Location: Hietamaki
MI: sit jouluoamun , hevosil , mändii kirkkoo , ja sit ‿ol kirkko niin täynä ain jot , mikäl , vaa mahtui , kaik paikat täynä .
MI: ja , kell ‿ol , parempii hevosii ni , kiistaa sit ‿ajettii , jot tuota , kuka voa välleempää peäs , kuka ieleppäim peäs .
MI: joulu ol meil , suur juhla .
MI: samaten , peäsiäin ‿ol hyvä .
MI: silloiŋ ko , sem puolest , lapsiil ‿ol se , mieluine ko , kuostii käivät ajamas .
MI: kuostii sanottaa sellasii , niŋku , preänikköi ja , mak , makeisii annettii , sit lapsil ko käivät , hyö lauvantai , virpolauvantaiŋ käivät virpomas , näil , pajuvitsoil , ja sit , viikom pääst , käivät ajamas kuostii .
MI: lapsil se ol mieluine .
MI: ja peäsimäin , peäsiäistä ja samalai nel , neljä viikkoo .
MI: sid neljikspyhiks sanottiikii ne neljä päivää piettii samallain .
MI: ja sit tuota , ei siel muuta , muuta sit ,.
MI: ne olliit kaikkii suurii juhlii kaik .
MI: käytii vierais ‿ain ja , toisillaa sit , ko ol , usja päivä pyhhää , neljä päivää ni , toisillaaŋ gäytii vierais .
MI: kirkos käytii ain , ja iŋkeriŋ gansa , ol soap sannoo jot uskollista , uskonnollista väkkee .
MI: kirkos käytii ahkerast .
MI: meim pere ol , joka ainoa myö ni , ahkerast luvimma kirjoi .
MI: mie tii , muistav viel paljo niitä , lapsuuen ajalt mitä luviŋ kirjoi .
MI: mie aatteli panet kii vähäks ‿aikaa jot s ‿ei , ko ei täs , paraikaa muist ‿oikee , mitä sannoo .
MI: kysykää siel mitä ikkänä .
MI: välskäriŋ kertomuksed ne olliit oikee , mieluisii , mieluista lukkee .
MI: niitä myö luvimma .
MI: ja samaten , paljoha siel ‿ol kertomuskirjoi .
MI: siel , niitä , kertomuksii , harrastettii lukkee .
MI: koulus , koulu ko lopetettii ni sit , oltii auttamas , muis töis kaikis .
MI: heinää käytii lyömäs meil ‿ol sillon , ei olt viel konneita .
MI: ja sit pandii karheel levete , levitettii karhehel , ja haravoil , keänneltii sitä , ja sit , sanottii sikasiks ko pandii , röykkylöi .
MI: teäl ‿on , suomes ‿enemän , kuivatettaa sellail seipähil pannaa , a meil seipähil , ei paljoŋ kuivatettu a , sellain , karheel , kuivatettii heinä .
MI: ja sirpil niitettii , viljat , kaura sekä , ruis , sirpil .
MI: konneita ei olt silloiv viel .
MI: mut sit , jälkeempäin , käytii konneet haŋkkimaa .
MI: se jäi sit talloo .
MI: mie teäl annamoisios , vähil varoil ni , ei olt mil , konneita , ostaa .
MI: sit ko tul kol , kolhoosu ni , paremp ‿oŋ go ei olt kolho , en haŋkkintkaa , ne ois mä , kaik mänt kolhoosuu ilman rahata .
MI: mite
MI: ei .
MI: meil ‿ei old nii suurii metsiigää .
MI: meil ‿ollid moat kaik , viljelysmoat kaik lakijaa .
MI: metsii meil ‿ol vähän , meim paikkakunnal .
MI: skuoritsas ‿ol metsää enemän ja , ja ol myöskii , tuol ,.
MI: mikä se , seurakunta , em muista sen nimmee .
MI: siel ‿ol ja ve , metsää , enemän .
MI: skuoritsas ‿ol metsää , mut meil ‿ol vähä metsää , meim paikkakunnal .
MI: puut ‿ol ostos kaik .
MI: se ol , tait , tais tulla sinne , koltkymment virstaa , matkaa .
MI: sielt myö soatii metsää , se ol ommaa metsää , pitkäm matkam peäs voa .
MI: sielt soatii , koivupuita , talveks tuotii ni , ei niist koko talveks tavant , ko yks kuorma voa soatii sielt .
MI: jot puihem puolest meil , ei olt , ei saa kehhuu meil , pui , puist ‿ol puute .
MI: ostos ‿ol puut .
MI: se ol , .
MI: meil ‿ol kyl tuota , mitä joŋkuuv verran ‿ol sitä ka , metsää teäl , laitunmoa .
MI: se , koivumetsää ol , ol siel , havume , puitakii seas ni , ja siel kasvoi tattiloi hyväst .
MI: kesäl myö , taikka syksy , puolee kessää ni , tatit ko alkoit kasvaa ni , myö , ahkerast käytii tatis .
