Location: Lappee
AM: neljästoist päivä .
AM: m .
AM: m .
AM: nii no sit sill ‿oli kevväol seittemä , toist vanha ku kö , st , sit tulin tänne .
AM: ja viiskyetkuus vuotta vai mitä myö oltii yhes nyt ‿o kolme vuotta mies kuolunnaa .
AM: no ain , m , siint niku mie sano et ko mie o nii , paikaline eläjä et mie o tuolt talost muuttant vaa tähä mie en ‿o mihikää , mie en ‿o muuttant ko kaks kertaa sit hautoomaaha kolmanne kerra vasta .
AM: m .
AM: joho ,.
AM: no ko ain ‿ostiivat talo ja , ta taikka tätä talowa lissää ni , sellaisia , raivootöitä pit tehhä , sen totistaa nuo kyläläisetkii miŋkälaista messää tuol ‿ol .
AM: mie ukkonei hakkasi sitä , nää lapset ‿ol viel pieniä nää kywenneet ni , tyttäret ‿ol vanhempia ni , ne läksiit pois tä jo , vaik olha se nuoremp tytär viel täs mut vanhemp tytär , män naimisii .
AM: tuol , pellolla .
AM: tuol ku männöö tuon , niitule p , tuon toisel maantie pääle , viel päi .
AM: siin ‿ol nii , sellaista sakiaa messää et , toi se toine maantie ei näkynt tuon , tuon mäel ‿et mihi , ko , ja se o nyt ni lau aukeata peltowa .
AM: no , i , ukko kaas , kirvee kans puita ja mie karsi sitte ja tehtii oikee enne vanhaa niitä vihkoja mitä lampaat söivät jos työ ymmärätte nytte , sen asian sellaisia tu tukuks sitä sannoot mut , myö lappalaist sanottii lehtvihkoja .
AM: sellaisia tehtii niistä .
AM: ja risuja poltettii sitte ja , sil viisii maata tehtii .
AM: no , hää kaas niitä puita näin ‿ikkää , niiko nyt hakataa kaskia , jos ‿ootte kuulleet haastettava , ja mie sit siint ‿ain , tei sit vihkoja ja , karsi niitä puita ja pantii läijää ja , ja sit , rupesiivat , ruwettii kuokkimaa siit ko , saatii sem per ma niitä risuja pois ruvettii kuokkimaa sit sitä maata .
AM: ja , sil viisii siel , tehtii ja sen , totistaa tosiaa nuo kyläläisetki et , mite , juho ja anni , raatoivat .
AM: koiwusta .
AM: no tehtii myö paju , pajustakkii ja , no , olha siel leppiäkkii mut , em myö oikei lepist , ne , käivät poikki ni , ne lepät myö pantii läijää ja , poltettii siitte .
AM: no , em mie oikei täs mei paikkakunnaltain , muista sitä , et ne sitä nii ku polttiit no poltettiiha niitä risuja sit siel , metässä , taikka siel , raivoomaal sit , mikä ei , el kottii kannattant tuuwa ni se poltettii siel mut ‿em mie muista oikei sitä , kaskee , polttamista .
AM: ni ha ni haasiaa pantii siit .
AM: tuol syvämaassa ku tehtii ni siit tehtii tällaine , korkia haasia ja , mätettii vihot siihe , ja sit talvel haettii kottii ja , välist annettii lehmillekkii , ja ko sillo ol lampaita ni lampaatha niitä söi sitte .
AM: ni lampail tehtii niitä vihkoja .
AM: nii kotonnai nii ko tääläki ollessa .
AM: no , jos heiniä ol vähä ni , ei , kannattant heiniä nii paljo antaa ni sit , vähä pistettii heiniä ja sit se lehtvihko aina .
AM: no , ehä niil muuta koha vettä anto ja , jos pä , kuka raassi antaa vähä suuruksia ni , lihavampiaha ne sit olliit .
AM: saiha niist ain villoja eihä niist muuta nyt ja sit syksyl tapettii .
AM: no , jos ne ol likasia ni , p pestii taas niitäkii , sitte .
AM: saavii pantii , taikka sellane suur putina , siihe pantii vettä ja lammas pantii siihe ja pestii siinä .
AM: oom mie teht sitäkii työtä .
AM: sillo ko lampaat olliivat .
AM: no ku , se kerissimen ‿ol ku , jos ‿ol hyvävillasia ni kerissiivät nii ku , neljäkii kertaa vuues mut jos ‿ol huonovillane ni kolme kertaa ei myö kyl keritty aina ko kolme kertaa .
