muuta .
HT: se on teräskivvii se , se semmone , se harmoo kiv .
HT: ja ,.
HT: kovemppoo , nii , ja sitte se valakoneŋ kiv jossa on semmosii kiilt , kiiltävvii aeneita ni se on semmosta pehmyttä kivvii .
HT: ve , sitä , sitä sanottiiŋ kasiŋkullaks .
HT: nii .
HT: kasiŋkultasekasta kivvii .
HT: nii .
HT: ja se on hyvim pehmosta siitä , käytettiiŋ ku ennen tehtiiŋ kivuunija , ee , se ‿ol muotina että kivestä kun tehtiin ni , muurarit hyvin tykkäs , siitä kun , tehtiin tulpesis , pessee uuniin se ‿ol pehmyttä , se sieti tulta .
HT: se , s , n ‿ol kolomet neljätkymmenet vuuvet kesti tulpesä kun , tehtii , sellaisesta kivestä vua , tulpesä , uunnii .
HT: nii .
HT: van se valakonej jossa ol niitä semmosii , ni se oh hyvin tulele ,. ni ennen tehtiin niistä se , uuniin niitä tu , tu tu , tulen , käypii paikkoja .
HT: nii no ei , ei tiälä muuta ook ku sitä näissä seuvun , ja näillä maila eij ‿oom muuta ku sitä kahtalaista kivvii , tätä teräskivvii ja sitten tätä pehmosta nii .
HT: eij ‿ooj jauhettu nyt , nyt nyt , siitä lähtteeŋ kun tuota , tännekkik kitteelen suatiin näitä uuve aikasii myllyjä joista tehtiir ryynii ja , kaikkii lestyy ja , siitä lähteeŋ kun tuota tul tämä vehnävviljelys tänne , suomeen , nin tuota ei , siitä lähteen ‿on jiäny , nuo käskivet ihan hylykkyyŋ kun tuota , vehnee kur ruvettiiv viljelemmää , ni pit suaha , ne vehnäkonneet ja kaikki niät , ja siinä ne sitte ne ryyŋkonneet samala ja , jotta rupes suammaar ryynii ja ,. va , va enne ,.
HT: kyllä .
HT: kyllä ne tek maltaita .
HT: ja niistähän sitä maltaista sitte sitä kaljoo tehtii .
HT: se ol hyvin , sellane , oikeej jouluks ja sen semmosiks ni se ‿ol se kalja , vihov viimestään , suatavvoo .
HT: neee tuota , tais ne naisväk tuota niitä kostuttoo ˀihan niitä rukkeita , ja vähä hauvuttoo .
HT: ja sitten tuota , niitä pit kyllä kuivata , jotta sitten ne , män tuollaisella myllyllä , vähä niiŋ kuj jaohon tapasiks .
HT: ne ‿ol ,. uunissa kuivattiin niät , pantii , uuni ˀarinaleŋ kuivamaaj ja ,.
HT: ku savarinat enne ol näissä , kivuuniloissa niissä ei ollut tiilarinoita ni siihev vual levitettiiŋ kuivamma .
HT: samon talakkunakset kuivattii sillä arinalla .
HT: ja se siellä yön seuvum paestu , sielä uunissa ja , vieläpä uamusilla koeteltii sitä miŋkä makusta se on ni se ol nii hyvvee imelee niin niij jotta .
HT: ja sittehän se siitä tehtii , sinnev vetteej jo , sevottelivat hualiiseev vettee sitä ja , naiset ja , ja sitten siihem pantii , käy , käyttyy vielä sitä ei ollut tätä nykyajan hiivoo niinä aikona , muuta kun , taikinassa kun ‿ol aina emännät ku heitti sitä , hapanta , kum paistettiin niiŋ kun tänä päevänä leippee ni sitä heitettiim pien , muru hapanta taikinnaa ja , vastasev varallej jotta se hapatuttaa seurraavoo taikinnoo ja , ni sitä panttiin sitä hapanta siihe , siihen tuota , kalja sekkaa , jotta se rupes niiŋ kuŋ käymmää , nii .
HT: ne ol sellaset , puutiinut enne , ja puuvanteet niissä .
HT: ne ‿ol korkeita , tiinuja ol tuallaisiikiij ja , ja sitte ol ympyräisii puolikoita , ihaj joss ‿ol vuar runti , nuoin ‿ikkää .
HT: se ol maukasta , juotavoo .
HT: noh , ei sitä iham mium muisti aikaa ennee ollus sitä vappaata , vappaata tätä muuta väkevämmän tekkuu .
HT: se ‿ol ennen , kappalee , toistasaav vuuve , aekana mikä lie , siitä aikoo toistasattoo vuotta ku se ‿o ˀollus se vappaa se jotta väkevämppee sai tehä .
HT: nii sahtiiha se ol tämä , kalja justiin sitä nimitettii sahiks ja kaljaks , jota mie nyt selitin , nii .
HT: sitähä sitä tehtiiŋ kyllä , nii .