MI: ja sit , mummo ko män kaupuŋkii , heä vei , hää vei ne kauppaa ja , siel möi .
MI: sid niil rahoil ostiit , ostettii meil , ostiit voatetavaraa , paijoiks ja , housuloiks ja , niil rahoil mitä myö tatil , soatii .
MI: noo se poroviekka , sitä , se ov venäläinen , nimitys poroviik .
MI: se on , se , herkkutatti teäl sanotaa .
MI: sitt ‿ol koivutatti , se ko , koivuloil luoŋ kasvoi , ja , katajatatti ol , sellasii .
MI: no hoapasienii ol ja , maitosienii , ja kruussaaks sanottii niitä vanhoi , valkeita , valkeita kovvii sienii .
MI: nii .
MI: nii mein sil , laitummoal ja , samalai niitylkii , niitty meil ‿ol , sellaista metsäistä moata .
MI: mie oliv viel piem poika ni , käimmä siel , kantamas sit , näitä , oksii mitä ol karist puist , kuivii oksii niitä ‿t , seläss ‿aiŋ kannoimma kottii , niitylt toimma .
MI: karjamaa ol vähän ‿etempään ni , sielt ‿emmä tuoneet , sielt ‿emmä kantaneet .
MI: meil ‿ol hauskaa oikee nii , niityl siel tuota , ko ol harvaa se , metsä , siel kasvoi kukkasii paljon ja , ol hauskaa siel kävellä , kesäaikan .
MI: miul ‿on , oikee hauskat muistot sield niitylt , kävelles .
MI: se aika män niin , niin nopiast se , lapsuusaika .
MI: kyl siel , tattiloi ko , vietii kauppaakii ni , venäläist , oikeem mielelään ostiit , tattiloi .
MI: niit ‿ei huolint kauva kaupitella ja , taikka , siiŋ kuormas ko olliid näkyvis ni , ne ketteläm perrää ostiit , ostettii tatit .
MI: ei poltettu .
MI: ei .
MI: teäl suomes kuulem mukkaa teäl poltettii .
MI: ei olt , ei olt .
MI: metsäm puoles siel ‿ei olt nii runsautta sellaiŋ go teäl suomes .
MI: ja moata , niŋku mie jo , mainitsin ni , moata ol sellain , vähän .
MI: miehem moa , tavalisest ‿ol , talos .
MI: ko ol kaks miestä , silloiŋ ko moajjako ol , taikka ku mi , monta miestä voa sattui olemaa , vaikka lapsiikii ni , ko ol miehempuol ni , heil jaaos tul moa .
MI: revisa annettii vaik lapsilgii ko ol , silloiŋ ko moajjako oli .
MI: mie em muista sitä ai , sitä aikaa , kons tuota ,.
MI: ei sattaa vuotta ei olt ko se moajjako ol .
MI: tais olla sellain , yheksäŋŋymmend vuotta tais ‿olla , ko se moajjako ol .
MI: hevone , piettii ko meim bit , kaupuŋkis käyvvä ni , tavaraa viemäs ni , se ol hevoin ‿ol , tarpee ja , toisekseen , moatyöt ni , omal hevosel , tehtii .
MI: nii .
MI: pietaris ‿ol , sanotaa konnoi .
MI: se ov venäläi nimi , venäläine nimitys , hevostori .
MI: siel ‿ol , hevosii , myytävän ja , siel , siel käytii hevoist ‿ostamas ai sielt torild , konnoist .
MI: mie siel , miun ‿ei huolind kävvä .
MI: issäi miuŋ gäi mont kertaa , mont kertaa osti hevosii , sielt .
MI: tälläin talven ‿aigan siel go ei olt , oikee töitä niin , ja , heinii ko ol , vähämpuoleisest , ko mait ‿ol , moata ol vähän , heinii läks vähän , ni , talveks , myötii hevoim pois .
MI: sil viisii , ei huolind ostaa heinii niim paljon .
MI: ko , lehmii , tavalisest ‿ol kolme neljä lehmää talos , ni , siin ja tarvittii paljon , heinii .
MI: a meil moata ko ol vähä nii sitä , heiniikii läks vähän ja ,.
MI: siel viel , siin , ennempää , ennen , vanhaa niin , vähäŋ gylvettii heinii .
MI: kaik sitä , mitä itsestääŋ kasvoi , niittylöil ni , sitä lyötii .
MI: meil sanottii , ko , niitettii heinää meil sanottii lyötää hei , lyyvvää heinää .
MI: ko se tuota viikatteel ko lyötii ni , käytii lyömäs heinää .
MI: ah , miteŋ keŋŋitettää
MI: no se ol , se om miul lopen tyttää , tuttuu työtä .
MI: etujalka pannaa jalkai vällii , jalkoi vällii pannaa etujalka .
MI: hohtimil pit , ko ol , kapja kasvand ni , hohtimil pit , niil , ne reunat , kapjar reunat , leikata pois , sellain , näpistellä , pois ja , sit , viilal , raspilaks sanottii , sellane latuska raspila , sil viilattii sit tasaseks ne reunat .