AM: kertaa .
AM: sit kasvo se , tää syysvilla niiku paremp sitte , ko , sillo kevväilä , niiku se warpatakku ain enne vanhaa sannoivat ni , se kerittii , ni sitt ‿ei kerittynnä enne ko , nii ko , enne vanhaa ain sannoit et lauri lampaat kerissööp ni , sit lauripäivä aikanna .
AM: eik se lauripäivä ole niiko , jossloka , tuota elokuus vai mis se o , muistaaksei .
AM: no se ‿ol se , sillo talvel , talvella , no ko sit kevväil kerittii nii ko , lummii lähessä ni , lähös pois , ni se o , sitä sannoit warpatakuks .
AM: no se ol huonowa , semmoista , tietäähä tääŋ ko ei k , raassint hyväst vaalia kesä talvela ni , ehä niihi nii hyvä villa kasvant .
AM: no , se ol se warpatakku sit sannoot , sitä sannoit niiko kesävillaks ja sit , syksyl syysvilla .
AM: no , ei niit talvel ko , sillo jouluaikan sit ke , jouluaikaŋ kerittii ni , em mie muista miks , sanok ne sitä nyt vaa , talvivillaks vai miks ne sitä sano .
AM: seŋ ku käytii istumaa sin läävä lattial ja pantii lammas jalkoi vä , tähä , jalkoi vällii ja , alettii k keritä istuvillaa mie kerissi aina .
AM: no , jalat pantii kii .
AM: no , van , vanha sana taas ‿o et , sikijöä sivust pässiä pääst , ni , emälam , tuota , uuhia aina , tavotettii et sivust , l mut , sit , nii ko mie sano et vanha sana , lasku on et tuota , sikiävvää sivusta ja pässiä päästä siitte , mut ehä niitä pässilöitä oltkaa sivust , sivustaha mie , ku mie oli lapsen ‿oppint jo tekemää ni , sivustaha mie ain alotteli , keritä .
AM: noo joka paikastaha se pit ottaa .
AM: no , no niit , niist sai sit sukkia ja lapasia , ja kuwottii veikkone , miehillekkii vaatteita , ehä sillo , miss ‿olt , ei olt nii ostaa , vaikk ‿ois kaŋŋasta olt mut sitä ei olt nii paljo rahhaakaa ei nyt tuota , jokahisel ‿ ois o , ostant se pit jot tehhä omma , ommakii , omast varastakkii .
AM: sit raasittii .
AM: mut , oikee semmoist , raasit näin ‿ikkää seŋ ku alettii vettää vaa , raasia , närskyttää .
AM: mut , ei meil taint ol mustaa yhtää ain käytii sit vaihtamas kell ‿ol musta lammas ko ei meiläkää nii mont , nii , montaa oltkaa ennää .
AM: ol , yhtee aikaa ol , tais ‿olla kymmekuntakii mut tuota , siin , ne , viis ja , muu , mutta ku meitäkii ol suur sakki ku , sillo ku ele erettii viistoist heŋkiä ni siin sai jo , ostaa sekä tehhä isse .
AM: no samal viisiihä niiä hoijettii nii ku niitä toisiakkii , muuta ku niis ‿ol musta villa vaa .
AM: sekotettii niihi valkeisii , et se tul sit tämmosta harmaata .
AM: nii , mite , nii ko , värit , väritä vai mite .
AM: mie en ‿o ,.
AM: kuwottu , nii no kuka tykkäs taas , keträtä iham mustaa , sukkalaŋkaa ni sai keträtä sitä ja kutowa taas mustaakii .
AM: no , eik ne liene nyt jo san , kyllähä ne ain sannoit et tuota , mustas lampaas ‿on nii ko , sellaine karkiamp villa vai mite ne sano aina .
AM: mut pithä niitä panna ehä niitä ihan valkeita nytte ni pithä siihe panna vähä , et tul tämmoista harmaata , nii ko tääkii on .
AM: ö tee .
AM: n niihä ne sannoot ‿et koit syövät , et männöö sit semmoiseks , hatkelukseks , ainakii , enne vanhaa sannoit jos ‿ol kauwemma aikaa et , koi syöp jossei noist villoist mittää tie .
AM: mut ehä meil nyt ku ei ennää olt monnee vuotee lampaita ni , mie höit nyt tiijä et tuota ,.
AM: nii , ö , sillo kevväolä ko toukoakkii tehtii .