HT: ja , hyvistä tarpeista niiŋ kur rukkiista ja perunoo pantiin ni voi ihmettä ku se ol väkevee kyllä hyvvee se ol , ja sitteŋ kylymässä vua ol jotta , kesällääj jos , jos piettiin ni se pit ‿ollak kylymässä .
HT: no talavela luonnostaaŋ kylymähä se on .
HT: niin no , miŋkäs tähen sitä käytettii semmosena iha , niiŋ kur ruuva sijassa , kun ei ollum maituu , vanhaa ˀaikaaŋ kun ei lehmät lypsännää , monessa talossa talavela .
HT: nii .
HT: niin no ei sitä nyt sen erikoisempoo olluj juhla , juomookaa .
HT: sammoo .
HT: se jotta jos nyt , jotkut emännät , tahtovat tehän niiŋ kuv voimakkaampoo niin tuola tavala .
HT: sitä sai tehäm monellaista , niistä tarpeista , mellompoo ja , kovemppookii .
HT: ei , ei niitä oo ollu enne aikkaa .
HT: tuota , sitte ol miul lapsuuve aikaan tätä niiŋ kuŋ kauposta sai tätä , limonaatiks jota sanottii .
HT: no siinähän nyt ‿ol happoainetta kyllä joŋkuv verra
HT: sitä sai kyllä , jo , siihe aikaan nii ku , miunniin nuoruuve aikana .
HT: nii nii , se , vi vi viinoo se ol sillon , sillon se ol kyllä se voi ollan niilä , mie en niitä vuoslukkuu kyllä muistav van , se , siitä on aikoja paljonniv voi ollan niihe aikkoiŋ ku se sitteŋ kiellettii .
HT: se ‿ol niät sillo sitä aikoo se ‿ol vappaata .
HT: e ei , eij , eij ‿ollut ennee ihav vappaata miuŋkaav vanhempii aikaa ˀei .
HT: se ol yhäv vanhemp assii .
HT: ei se ollu .
HT: niinhä se ol vuan tuota , ei miuv vanhempii aikaa eij ‿olluv vappaana , se ol jo kieltolaela .
HT: se , oekeestaan ol tuolta , perusi ˀol miu ˀisän tuolta , säyneeŋ kylästä , joka on nyt tuola , tuolla tuolla , männään tuon savikoŋ kaŋkkusen taat tuonet tuota tietä , ni sieltä ol perusi .
HT: see on suomem puolta , on , on suomem puolta siit ‿on vielä niistääp paikov vielä on , kuus seihtemäŋ kilometrii rajale , jossa ol hänen syntymäpaikkasa .
HT: ja , miu ˀäitvaenoon syntymäpaikka ol tuola ruppovuarassa .
HT: niin no , mie kun en ooh häntä nähnyt , nii ˀiärestä pitteev vua , kuulut ‿ooj jotta tuota miten ne nyt sitä on tehneet .
HT: nehän ‿on sotkenna jauhuu vua , tiinuloeheh happanemmaaj ja , ruisjauhuu ja kaurajauhuu , ennev vanhaa .
HT: nykyjää , kyllä sen , kuuluut vielä , su , tehäs suhuuttavan sitä van nyt ku ˀon nykyjjään toinem muot kuuluu olovan ne sokerii vuam pannoot .
HT: va enne , viljasta .
HT: ni ennev vanhaav viljasta .
HT: sokerii eij ‿ollutkaa .
HT: ei kuvalla olluk kahviŋ kans .
HT: niii .
HT: mie häntä en ossoos sitä nii selitteek kum mie en ‿oon nähny ˀiärestä pitteev van silleeŋ kuulij jotta miten ne on , tehneet .
HT: ni ˀe eiköhän ne liev vua , suorastaam panneet niiŋ kun tuas sitä , vanhaa aikaan sitä taikinahapanta , jota niiŋ kun , sahtii tehessä ja leipee tehessä .
HT: kyllä kai ne sitä om panneet , kun ei hiivoja vanhaa aikaa eij ‿ollut , niiŋ kun nyt on hiivat ja sokerit , joista ne nyt mahtanno valamistoo .
HT: kun sen yhän näkkyy olevan nuissa lehtilöissä jotta kyllä sitä vuam millom missääl laijalla mualimmoo on tehty .
HT: no , kyllä , kyllä tokkopa lie yhtääp pitäjee jotta ei , oo ˀäijee vähhee sitä merkkii .
HT: kyllä se vähä siltä kuulostaa kun nuita , päivälehtijä kahteloo .
HT: nii .
HT: ei se , ei se säily miteŋkään nii .
HT: niillä kuulu olleen sellaset , vestorvet ja vestiinut vielä siinä vieressä jotta se tuli , jotta se , ois kuuluu tullut sellasen torveŋ kautta , mänemmää sen , vestiinussa ol se torvi , niiŋ kuj ja siitä kautta kiertämmää , kiertämmään niät ku se sitte höyrystä , muotostu se , tipottain .