MI: ja se , toist sepät , polttamal , tasoittiit sen , kapjan .
MI: kuumensiit keŋkän ja , kuuman , kuumal keŋkäl painoit siihen , kapjoo .
MI: sit se , sem puolest se käi käi tasasest siihen .
MI: a , se tuota , ei olt oikeen tervelistä kapjoo sellaim polttaa se , kapjat kuiviit lopeŋ kovast .
MI: jos keŋkä tul takam päin , ne niŋku , tagant päiŋ käi painamaa ni , se , tek kapjaŋ kipiäks .
MI: a siim bit tietää sev verra pittää , viel tagant päi justii , pien rago tehhä sinne jättää , jot s ‿ei painant , kapjaa , kipiäks .
MI: kapja ko tul kibiäks se hevoiŋŋii käi rammitsemmaa sellain .
MI: a , mie ko , keŋŋitin hevosii ni ykskää hevoi , yhelkää hevoista sitä , sanottii namitka , namitkaa ei tult , sem pa , ko käi , painamaa keŋkä .
MI: mie tein , sen , keŋŋätkii hyvät , ja , hyväst ko keŋŋitin , kestiit kaig ne , ne ei käyne häilämää yhtää .
MI: siin ‿om paljon tie , tietämistä siiŋ geŋŋittämiseskii s ‿ei ole , aivan sellaista , sellaista työtä jot sen , jokahine osajaa .
MI: sekkii , siiŋkii ol tietämistä .
MI: no se ol , tuota , miten hevoista , kuiŋka paljo hevosel ajetaa .
MI: jos hevone ol ain liikkeel nii sitä ei , ne keŋkät kulluit , keŋkät ko kulluid ni sit taas uuvestee keŋŋitettii .
MI: a jos vähemmän , ja kivtiel go ei ajeltu , vähemmäŋ go hevosel ajellaa ni , ne keŋkät kestiit kavvan .
MI: ni sit pit keŋŋittää uuvesta ni go , kapja ko kasvaa , tulloo sellaseks rosoiseks , ja kapja ko kasvaa lopen suureks , se pit keŋkittää uuvestee sit .
MI: no , kuukauvem peäst viimeistää pit keŋŋittää .
MI: se ol , tavalisest se , kolm viikkoo nel viikkoo se , sai keŋk , olla samas keŋkäs .
MI: usjaa
MI: nii .
MI: kuukauvem bääst , tavalisest ‿ain , sen takkee jot ko , meil ko käytii kaupuŋŋis siel meim paikkakunnal ni , kivitie ni , kovast söi keŋkää , kivitie .
MI: ne ol keŋŋitettävä sit , keŋkät ko kulluid ni , toas keŋŋitettää uuvestee .
MI: sanotaa hokiks se , keŋkä , keŋkän et , ies päi mikä ol sillane selnen , pien , rautapalane siiheŋ geŋŋitettii sitä sanottii hokki .
MI: se hokki ko ol pien ni se välleembää kului .
MI: ni , sen takkee miul ‿ol , sitä keŋŋitöstä työtä paljon .
MI: tuota , seitsemäis nomero , ol , tavalisesti , kylän hevosil , kelpasiit , se ol sellane , keskimeäräinen , mitta sil , sil naulal .
MI: a ol , kaheksattaki nomeroo se ol sit su , järiämpii nauloi , oikein isoil hevosil , kaheksannel nomerol pit keŋŋittää .
MI: naulat ‿ostettii , kaupasta .
MI: ei .
MI: ei sil mittää tult .
MI: ko , jos , jos tuota , löi naulan , jot se män , verel ‿ast , ni sit tietyst .
MI: mutt ‿ei , ei hevone anna , sellain , keŋŋittääkää jot , männöö verel ‿ast .
MI: tembajaa jalgaam bois .
MI: no se pit tietää .
MI: ja naulas ‿ol sellane se kärkikii jot se , se pit , tietää mitem päi , panna .
MI: a ko pan sen ulos päi se pittää panna sellai jot se tulloo kapjast ‿ulos .
MI: ne naulat ‿olliit sellain tehty , jot se tulloo ulos ko lyöt , ni , pit ‿olla se voa , keŋkä tehty kapja mukkaa .
MI: se pit ‿olla sellain tehty se keŋkä jot se , ol sopiva , suuruuvelleen ja , kaigem päin , jot s ‿ei käynt painamaa .
MI: se ol tuota , karvaltaa harmaa .
MI: mie ko olin , sota , ni , miu ne keŋŋitöstarpeet mie ko sieläkii seppän ‿olin ni , ol virolainen , kodaanik ‿ol häne sukunimmen , ni mie hänel , häneŋ kärryläilläin ‿ain tuota , piin ne , työkalustot mitä miul ‿ol , työkalut .
MI: siin , häne rinnallaan istuiŋŋi ko ol , hyvät tiet .