AM: ni , sillo ky , sillo ain pellavastakii siit tehtii .
AM: no ei sitä huolint ku yhe kerra mut jos ol , sellaine hyvä maa ni ei siihe oikee paljo heinää tultkaa ne ehä sitä kitketty ko , ku kevväil vaa , sil , taikka sillo kesällä ko se nyt tul nyt sellaiseks et , nuoin ‿ikkää et , näk et mi , mikä o heinä mikä o pellavas .
AM: sitä , se pellavas ol se nous yllää sitte , ko se herkes , ko ei se pääst sen su , ku , et se ol tuota korkea ko se ol ni , ehä se vaik se tallaitu ni , se nous yllää .
AM: ei se , sotkeitunt yhtää sitä ,.
AM: mite , minäkit tulloo , sellaiseks , keltaseks ni , sillo se ol valmist ‿ain sannoivat .
AM: ehä sitä muuta ko , alko nyhtää vaa .
AM: nii tälläne , kouraline tehtii ja t , pantii sit näin ‿ikkää ristii siit , sitä , niitä sannoiwat nilikaks siitte , et , ne ol nilikoita ain site , sanottii lapsillekkii ku ne ol siel pellol et , älkää sotkeko niitä nilikoita et tuota , männööt ‿et , ristii sit ruohattii .
AM: jos , sellaine ruohkoolauta taas ‿ol , nii ko tää sormi tälläin rautapiikit ja , sit ruohattii ne sylkyt pois .
AM: kuka kuivatti kuka , anto sit lehmil sin sen näkösel .
AM: nehä ol enne vanhaa lehmii , v , lääkettäkkii .
AM: no k , ku , sannoit et se ol hywwää punatautiikii ehä nyt oo , ennää oikei olt sitäkää mut sillo enne vanhaa ni , olha sitä kesäl lehmissä , punatautia ni , ain essiivät , vaik toisest talost pellavasiemeniä .
AM: ja annettii sitä .
AM: lim , keitettii ja sit sitä juotettii , lehmille .
AM: mut ehä nyt , ko ei lehmätkää käy metäs ennää eikä missää ni , mut enne vanhaa ku ne metä , metäs käivät .
AM: no sit pantii , sijottii ja sit vietii vettee .
AM: sit , likowammaa .
AM: kuka vei järvee kuka pan mihikii , lätäkkö , ei se nyt lätäkös oikei , olt vet , ni joka lätäkös vettä mut tuota , miss ‿ol sellaine sawhauta taikka mikä ni , siihe pantii sit likkoo , ne , ne , pellavat sitte ja , kaks viikkoa pittiivät aina ja , sit levitettii nurmee ja kuiviivat ja sit loukutettii ja , sit alettii joulult keträtä hyrrätä niin ‿et , pää tutis .
AM: no et ne pehmenöö , et se , sit se kuitu näät pehmenöö , ja lähtöö ne , pois siitte , ne päistäreet .
AM: sitä vastikka .
AM: taisha ne nyt jo panna erräot , sillon , kell ‿ol nyt vähemmä ni , nurmee nytte ko , ol jos ol satteine syksy ni , seŋ ko , nyhtiivät ja levittiit sit nurmee , nurmeeha ne levitettii sit hautumaa ja , kuivamaa , ne pellavaat .
AM: äh , se ol taas semmoine ku , seŋ ko toisel , mite mie sanon , nii ko , sahapukki ja , sit , siin ‿ol kans päälä ja seŋ ko alko hakata vaa näin ‿ikkää , ja s , soo , sormenus sin vällii , loukku ol semmoine .
AM: no , kukav käi nyt miehetkii mut tuota , ei meil , oikei mie m miehet käyneet ku ei meil nii paljo oltkaa meit ‿ol kolme naista ni , myö l , loukutettii ain i , ite .
AM: eikä meil nii paljo oltkaa mut ko , miss ‿ol suuremp talo nii ko tuos nurmiaisissakkii ni , siel , ainakii , ku hyö paljo pittiivät ja höil ‿ol suuremp , ni ,.
AM: no , kuka pit niitä ja kuka ei mut , harjoo , harjootalkoitaha myö piettii ain , et talkoil harjattii sitte .
AM: naapuri emäntiä kussuttii ja , harjattii sitte .
AM: nii , niitä lipsuja , niitä sanottii lipsuks .
AM: mut , kell ‿ol oikei sit tehtynnä et niis ‿ol ne puupiikit , siim pyrki hakkaamaa näppiisee siin rautalaŋkoi , nauloi .