HT: nii .
HT: ... niiŋ kuulusahan tää ol , van ei tämä , sen tähev vielä kaikem pahimpii kun niitä tuntuu jotta niit ‿o ˀollum muuvallaat tuola .
HT: tiälähä om musejossa on , kuulkoohaa , ne , yhet , siinä koululla .
HT: miekiik kahtelin ni siinä on ne yhet keittovälineet joilla ov vanhaa aikaaŋ keitetty ni se mestar huasto miulem myö pyyvettiin nimismieheltä eikö työ yhet , keittovälineet kun ne niät niitä , pitäjältä , kereväät ja ottaat pois ni , jotta tuokoohan tännem musejoon ni , pietään tiälä mallina ja immeiset näkköö nim mieki , viime talavena , kur rekkii tietin nin se , vesa näytti miule , sitä musejuu ja sano tuolla ne pötköttää nuo viinaŋkeittopelittii .
HT: nii kirkola siinä kunnantalolla , joka on se veistokoulu , nii , siinä .
HT: siinä musejossa niitä , ol ne yhet pelit ni sitte , havola ol antana ne , tuotaa jotta pittää nää yhet pelit viijäs sinnem musejooj jotta tuota , näkköö immeiset .
HT: ni se mestar , kum myö siinä kaheltiim muita sälyjä nin näytti miullennii .
HT: ne ol sielä seinvieres .
HT: n ‿on neät muistina .
HT: sielä oŋ kaikkii sitten tätä vanha ajan sällyy siell ‿on näitä samallaisii jauhekkivijää oj joku par kum meilä tuossa ja , vanhoo astetta ja kaikkii vanhoo kelluu ja , nii , vanhoo susta ja , kaŋŋaspuita vanhoja ja , yhtä ja toista .
HT: ne , ne ‿ol nuin ‿ikkääv vua , irtaallaa , niiŋ kun nuokii , siellä olivat , seinvieressä .
HT: e ei , eij ‿ollun niitä laitoksii ei .
HT: ei niill ‿ollum mittään nimmi , eij ‿ollut , eij ‿ollum mittään niilä .
HT: niin tuo koskivirta sano miullennii , jotta , kum mie sanon om meillääk käskivet sano ‿tta tuokooham pois musejoov va ˀeij ‿oot tullum miul lähettyy heitä kuskoommaa hänt .
HT: joutashan ne tuosta pois .
HT: ni , samaŋkokoset ne ‿ol nuain ‿ikkään tuota kokkuu ne ol .
HT: niin se ol , se napa ol läp , ja siinä niät niiŋ kum mie tuola neuvoin ni siinä ol sittem piälyskivessä , semmonel lastikka johon niät sitte se , napa pantiij jotta se kesti siinä sitteŋ kohallaan se piälyskiv niät pyöritteessä niät .
HT: pikkusem mikä nyt nuoin ‿ikkääŋ kolomkannassa ni .
HT: sillä tavalla , se kum pyöri ni se jauhoja niät sinne ˀympärille , sen alimaiseŋ kiver reunosta niät , näin ‿ikkää ympärilles siihe , tämmoselem pöyvälen silliilen tul ympäriiseej jauhuu ja , nii .
HT: saiha se sie , sitä nappoo joka ol läp sinne ˀala , kertaan siellä ol semmone , peŋkki alla ja kiila semmone sitä sai sillä kiilalla näin ‿ikkään nosttoot ta , nostoo , nii ku yläkivviiki ˀylemä silloha sai jo karkiimppoo .
HT: tai sittej jo laski ni , jotta melekkeen ne haŋkas kivet toisija sillo sitä oikee hienuu sai .
HT: se ol silleen niät semmoset käyttöohjeet siinä , niih .
HT: jauhot pyyhittiin näin ‿ikkään niiŋ kun nyt tästä ni , siitä pöyväl laijalta asteese , semmosella siivellä ja rievulla ja , nii vakkaaj ja ,. sittepä vielä karkeempii jauhoja niiŋ kur ryynijä tehessä ol , ne tihhiit vanha ajan seulat pyöriit , seulottiim pois , akanoita ja , ja sitte se puhas tavara neät jäi sitte , nii .
HT: ja , niillä sitä elettii semmosilla ja olliim makkiita ryynii ne , kuŋ kuivatusta otrasta teh , jauhettiij ja , samor ruisjauhot , huttujauhoja , uutisessa jauhettiij ja .
HT: ku pellolta suatii ˀensimäiset rukkiit , puineeks ni , ei kun , käskivellä , sitä kyytii jauhettiij jo puurojauhut , jotta suatii se karkii ruispuuro .
HT: nii .
HT: nii , enne , vanhaa aikaan se ol , niilä vanhaˀ ˀaja ukkoloilla ol se rukkiiŋkylyvypäivät ne ‿ol vähä niiŋ kum merkkipäivät , jotta ei sitä tehty pitkin syksyy .