MI: k ‿ol vaikeet tiet ni sit myö käveliimmä .
MI: olliit voa ne , työkalut hänel siel .
MI: hää ol kommunistimielinen .
MI: hää ol sellanen , julma mies sellanen .
MI: ja , sielkii hää varastel mitä .
MI: hää varastel , hanhii ja kaikellaist sellaista , ja sit syötii parves .
MI: mie katson , häne hevosen hyvä hevonen ‿oikee .
MI: hää sano jot tavai vaihtetaa , vaihetaa hevosii .
MI: a miul ‿ol ostettu hevonen , innalam miehelt mie ostin se hevosen .
MI: se ol ja sotas ‿olt se hevone ni , se mies ko tul , joutui kottii ni hää toi hevosen tullessan .
MI: se ol vähä rampa , se hevoine , ni vaik heä rammits ni s ‿ei olt kippee se jalga .
MI: ni sitä tuota , sem mie sit ‿ostin , hänelt .
MI: ei tarvind niiŋ gallista maksaa eikä huolind männä sinne , konnoihen .
MI: ni miul sit se rampa hevoine ko ol ni hää toi , se kadaanik , miul tuttava , parves olimma siel kur , kuormastos ni , hää esittää jot vaihetaa hevosta .
MI: no vaihetaa .
MI: hää antoi miul sen hevosen se ol , sit ko mie sil hevosel mänin töiheŋkii sinne ka , kaupuŋkii ni , se kirjotettii , rotuhevoseks , siel , kaupuŋŋis .
MI: se ol nii hyvä hevone .
MI: sil mie sit siel ‿olin , työskii .
MI: se ol tammahevone ja sit , mein , kyläs , yhel isännäl ‿ol ori , harmaa ori ja , se sit , peäs välilleen ja , mei hevosen , ja siint tul varsa .
MI: siit se va , varsa tul , sellanen , niŋko se isä o , he , harmaa , iso hevoin ‿oigee ja siint tul oikee hyvä hevonen .
MI: virkuks myö , heitä nimi , häntä nimitiimmä .
MI: se ko tuota ol iso hevone ja sit ko palo kons mis ‿ol , ni palokunta ko meil ‿ol , kyläs , ja palokello ko helähti ni hä , häntä aim pandii , keskimäise , kolme , kolmikko , kolme hevosta pandii valjaihen , palokunnan , rattaihen .
MI: hää ol keskimäisen , aisoi välis siel , valjais , kaikkist suur ja varma hevoin ko ol siel kyläs .
MI: ni sehä sit ‿oppi ko hää , palloo ko mändii ni jo ain , pandii händä valjaihe ni , palokello ko soi ni silloi hää hyppäis vaik mis ‿ol ni , palosarraimen ‿ettee ja , nyt heä ov valmis männää palloo .
MI: palokello mukkaa hää tul , tul siihen , palo , sarraimen ‿ettee ja nyt , männää nyt palloo .
MI: yheŋ gerran tuota , mein , sellane varma mies ‿ol , nuor mies , ol astuvoimas hänel kol , koltalouen ‿aikan , mei hevosel , eäestämäs , pellol ni , samatem palo , kello go soi sillo se läks juoksemaa astuva peräs .
MI: hää ei jaksant pittää ohjaksist kii sitä , se isäntä .
MI: ja yheŋ kerran , .
MI: hää ol varsav viel , .
MI: pojat , juhan vanhemp poiga miul , .
MI: hää läks juoksentelemaa se varsa , ja män , män pitkäm matkam beähän , ja juhaŋ gäi itkemää jot , varsa paken .
MI: myö sanoimma älä huol , älä var , älä huol tuota älä , älä itke älä uo huolissais , kyl varsa kottii tulloo .
MI: hää sit ko käi veättämmää voa virkku virkku ni , se juoks niin , niiŋ gettelää juoks hänel luokseen ja , hää ko tiem pääl seiso ni , meil , meitä pelotti jot pagenoo jalgoheeŋ go juoks häne , luokseen jota ja , kapjatkii , liukuitkii pitkält , seisattui sit hänel luoksen .
MI: se ol oikee viisas hevone , ja varma ja väkevä .
MI: meiŋ kyläs sit , viis hevoista tavalisest ‿ol , ja toiseŋ gerran neljäkii ni heä ol ja kaupuŋkis , työhöm mändii kaupp , männiit tienaamaa rahhaa , meiŋ kylän , tuota , nuoret miehet , kolhoosun ‿aikan .
MI: männiit töihiŋ kaupuŋkii lie mei hevosel männiit sinne töihin ja .
MI: sit ‿ol siel mäki , kuormaa lantaa ko toivat , kottii tullessaa ni , toist hevoist ko ei jaksaneet vettää siind meäest ne mei hevoin aim pandii siihen , valjastettii sit kuorman ‿ettee se jaksoi vettää .
MI: miu he , mei hevosem pandii valjaihen ja sil , mei hevosel sit männiit .