AM: seŋ ku pantii täl viisiil , vasempaa kättee sormenos ja oikeal käel ve täl vejeltii vaa , siitte .
AM: ol , ruk , vokil rukiksha nyt nykyjää sannoot mut , vokki ol ‿ol .
AM: mut om miul nyt uus , tääl oste olleis ostettu vokki , nyt sit tuol , mut kummikii kotont miul ‿annettii vokki parvee .
AM: on .
AM: ei ne nyt oo , niissä , muuttuneet oikei .
AM: ne ol semmoisia , miis , vaŋkilas ne ol tehty ko em mie muista sitä , ne ol semmoisia paksupuisia , tanakkapuisia , ja sellaisia niiko matalampia ko nyt nykyjää nää vokit .
AM: olha meilkii sillo , tuol , vanhas talos ollessa ni , käämivokkim piettii , se kuulu ollee , taata vainaa ain sano et se ol ostettu sieltä , västiŋŋin mäel vai mis se ol se , siel , taikka siel linnam mäellä se se , naisvaŋkila , hää ku ol vanha mies jo , hää ol jo , ylite kaheksakymmene , sekkii ku kuol , ja hää nyt jo , kuolunnaa mut , sillo häne aj , lapsuuteese aikanna .
AM: se ol sellaine paksupuine , vokki ja , nii ku matalamp .
AM: käämivokkinnaha myö piettii mut se , tais jo hajota nytte ja sit polttiivat sem viimosella .
AM: se mikä , pyörää heiluttaa , ni se o liipoti .
AM: sitä s , sitä sanotti liipottimeks .
AM: no , siin ‿ol sit ne lyhti ja rulla , lyhtii taas ja , rullat sit pantii siihe lyhtii ja , sit taas niihi , kahe tolpa vällii näin ‿ikkää , ko ol ne tolpat ni sit siihe pantii se lyhti ja , anna pyöriä sitte .
AM: keträä hänel sit mitä tahtojaa .
AM: se o rulla .
AM: se ol ruuvi .
AM: sitä sannoit lavaks .
AM: käsvars ja lapa .
AM: käsvars ol se joka ol näin ‿ikkää , tääl , po , näi päi puu , puu ja sit lapa ol , siin ‿ol loukas sit lapa ol näi ylempääl sitte , ni sitä sanottii käsvarreks .
AM: no sellaine , kell ‿ol rautane rukipuikko , taikka tek puusta , siliäm puikon ni , sit seŋ kum pistettii siihe kuontaloo ja , köytettii narul sit siihe lappaa kii .
AM: sil viisii .
AM: no kuka hänt , kuka kehtas tehä vähä , pykälöitä siihe reunaan taikka kell ‿ol vaa suora koha ol , suora lauta .
AM: ei siin ‿olt ku vaa , se yks pyörä ja , siin , tolppii välissä ja sit , liipoti ol , ja veilirauta siinä ja , sit , seŋ ko alko , alko polkea , em mie semmoista oo näht .
AM: em mie , em mie o näht sit niitä semmoisia .
AM: no eik tää vokki lie olt jo maa , kerra ko tul maailma ni , koska ain , miu mamma ain haastaap et tuota , hääkii , hääkii opettel keträämää ja hää ol jo vanha ihminen nytte ku , ehä hää nyt nii , vanha olt nytte ku meitä lapsia ol ku meitäkii ol , seittemä vai mitä meit ‿o olt .
AM: ne o pienen kuolleet .
AM: no se värttänä om mil käämiä tehhää , sitä sanottii myö värttänäks .
AM: se o semmoine , soikia , taikka sellaine putki ja , sit se kää , mihi , käämi pannaa se o sit semmone , ho , hoikemp pää siitte , ja siinä käämiä tehtii ni sitä sanottii ain värttänäks .
AM: oo , taisha se sit siin , kahe kolmetoist vanha olla ko , ehä meitä ku ei , annettu , oikei jou , joute olla yhtää , pienennäkkää ni ,.
AM: no sil vokilla vokilla , ehä sil muulo .
AM: pellavaa , pellavaa myö , enemmi ke , keträttii .
AM: no sit kuwottii kaŋŋasta .
AM: no sitte a , ruvettii kutomaa .
AM: l l liŋko
AM: liis , niiskola , nii no se ol se mis , mil tehtii niisiä .
AM: se ol taas niis , sitä sannoit niiskolaks .