HT: ne ol , nämä maunut , maunuj ja samulim päevät , ne ne ol nii ˀylösotettuu .
HT: niiŋ ku elokuun , siinä yheksänneŋ kaheks , kaheŋkymmenem päivän tienoossa on ne , elokuuta .
HT: van nyt , nykyjjään ni , ei sillä oom mittääv vällii , sitä tehhääj jo elokuu ˀalussakkii , ruista .
HT: ja se laurim päivä , joka monneeska se nyt ‿ol elokuuta ni , sitä , enne ˀee enneŋ käys ennekö se laurim päevä män , sitte sitä vasta alettii huastoon niistä rukkiiŋ kylyvylöistä .
HT: nii se , syksyllä niät se orasti .
HT: nii , ja oras talave alla ol ja , seuraavana kesänä sitte , sammoi aikoi , elokuulla ni , se ‿ol leikattavvoo .
HT: se tul v vu , vuuvev viipymmää sielä .
HT: noo sehän , kahottiin tutkittiin tähkä , niät ja jyvät millon ne ol kovia ja , nii ja kova , jyvä muuttaa näkösän niät tähkässä jo , se kellastuu ja kovenoo niät nii , se eij ‿oor ruohompäine ennee sillo .
HT: ja ennen , ku suatiinniin niiv valamiiks nykyjäänhän nää rukkiit ‿ei , oikeen niiv va , valamista , tahos suaha ˀolleŋkaam miten nää vuuwet lienöö semmosta .
HT: va vanhaa aikaa , ku ˀol rukkeita leikattiin ni , ja sirpillä kul leikattiin nin tuota ei uskaltana , s ‿ol niiŋ kuiva se tähkä ja se jyvä jott ‿ei uskaltana lyhettä viskata , muaha ˀensiŋkää , se karis , se pit pannas sievvää , läjjää .
HT: ja nykyjääŋ kul le , lee , eihän nyt leikatakkaam muuta kun työnnetään , niittokonneella ja , viikatteela .
HT: va ei ne karise , ne ov vuav vihannom puolleista nykyaikana .
HT: se ‿ol semmoneŋ käyrä , rauta , jolla leikattii .
HT: ja suatiiŋ kopra täytee , niitä korsija pantiil läjjää , tuas ruvettiin toista hammuumaa , ja , pantiin toineŋ kopra , ennev vielä sanottii avokopra nimeltä , ja , sitten , kun tuas toi se on läjjääm pantii sammaal läjjää sitte otettiiŋ kolommaas , kopra , ihan , mikä soppii näim mieheŋ kopraa , ja , tuas pantii siihe , sammaal läjjääj ja sitte se alako sievänel lyhe ˀolla .
HT: sitteŋ korsija temmastii siitä semmosii suorii korsija , pyöräytettii ˀallej ja tehtiin solomi pyörääles sijottii .
HT: nii .
HT: ja sitte sijottuna , pantiin nuoin ‿ikkääl läjjää .
HT: kymmenel lyhettä , yhteel läjjääm pantii se ol sitteŋ kuhilas siihen tul .
HT: kymmenel lyhettä pantiiŋ kuhilaase .
HT: nii sirppi , sirppi se ol .
HT: sirpiks sanottii ennev vanhaa .
HT: se ol semmonev vuan nuan ‿ikkää , nuan ‿ikkää se ol semmone , tuata kokkuu vua ol ja siinä sitte ol , toisessa piässä siinä ol semmonev viärä siin ‿ol , puu , niät semmone , niiŋ kun nyt , veihen tahem muun , semmonem puu jott ‿ol , puu piälä ‿ttä , nii .
HT: siitä kiinip piettii .
HT: ja siinä sitte siinä rauvassa ol , hyvin tihhiissä semmosta pykällee , hienuu , nii kuh hamppaita , jotta se paremmin tarttu korttee , kiini .
HT: s ‿ol , taottu se piä hienoks .
HT: se , ne ‿ol sepän tekemii ku enne ol niitä kässeppii ni , semmoseks hienoks ujakaks niiŋ kun nyt , nykyjää on tuota nuissa puukko , veihiks joita sanotaa hienoraatapuu sehä , sillä tavalla justii se ol , siinä .
HT: jotta sitteŋ kesti niät se , puu siinä ja vieläpä läp sem puukalika ‿tta vähä sai sitä rauvam piätä sinnen nietatan ni , nii .
HT: ni semmosilla sitä leikattii ˀenne , ja kaikki viljat leikattii , kaurasa ˀotrasar rukkiisan ni se näitä sivuja kysy .
HT: mikä se nyt ‿ois ollut se , kamppi
HT: no kammi , jos s ‿ois kammi ollun niin tahkoja kuŋ käytettiin nin niissähä ol kammija , joista pyöritettiin tahkuu .
HT: ja niitä tä hiekkoja tahkoja on nyttiik käytännössä , niitä ol vanhaa aikaa .