MI: sinne se män mei hevone .
MI: mei hevoi viel ‿ol sit ja , sil pakenit .
MI: hyö kiruttiit ‿it , kiruttaisiit tuota , partisaaniks .
MI: hyö olliit kommunistilöi .
MI: heit ‿ol , viis perettä , pakeniit pietarii .
MI: ja sit kuulemam mukkaa nälkää kuoliit siel .
MI: ei siel tulleet toimee .
MI: nii , no taisiit , sit syywwä sel leigata siel ja , kaupuŋŋis .
MI: viisas
MI: se ol niiv viisas jot , se , se ymmärs ko ol , töiskii ni s ‿ei a , s ‿ei vetänt toisee kiin .
MI: jot , jot , telet taikka , kärryt ‿oisit toisee käyneet hää män sellai ai jot .
MI: ja meim poika vanhemp poika ko , hänel ‿ol viijeestoist vuos , ni , meil ‿ol , yks , yks talo , mis tuota , tuttava mihin , äiti vei aim maitoloi , ni siint , hää ol ennempää , ningo ol kuorma i , ajurin , hänel ‿ol hevoin viel sitkii ni , sielt väin , väi , tuota , juhan , ol häne nimmeen , käi ail lantaa ottamas .
MI: sellain tuota kuorma pandii maitoloi , ja perunoi ja , kuorma vei sinne kaupuŋkii , ja äiti män sit , junal , oamusil , sinne kaupuŋkii , ja siel möivät , ja sit juhan toi , tullessaan lantaa .
MI: ni , sellaiŋ go hää , kuormaŋ gans män ‿ain ‿iltasil ja äiti män , äiti män tuota , junal sinne oamusil ni , hää ko ol nuor , poika viel ja , miuŋ gansaiŋ go ol päiväl pajas , heä ol , väsyksis , hää nukkui , kuormam beäl ko ajoi sinne , kaupuŋŋii .
MI: ni hää sai , huoleta aijaa , huoleta moata .
MI: hevov vei , ei kohoŋkaa , kiiiŋ käynt keheŋkää ja , hää kuormam bääl vaa makajaa .
MI: a polisit , taikka milisiks siel sanottii , puttiloo , savotaŋ gohas ko , puttiloon , tehtas ‿ol siin , reunimain tehtas , sielt ovat jo , se alkaa kaupuŋki siin ni , siim milisit ‿ain sit aijjoit hänen ‿yllää .
MI: oppeät spiist vennäiks sannoit hä , tietyst , jot toas makkaat .
MI: hevoiseŋŋiiki hyö tunsiit ja hänen tulliit tuntemaa ko , hää huoleta ko , makas hevone , on viisas s ‿ei , aja kii toisee eikä .
MI: hää huoleta män .
MI: a siel ‿ei anneta moata , pietaris , tietyst .
MI: aijjoit , ain herättiit hänen ‿yllää o , toas makkaat , sannoit hänel ko , hää kaupuŋŋii män .
MI: se ol sit viisas hevone .
MI: no heinii pit ‿olla ja kauroi .
MI: kauroi pit , haŋkkii .
MI: ko ei , ko ei tavand ni pit ‿ostaa .
MI: olha kauraa meil myö , tuota , kylvetty ni , se vuo , milne vuos sattui olemaa .
MI: ko ol hyvä vuos ja läks kauraaki hyväst .
MI: sellain tuota se siel iŋkeriskii ko ol , heikko vuos ni , ei tult paljo .
MI: sit pit ‿ostaa .
MI: a kauraa pit , työhevosel ‿olla ain .
MI: ei se sil , sil viisii ,.
MI: sellaiŋ ko ei olt työs ni sit tul vähemäl toimee , heinälgi tul toimee ni , ei heä niiŋ kylläne sit ‿olt .
MI: a kauraa pit ‿olla .
MI: no , ellää se tuota , koltkymmentki vuotta .
MI: miun , vaimoin ‿ol alakyläst tuotu .
MI: hänen äijällään , hänev vaarillaan , ol selne pien hevonen , ruskee , hevonen .
MI: ei olt iso .
MI: ni se ol kauvan ‿aikaa sil ja , se juoks niiŋ , kauniist , ja niiŋ kettelä se hevoin ‿ol jot , sil tais ‿olla jo kolmaiskymmänäis vuos ko se viimeks sit , ni , ol viel , ihan hyväs kunnos .
MI: nin , tuota se , hevostkii , niiŋ kavva elläät .
MI: no helpompii töitä tehtii sit , vanhaŋkii .
MI: ei sitä roatsittu sit kovast vettoittaa .
MI: a mie vanhaa hevoista en tult pitämää olleŋkaa meil sit , otettii kolhoosuu sit se , hevoinen .
MI: sitä ol seäl ‿antaakii kolhoosuu ko , se ol nii hyvä hevoinen ja , sinne se män .