HT: sitä sanottiiŋ kammiks sitä , näi , nii , kun tahkottii esmerkiks , niitä viikatteita ja kirveitä ja , vettä piettii altaassa siinä jotta jossa se , otti ihtesäs se , nii .
HT: nii voihan ne muutamat , kyllä pittee , sellaisii nii ku , sirpimpeijaisiks sanottii , nii .
HT: ja kaljoo sitä sammoo sahtii .
HT: sitä kesällääp piettii se ol ihav virkistöstä kuŋ kylymässä piettiin ni , pellollen tuottii .
HT: se ol hyvvee se , juuvas se , saht .
HT: ei , ei siitä oo ollum mittää .
HT: ei siitä mittää ollu erikoisii juhlii sillä .
HT: ei , ei sitä koristeltu .
HT: e , eij ‿ollut .
HT: eij ‿ollut mium muisti aikaam mittää niitä semmosii , enne .
HT: muuta kum muute , hyvällä mielellä tietystik ku sai aina lopule ni .
HT: ni .
HT: talakoila sitä paljon tehtiiŋ kyllä taloloissa enne aikaa .
HT: niitä talakoita piettii hyviv vahvasti .
HT: toisilleeŋ käytiin talo talosta , talakoissa ja ,. ja , niissä annettii , sen ajar ruokoo ja , sitä kaljoo neät ol käytättävänä ja , ja , sitteŋ kuŋ kahvii ol ni kahvit huusholliiŋ kansak ku sitä tul käytäntöön ni ,.
HT: ja lopuks sitte se karkelo .
HT: sehän ‿ol iha suosittuu nuorila , jotta ne män talakoihem mielellääŋ kun tiesivät jotta karkelo o iltasila .
HT: ja ei kuj jyvät aittaaj ja , pehkut johonnii ,. sillon tehtiim pitkee ruisolokii suatiim pitkäleŋ kuvolen niät , kun ‿ol , sirpillä leikattuu ni .
HT: ne puitiij ja sittej jos ei missä ni pantiiŋ kekkoo semmoseeŋ kekkool laitettii , suureej jotta tuota , se säely jotta se ei ottana syksyvettäkää .
HT: se ol , viisaastit tehtävä se ruiskeko , jotta s ‿ei suanus sissää , immiiv vettä , tyŋki , tyŋŋistä .
HT: alusta tehtii semmoselleŋ korokkeele .
HT: panttiim paksuja puita , allej ja sittä , riukuu allej jotta joihem piälle , pantiim pehkuu ja sitter ruvettii sitä , kiekko näin ‿ikkääl latommaa , ja ympyräisenä .
HT: seee tehtiin niiŋ korkii jotta portaat pit ‿olla , enneŋ ky piäs keom piäle , viimes nii .
HT: kum panttii , sattaak kuhilasta aina yhteeŋ kekkoon ni , siinä oj jo lyhettä .
HT: niiŋ kun tuhat lyhettä tulis , nii .
HT: kestäähä se pystyssä ku se siks levviilem pohjallen tehtiij ja sittev vähä sellaisii , suoja , seippäitä , näin ‿ikkää harvaa aina kuppeelen ni .
HT: nii .
HT: niilä , ne semmoset ne ‿ol ne säelytöspaikat eij ‿ollul latoja .
HT: niiŋ kun nyt pannaaj joka kors lattoo , heinäsäv viljasa .
HT: meijänniik kum puittii silloŋ kunn ‿ei olluk konneita , van nää konneet o ˀollun nyt meillää , neljääŋkymmeneev vuoteej jo omat puimakonneet , va siihe ast puitiir riihelä .
HT: no piällystä vua siitä sitteŋ kavennettii .
HT: vä , varvi varvilta ympäriiseŋ kuv varvit tul näin ‿ikkääŋ ku ol ympyräinen ni , ja hyvin se piettii se , keskus , näi ˀylempänä , jotta se vual lyhe ˀol näi yhä ˀylöspäil latva , ni sitä vuav varvi varviltaan näin ‿ikkää , kavennettiiŋ kuŋ kirkon tuota tornii , viimesseen suippuuj ja , ja sitteŋ ku se jo kappiiks suatii iha se piä , sitten tehtiim pitkästä olesta neät niiŋ ku ol ruisoloki semmone iiiso hattu , sijottii se piä vielä nupulleej ja , nuon ‿ikkääj ja , se lyöttiin sitten niihel latvoim piälen , ja semmosella kepakolla vielä pistettiij jotta se kestää siinä jott ‿ei tuul suap pois .
HT: se ol peittuu ja , se suojel sitte jott ‿ei männyv vettä sissääŋ kun se vuan taijolla tehttiin ni , nii .
HT: ja siitä ei kun talavella sittä aina purettiir riiheen .
HT: no pit tehä ˀaitoo jos ol semmosessa paikassa , missä karja käy .
HT: nii .
HT: vuaj jos missä ei karja käynyn ni , eihän siinä sitte aettoo tarvinnu , nii , mittää .
HT: ja ,.