MI: ja sit siel ko se ol töis , ni , niŋko mie sanoin ni sielt ko tulliit kottii ja toivat toa , lantaa tullessaan ni , jot mitkä hevoset jaksa vettää meäest ‿yllää ni , mei hevoi vet sit .
MI: sem pandii valjaihe ja , se ol nii varma ja voi , voimakas meijä hevone .
MI: virkuks myö häntä kutsuimma .
MI: kojis , hevoine kasvattaa se käy paljo maksamaakii .
MI: mut sit , ensi alus meil ‿ol , kaks hevoista se emä , emä ol ja sit , varsa ol toine .
MI: siel ‿ol , silloŋ ko , keisarivallan ‿aikan , ko olliid ne mustalaist siel , ne olliit sellasii , niŋku mie viime kerral jo , taisin , kertoo jot , ne varastiit seitsemä hevoista meiŋ kyläst .
MI: ja ne , sellaim männiit .
MI: ni tuota , ne olliit sellasii jot ne , niitä hevosii , aiŋ kaupittelliit .
MI: mist varastaat , sit männööt vaihtamaa toisee kyllää männööt vaihtamaa .
MI: sen varastetu hevosev vaihtaat ja , pitkiim matkoim beäst ko tuovad ni , ehä sielt kuka tule etsimää .
MI: sit vaihtoit .
MI: miu setälläin ‿ol , sellanen , iso hevonen ‿oikee , ni ko se iso hevone ois , tarvint enemän , ruokaakii , kauroi ja .
MI: ei hyö saa , jaksaneet kauroi ostaa ei olt , rahhaa niim paljon .
MI: se ol laihampuoleine se hevone ni , ja tervejalganen ja hyvä hevone muuten .
MI: mustalain tul ja manikoittel , toi hevosem , sellasem pienen hevosen .
MI: ja kyllänen se ol .
MI: ne se ol niil laiska se hevoine miŋŋä se mustalain doi .
MI: hänen ‿a , aiganaan se tek vaik mitä , juoks ,.
MI: se siiŋ käsis män nii hyväst jot , ja ol , nöyrä ja , kettelä .
MI: ne valehtelliit sellain , petteliit mei setän .
MI: hyö , sellain , sellai , petolista , elämää pittiit , varastelliit paljon ja , hevosii vaihteloot sit .
MI: sellaista , hyö kauppaa pittiit .
MI: no go , maunuaa mauruaa ni jogahinen , vähin ‿antaa , heinii .
MI: sil viisii hyö tulloot toimee .
MI: lihhaa ja ko puistaa vaikka kärpäsen , kielev verran ‿anna ni , lihhaa hänel .
MI: osajaat sellain , manikoitella , emändii .
MI: no ne antaat ai lihhaa ja , heil ja tuota , mitä voa , ruokavarroi .
MI: sellai hyö tulloot toimee , taikka tulliit toimee sillon , keisarivallan aikan .
MI: ne olliit suomalaisii mu , mustalaisii mitkä kylis käivät , puistamas .
MI: a sit , ne niŋko mie kerron teil jo , mitkä tekkiit , leiril tulliit sinne su , ropsun tiev varrel , ne olliit venäläisii .
MI: ne siel kesäaikan , asustiit , teltois , joka kesä , mein , laitummoal syöttiit hevosiijaa .
MI: si ko myö mänimmä , niŋko kerran , mänim ajamaa heitä pois , mie , pienet pojatkii männiid niihe miehiiŋ gans ja .
MI: sit läksiit pois ko se , hendrik , juosila hendrik sanoi jot , ko käyttä riitelemmää taikka tappelemmaa ni kyl mie kuus miestä its , yksinäin , tapan teist , ja toist miehet jokahisen ‿yks .
MI: ni pölästyit ja läksiit pois .
MI: sit ko myö mänimmä sinne , asumaa , ensimäiseks sinne so , ropsun tiev varrel , sielt , heimosiŋ kylästä , ni sit hyö , ennää ei tulleet sinne , ropsun tiev varrel , leiril .
MI: ne mustalaist ‿olliit sellaista väkkee .
MI: a sid niitä ennää , kolhoosun ‿aikan , ko tul neuvostovalta , ni , niit ‿ennää ei näkynt .
MI: ei olt , ei olt .
MI: pietariis tais ‿olla .
MI: no em mie siel konsaa käynd .
MI: työhevosii ne olliit kaik .
MI: sellanen tauti se , nenäst vuos räkä .
MI: ni , paranettii sekkii osasit , osattii parantaa .
MI: mei hevosel sellanen tul tauti , ni issäim parans .
MI: heä antoi höyryy , pan tököttii , ja mitä lie muuta sinne , astiaa .
MI: sitä , kuumens , sitä , tögöttii .
MI: ja astee pandii hänen , turvan ‿ettee ja , turvan ‿ala ja , sit hää sitä heŋŋitti , sitä höyryy , ja paran , sil viisii .
MI: no em meil sattunt , ei meil ‿aingaa sattunt em mie tiijä , muuta ko peäntauwi .
MI: no , sil viisiihä myö opetiimma .
MI: mie panin ensiŋ kelkkaa valjaihen , panin , kelkan nuorast , pojat ajeliit hänel ja , ni ei heä potkant vaikka kelka , kelkka sattui jalkoikii ni , liukumaa alameäes ni , ei hää potkant hää , ol niiv viisas se varsan jo , ja oppi vetämää .
MI: sill ‿ol hyvä tehhä työtä sit .
MI: se ol niiv viisas hevoine jot , ja ahkera ja oikeen , sellainen , käiki , kettelää , niŋŋo , sukkelaa , kävel .
MI: hää kaupuŋŋii ko män jalkak , heä tuota , jalka , jalaŋ kävel koko ajan ni hää , joutusast ko kävel ni , neljäs tunnis ‿ain ‿ol kaupuŋŋiis .
MI: nel tuntii män , jalaŋ kävellä .
MI: niŋku , väi , juho , juhaŋ ko käi hänel , ajel ‿ain .
MI: ja kä , ajoinha mie , itsekii sit viimeks .
MI: sit ko se ol jo , täys hevoine ni sit , kolhoosu ko tul ni sit , kolhoosu pit ‿antaa .
MI: ja lehmii meil ‿ol pal , kolmet silloi ni , yhen , annoimma kolhoosuu .
MI: ei , sid meil ‿ol kaks , kaks voa siihen ‿aigaa ko , kolhoosuu mänimmä .
MI: ennembää meil ‿ol kolmet .
MI: sit toisen , lehmän , myö annoimma , miun vaimoin vel , heä ol köyhä mies ni , vaimo veljel annettii se , lehmä myö annoimma ilmaiseks hänel , jot ‿ei huolind kolhoosuu viijjä .
MI: a muuten ‿ois pitänt kolhoosuu .
MI: ni sid meil ,.
MI: se kolmannem myö annoimma hänel , ilmaiseks .
MI: emmä ottaneet rahhaakaa , jot ‿ei kolhoosuu huolint ‿antaa .
MI: sinne pit , elläimet kaik , niŋku , usjamp lehmä go ol ni , pit ‿antaa , itsel jättää yks voa .
MI: i hevoist männiit kaik .
MI: hevosii olgi voa yks , tavalisest , talos , ko sellain , tuota neuvostovallan ‿aikan .
MI: ko ol kaks revisaa moata , niŋŋo kahe miehe moa ni , ol pakko pittää kahta jot , kyntämää ,.
MI: parin hevosil kynnettii sit moata .
MI: kaks hevosta pandii auran ‿ettee valjaihen .
MI: kaks kertaa päiväs tavalisest syötettii , oamusil ja iltasil .
MI: varsal tietyst vähemän .
MI: no ei sitä usjaa .
MI: voipha se , ku ni , mis ‿on , kauvempaa , tulloo olemaa ne voip kakskii ja koltkii kertaa varsoi ni , aigoim peäst .
MI: ol .
MI: meilkii koira ol ‿ain , olemas .
MI: ja ne olliid niiv viisaita ne koirat sit jot .
MI: no , s ‿ei ,.
MI: ol sellane tapaus yheŋ gerraŋ ko , ol ‿yks , kuka , etsi , vanhoi kelloloi .
MI: meil ‿ol seinäkello , vanha kello .
MI: sit se ennäähe , lakkais käymäst ja kellomestaril , ei vieti kaupuŋkii .
MI: kyläs ‿ei mestarloi kävelt .
MI: ja se ol sit sellai jouten .
MI: sit tul mies ja , kysel sitä jot heä ostaa sen .
MI: a kujas ‿ol , sellain , niŋko täskii on laŋŋa , mitä myöte hää , peäsöö , juoksentelemaa .
MI: siel kujas ‿ol , laŋka pantu miul ja , sitä myötä hää juoksendelloo siel gä , kuja ol sellanen , avokuja siiŋ kohas .
MI: se koira ko näk se hänel ‿on , kello kainalos se , tembais , käi hänen , housun lahkeeseŋ kii , jot älä vie , talost mittää .
MI: se ol , sellane viisas koira .
MI: olha siel kaikellaisii em mie ossaa sannoo .
MI: kaikellaisii siel ‿ol .
MI: tämä ol , karhunajokoira tämä .
MI: kerra meil ‿ol sellane tapaus , siel , ko mänimä sinne suurel tiel elämää ni , ko ol , meil viisas kissa oikee .
MI: se ol tuota , metsäst , tul , ja meil sanottii , äitii meil sanottii emoks , ko ol äyrämöine ni , hää lykkäjää itsiään äitin , emon jalgaa vast ja , männöö aiŋ kynnyksel ja , naukuu ja , tulloo hänen luokseen ja , lykkäjää jal , häne jalkajaa vast itsiää ja toas männöö kynnyksel .
MI: mie katso jot si , nyt se pyytää , keralleen .