HT: toukokeot pienempii niät , lyhhyymp kasvu ni , ni sitä ol aina siinä kerhossa kolommeenniikkymmeneeŋ kekkoo .
HT: nin se ol hyvin nätti kahtuus siin ‿ol kirkkuu
HT: nii .
HT: semmosessa korjuuksessa ne ennem piettiin ne , viljat .
HT: ne olliik , sitte hyvvee parempoo jauhuu vielä kun nyt nykyjään tehhää ulukokuivasta .
HT: va ,.
HT: meillä on tuossa , tuo , vielä , riih tuossa tuo , tuo , justii oj jossa puittii .
HT: siitä lähteen ne hävitettii se riih kum miekii otin nuo , puimakonneet .
HT: ei se ‿ol yks huo , yks väljä huonev vua , nii , ja nurkassa uun vua sitte , nii .
HT: niij ja ,.
HT: nii , savesta semmosta , jossa puittii , sitte mutkala .
HT: no kyllä se jos kellä ol semmonej jotta kallijo ni , ee kyllä , kä käy se kallijonnip piälä .
HT: ku ˀympärriisseen niät seinä alukset ‿ol kuvottu kivestä niät jott ‿ei määm mihiŋkää , ne viljat .
HT: se niät ol sissäällämppiivä siihe ei se ollun nii ku ulosl , se ol ,. ovesta savu tul pellole .
HT: no se nyt ‿ol semmone , par metrii kanttiisa , semmonen neliskulumane .
HT: siinä käytettii ˀihan , tätä tällasta , s ‿ol vielä parempoo ku siihennii ˀuunii sai sitä , samasta kivvii , tuota valakosta , jotta se tul niät ku se , poltti ni , se säily pitemppä .
HT: ympärillen sitte sitä teräskivvi ulukoseinile semmosta .
HT: ja se ol ruukiŋ kansat tehtiin niiŋ kun , tavalliset nää tuva uunit , riihe uun se , ruukiŋ kansa , se pit olla .
HT: ja piälyskans oikeen tarkka siinä vielä jotta ei , niät ,.
HT: pantii sitte jos kerraŋ kaksiŋkertasella piettiij jotta ol seŋ kanne alla ne , sieramet josta savu tul ylös .
HT: siellä piettii siinä väl , siinä , niiŋ kum meillää ol ni siinä piettiim mukulakivvii .
HT: ol , ol puulattijoitaa , ol semmosesta laŋkusta ol , ool .
HT: siinä ei ollum mittäär rakkuu ni .
HT: on , semmonen silta vielä tuossa on .
HT: no kyllähän se toisim paiko aina rikki mäni van se pit paikata ˀaina nii .
HT: etenni ˀuuni eessä jossa halakoja mutskuteltiij ja muuta ni , ainaha se tul kopero , se pit , korjata .
HT: ne o , se laŋkku piettii sitte siinä parriloihem piälä , kun näin ‿ikkääj ja , sitä vuaj juoksutettiij ja noil levviilä laŋkula siinä seistiij ja ,. sehän nyt ‿ol , muasta jo näi ylläälä se , kuluki se laŋkku nuaa ja sittes se ‿ol riih jo , korkiimp ku tua nyt .
HT: siellä ol sitte se tavaline , satsi niitä parsija , tuas toinen .
HT: niitä ol parriiŋkymmeneem partte , ympyräistä riukkuu .
HT: niitä panttii aina se kolome riukkuu nua , ja tuav verrav vällii , panttii aina se kolome riukuu rinnakkaij ja , ja joŋkullainev väl , tuammonev vällii .
HT: ja sitten niihem pystyyv vua , ku ˀalotettii seinvierestä latjatan ni se ruislyhe , nakattiim pistyyv vuan toenen toestaav vasten ni , se kesti niilä .
HT: ja se kuivi nii hyvästin niät , siinä .
HT: se ‿ol sitte sitä ahtamista , s ‿ol ahoksen ahtamista .
HT: ee , niitä ylti , ihan siitä , kaks heŋkii pit ‿ollat to , toine ylläälä toine allaala anto niitä lyhteitä ni .
HT: se ol ahoksen ahtamista sinne ˀylös .
HT: ja sitte se uuniˀ ˀympäristö loittokkaaltik kierrettiij jotta ei uuniŋ kohalle ˀahettu lyhteitä , jotta siihej jäi sitä väljee niät jotta jos kipunnoo tahem mitä ni ,.
HT: nii , tarkkoo se ‿ol tarkkoo hommoo huolellista hommoo se riihe hoetammine .
HT: ka toisissa taloloissa nin tuota sitt ‿ei suanukkaa , poikanulikat eikä , naisetkaas se , ne vanhemmat immeiset , se isäntä huoleht ihes sel lämmitöksej ja , siellä sai käyväm mont kertoo lämmitösaekaam puut kuv vähen ni ei kum pannal lissee ja kahtuum miten tämä ˀon .
HT: noh , miesheŋkisethän ne sel lämmitti .
HT: ja uamupäivästä vielä jotta ei iltapuolee , jotta se o iltapuolella jo vappaata sitte , nii .
HT: sillä varalla jos mitä sattuu siinä ilimestymmään .
HT: koivupuuta poltettii enne , siinä , siitä ei roeskanna mittääk kipunnoo , se ol tää pihkapuum poltto sitä ei uskaltana oikeer riihe uuniim pannaj ja se roiskutti kipunnoo ni , koivuu vua , ja leppee semmosta .
HT: no , kesäsee aikaaj jos pellolta puitii ei sitä tarvinul lämmitteek kum pikkuse , parina päevänä kattaattook ku sai jo puija .
HT: van talavela jos keosta puitiin ni , jotta eivät , ne tyŋŋät niät ol , lumisii ja , tahto ollaj jo jäesii niät talavela ni , sai sitä kolome päivee lämmittee oikeen napakkaa , jotta se si , joutuu .
HT: ni kaks ahosta viikossa kerkishän sitä jouvuttook kolomem päiväl lämmitökselä , muanantaina ja lauvantaina .
HT: nii ja laovantaina .
HT: va samona päivinä pit suaha ˀahos sijjaa , sitte .
HT: entinem puijaj ja , ahos sijjaan tuas .
HT: no , se ol , se ol tuota vähä sittej jo sekavamppoo jos se lauvantakkiiŋ kerram män .
HT: van tiistaiaamuuv viimestää .
HT: ei ei yöllä , ei .
HT: ei se ollut tapana yöllä lämmittees sehä oh hirvakkoo ol tukkunnaa se uamupäivästä vua on , miullaa ol tapana jotta lämmitteej ja , sittej jotta puolelta päevältä ollaj jo ovet kiinij ja , jotta , vielä kahtuus sittennii , käyvä illa suussa oŋko sielä mitä .
HT: no sitä kopeloittii , veiltiiŋ korsija sieltä , ylläältä ja , näi .
HT: nin se siitä , huo , heti tunnettiij jos se oŋ kuivoo , nii .
HT: ei kum puimmaa sitte .
HT: niin no en tiijäj jos sula aikaam pellolta veti jotta oisko ollun nii ku oŋklieroja , tyŋŋissä , ku se muata vaste ol .
HT: ja ne sielä , ne sielä kuihtu tuota jos sattu joku olemaan , kuolivat , kuumuuvessa .
HT: sillonhan ne putuaa justiij jos oŋ kerram mitä nii , kun ne tuota , kerra , jo savu käyp ja lämpivää ni ,.
HT: no kyllähän sitä ha , lattiita pit lastettiim monet kerrat ja , puhistoo .
HT: sittem puotettii , ha haravala , vähä kerrassa , sev verraŋ kum miŋkä verram män siihel lattiiseeŋ kul latjattiil lyhteet näin ‿ikkää , rinnakkae , ja varvittoe .
HT: no miŋkälaine ol se , tilavuus , miŋkä verran sopi .
HT: va ˀuuni etteev vua ˀei pantu , mittää .
HT: se , koeteltii se uuni eus pittee ihan , vappaana .
HT: mie em muistan niitä lyhemmiärii va , kaks laverii sopi ruista .
HT: niiŋ kuominoitiiŋ kyyllä .
HT: pit sitä kuominoija .
HT: ne sitä tehtiin sitä kuominoimista sillor riihessäkkiit tuota jos ol niiŋ ku esmerk kiiret tuota , rukkiin siemmenestä tahem mistä ni , nii see , se paras jyvä läksiik kul lyötii seinää , kuivana ni .
HT: ja siitä ,.
HT: se ol , miŋkä , miten sinnes sopi .
HT: e mi , mite , miŋkä kokoset riihet ‿ol .
HT: no , ei sitä ku sitte oltiim puimassa ni sitä silloŋ kuominoitu se tuota , kuominoitii er aikana jos ol niin tarvis jotta pit suahak kerraj jyvijä , nii se ol semmosta satunnaista , nii .
HT: niin no panhan ne erikseen niitä kyllä vaa , kun ‿ei ollus sitä nin ne yhessähän ne ‿ol kaikki , nii .
HT: ee muuta ku säkkiij ja .
HT: ja ei ollunna niitä viskuukonneitakkaa enne , se tuota , pit käilä viskatav vielä jotta ruumenet enimmät läks pois .
HT: sillä tavalla ne jyvät eros erikseen sielä perälä ja ruumenet putos siihev välliin se ol sitä viskoomista .
HT: nii .
HT: niir ruumenta , elukkaruokkoo .
HT: ja ne ol sittem puhasta jyvvee mitä lenti sinnep puhtaaks sinnep peremä .
HT: nii .
HT: nii .
HT: ei , ei , ne män siihe ,. ja sitten tuota , ne ruumenet otettiin siitä sitte erikseem pois ja , rajjaisii viskattiin siitä väliltä vielä tois kerttaaj ja ,.