MI: mie läksi häneŋ keralleen sit katsomaa mihi hää männöö .
MI: hää män metsää , metsäs ko myö asuimma siel ni , hänel ‿ol pyyvetty jänis , ni hää vei sej jäniksel luoks jot , ota , vie pois .
MI: hää ei jaksant sitä tuuva .
MI: pyys kii , tietyst hää pyys heä ol iso kissaki ni .
MI: no , ei peäst karkuu ko hää kettelähä , kissaki on .
MI: hää sai sen , pyyvetyks ja sit , kottii tul pyytämää appuu jot , tulkaa ottamaa .
MI: ol metsäs ‿ol jäniksii .
MI: herrat , herrasväki tuota , ostiit sen , riistan , ja sit käivät , oplaavas , vennäiks sanottii oplaava , jahti suomeks .
MI: herrat , sivilivoatteis hyö käivät siel tais ‿olla sotaherroikii .
MI: ni , meil ‿ol lintuloi , vasanoi ja , ja tuota , jäniksii .
MI: miekii , pienee poikam pal , mänin .
MI: iekar käi talos , ajamas käi kysymäs jot , huomen tulloo oplaava , tulgaa .
MI: siel annettii viiskyment kopeekkaa päiväs sit ko juossaa siel .
MI: ja annettii sellai helistimet , mil helistetetää , jot ne pää , peäsööt , jot , männööt pakkoo ne jänikset ja , linnut .
MI: ohhoh ,.
MI: niil helistimil , helisettää , helisytetää ja , jänis sit juoss , a herrat ovat siel .
MI: heil ‿on , pantu keppi moahan , ja siin ‿on nomero sit , iso nomero jot näkkööt siin , millases nomeros hää joka kerta sit käyvyy .
MI: niitä nomeroil , niitä herroi kuim baljo ol ni ne olliit , sellain , niŋku , toisestaan , niŋko kivel heittää niim pitkäm matkam beäs .
MI: sid nii , herroil pääl , herroil , päin ajettii ne , väki aijoid niitä , jäniksii .
MI: ne käivät sit , jahis ne herrat .
MI: siel meil , joka syksy , sellaiŋ käivät oplaavas .
MI: pienem poikan , rahhaa , taskurahhaa pit soahha .
MI: ei siel niim paljo olt , niin suurii metsii olleŋŋaa .
MI: meil ‿ol hoapoi siel , metsis ja , ni , jokseeŋŋii paljom meil ‿ol sitä , metsäriistaa siel , herrat saivat , linduloi sekä , jäniksii .
MI: fasanoi siel ‿ol .
MI: ei .
MI: meill ‿ol se ko ol myöty , ne , ni , ei olt oikeutta keneŋkää , metsästää .
MI: ne ol riista ‿ol myöty .
MI: sit ne herrat käivät , ajamas , jahis .
MI: yheŋ kerra satuin nägemää hirven voa , siel .
MI: mis se lie , ropsus ‿ol metsä suur .
MI: siel tais ‿olla hirvilöikii ni .
MI: iso hirvi , uroshirvi oli .
MI: ei siel suurta metsäriistaa , paljon ‿olt ei sielt ‿old nii syŋkät metsät ‿olleŋŋaa .
MI: se , ropsum metsä se ol jokseeŋki iso .
MI: siel kuulema mukkaa ol .
MI: jäniksii siel ‿ol , ja , fasanoi .
MI: talvel , iekarit , niŋko lintuvahid ni , ne gäiväd niitä syöttämäs , toivat , kauroi , kauroi niil vasanoil , talvelkii , sellain , pien , katos ‿ol .
MI: tekkiit , voatteem panniit sellaseŋ gatoksen , mihi , mis ‿olliid ne kaurat jot sielt hyö käivät sit syömäs .
MI: miten
MI: ei , sussii ei old .
MI: ei siel ‿old nii sy , syŋkät metsät .
MI: sellail loatiit jot , ihmist pelgäsiit , ko ol pitemb matka mihim männä ni , pelgäsiit sussii .
MI: mut ‿ei siel sit , miun ‿aiganain ‿ennää ei olt .
MI: samaten ei olt , karhuloikaa .
MI: metsät ko olliit pienet lopen ni ,.
MI: viljeltyy moata .
MI: metsii ol vähän .
MI: ja iŋkerii , iŋkerläisii siel ‿ol , kaikkijaa , koltkymet seurakundaa , ymbär , kahem puolem pietarii .
MI: mie en niitä seurakundii nimmii ennää muista .
MI: ni , se ol niit hajallaaŋ gaik .
MI: joakko ol häne nimmeen .
MI: suomes heä käi papiŋŋoulun .
MI: ensin ‿ol suomes pappin ja sit , viimeks heä ol siel mein omas seurakunnas hietamääel , pappin .
MI: no , tällaiŋ ko tä , tähän ‿ast ko tul , elettyy pitkä , pitkä korkee ikä jo ni , on nähty moailmaa , paljon ja ,.