HT: ne ‿ol sitte sitä , vähä huonomp jyvä , siitä ruumener rajalta otettiiv vielä eriksee ja viskattiiv vielä jotta se puhistu ruumenista .
HT: niin ne ol rajjaisii ja ,.
HT: ne ne ol sitä , piäparasta jyvvee nii .
HT: ja niilen sitte ei mittääm muuta ku sä , säkkiin sieltä , laistiij ja pantiij ja ruumenet tuas korsuu elukkaruuvaks .
HT: no , ne , ne tuota sittej jos nii ku er säkkiim pantiij ja , enne ol se tuul .
HT: iso , vuate , joŋka piällä tuuletetti tuulha se puhisti ennen .
HT: ja sillä oikkeeŋ kum monkertaal laskettiin tuulleen ni , sillä sitä enne syötiiŋ kuj jauhettiij ja , sittem myllylöissääk kum piäs jaohattamman .
HT: ne jo ol kelepo jauhuu tul niistä .
HT: niiss ‿ei ollus sitä pöllyy .
HT: va se jotta se vilja , syötiiŋ kuorinee , ruissiis se mä kuorineej jauhettiin .
HT: nyt ku se liipattaan niät tuolla ni ,. samo ˀotra liipataan se kuor pois , enne se pit kuorinneej jaohattoo .
HT: käilä , käillä viskattiin niät nii .
HT: käillä sitä viskattii enne , sittenhän sitä kun , tul jo aikkoom mittaan niitä tuuletuskonneita joita käsillä kierrettin ni ei kun siihel luariim mätettiiv vuaj ja , viäntööt toine heŋk viänti vuaj ja , joka puhu jo pois , ruummenet .
HT: se hei , heilu sitte siinä .
HT: se ol mutka .
HT: mutkaks sanottiij ja , riusaks .
HT: mutka ol erikseej ja riusa ol kyllä erikseen se ol erlainen .
HT: meijäm puitiim mutkalla vua ‿tta .
HT: näin ‿ikkää se , heilu siinä , se terä , tapissa siinä , vars se neät ol pitkä , varresta piettiiŋ kiinij ja se heilu se terä siinä tapissa nuoin ‿ikkää ympäriises sillä hakattiiv vuan näe , muaha , muassa kun ‿ol latjattuna .
HT: ja , tavas , vahvastiv vielä yheltä puole , piästä piähäl laver ja , sitteŋ kiännettii se , lavos , toisim puolin toiselta puole , jas tuas hakattiin toiselta puo .
HT: no , miten sopi kennennir riihessä aina .
HT: nii .
HT: kolome heŋkii ol aina .
HT: ja kum puisteltiin niitä , mikä puisteltii ˀosa se panttiij jo tuas läjjään nuoin , siiheŋ kannettii sitte , siihel läjjääj josta sitten se kupo synty , nii .
HT: eehän sillä mitä ollum miten se nyt kellää ˀanttaatu sielä ni , nii .
HT: olet ku sijottiiŋ kuvolle ˀolet työnnettiiv vuam pellole , ja sitte siitä raivattiij johonniih hyöttyyn ni , pois .
HT: noh , ei niillä , sillo ˀei olluk kilokäytänttyy se vaeŋ kupoluvulla .
HT: niiŋ kur ruisoletti , kupoluvula .
HT: ei , ei .
HT: s ‿ol vuaŋ kuposotta ol .
HT: nii ei .
HT: kilosta ei ollum mittääp puhetta niinä aikona .
HT: melekeempä aina ku , puolesta yöstä , se ‿ol vua yheŋ kahen nurkila , mäntii uamusilla .
HT: ja , sitte sinne , seihtämmääŋ kaheksaa uamuun se pit ollas selevee , ollav viskattukkiij jo .
HT: nii .
HT: ka sitte uus ahos jos lyhteet ol niin suapusalla pantii uus ahos , jotta ne ei olluk kuŋ kopata .
HT: noh , missä ol vähär rahvaita ni , täyty joutuu päiväh hommii , ahokselta .
HT: sitä kun syötyy pikkuse aikoo lepäs miehiim pit lähtii , hevos , hommii ajamaav vaikka mehtee tahem mitä .
HT: ja tehän niiŋ kun , rosvon sen työn tuota yöaikaa .
HT: ei sitä , joutanna sen tähen sitä päivee mänettämmääm missä ol vähä läksijjii nii sitä pit ‿ollap päivällääl liikkeessä , vaikka ahos puitii yölä .
HT: saunassa iltasilla se olliij juhla ku ˀol piäs saunaan. .
HT: no kyllä ne män muutamissa hetikii aina van tuota , se ei käynyt päisän näissä pienrahvaissa taloloissa ensiŋkääs se , missä päiväläisii ol ja sillä tavala , nin niilen täyty lämmitteek kyllä sauna ja anttoom männäs saunnaa .
HT: van , missä ol oma sakki ja vähä ni ei sitä pit iltaav vuottoo .
HT: kunnekka joutu il