AM: se ol , se ol ja tämmone , tämmoist ko , pölkyt siitte ja , niit ‿ol kaks , et toine ol toises pääs ja sit pantii ne niispulikat siihe vällii ja , sit tehtii niitä niisiä .
AM: mut , nyt , jo , pittiivät nyt , niitä har , harjani taikka tuota ne ol niitä , harjaniisiä mut nyt tekkiit niitä solmuniisiä et , se eij ‿olt ku semmoine kola vaa , et , siin ‿ol , kaks tappia siitte , ne , lyhyemmät tapit näin ‿ikkää et , mihi se silmä tul sit tähä vällii ja , sit , kuka kui korkeat niiet tahto tehhä siitte , ni sitä sanottii täl , kolaks .
AM: se ol , mte , oikei , meil kotonn ‿ol , sellaist harjaniiet et ne tehtii jo , sellaisii pölkkyi , pölkkyi pääl , l , väliss ‿ol ne , pulikat ja , niist tehtii sit niisiä .
AM: oom mie näht , teht niitäkii niisiä , ne o niitä sanottii harjaniieks mut nää nyt , nyt nykyää ai tekkiit niitä solmuniisiä .
AM: et se ol se kola .
AM: no nyt. , siit , pit l , ollal luomapuut , ja kaŋŋaspuut. ,
AM: nii no , ehä niitä ko ne kerra ku , sit , kuiviivat ja , ol porottunna ni silloha niitä sai alkaa sit kehiä .
AM: ne ol taas semmoisessa , kernakaks sitä sannoivat , sellane , tälläne tolppa ol ja siihe ol pantunna naula ja , siihe sit pantii ne kerlauwat ja se alko pyöriä täl viisii sit .
AM: näi päi .
AM: nii no , den , pyö , nehä ne , on nyt , pyöriit ne nyt mite päi tahtojaase sit mite , kuka , pan mite päi vyyhim pyörimää nii päihä ne sit pyöriivät , mut ehä niil ‿olt mittää väliä nii kyl se o se sama yks , yks ja se sama se kerlauta mitä työkii tarkoottant sanotta niiko miekii , et joka , männöö näin ‿ikkää .
AM: nii no , pyö , no se o haspel .
AM: no sit pyyhitää siinä , se o haspel joka männöö näin ‿ikkää .
AM: sitä sanottii haspeliks .
AM: no sit pyyhittii niitä , rihmoja ja laŋkoja ja , ehä niitä mite muute , osant , panna mihikää .
AM: nii no sit , jos ‿ol kellä , sellaine hammasniekka , ni sitte ku tul ku , siin , haspellissa , ku vyyhtis ni , ko kiers ni , ja sit ku pit ‿olla näät kolmekyment rihmaa ain siiŋ kaarossa , ni se naksaht siitte , ko se tul , sit se kolmekyet rihmaa ku se , kiers sitä haspelia näin ‿ikkää , si sit se , napsaht aina .
AM: no näihä m , no nii , no se ol , se ol taas , viipsipuu , viipsipuu .
AM: se ku , niin ‿ikkää pannaa , kyynyspää , taikka tuota , näi käässä ja , seŋ ku täl viisii sit viipsitää , ni se ov , sitä sanotaa viipsipuuks .
AM: taitaa meilä tuol vintil olla viel , et jos ‿ei hää nyt ‿oo joutunt mihikää mis viipsipuu .
AM: seinää myöte , öö , no , em mie o , em mie o sitä teht mut om mie , kuult ko , sannoovat mattokaŋŋasta , kuulemma erräät ‿on , luoneet ei sitä muuta kaŋŋasta oi voike , v v voi oikei tuol seinuksil luuwwa mut , mattokaŋŋasta , mie kuuli ko ain sannoivat et , luop , luop seinällä , tuol ulkoseinällä , ma , ni se ol mattoka , tällästä mattokaŋŋasta , ko siihe , siin ‿ol paksut loimet ni , ni jos ‿ei kell ‿olt issellää , mut usiammas talossaha se ol se luomapuukii taas , sitä sanottii luomapuuks .
AM: siin ‿ol kaks tappia , ol , näin ‿ikkää , tääv verr ‿ol ain väliä ja sit ‿ol , ja , sit , siihe pantii ristii siit ete , kummassai pääse tuliit tiuhat sitte .
AM: no sit , käärittii luomapuile , sitte ko saatii luowuksii n , luomapuila , ni sit pantii , kaŋŋaspuile ja alettii , kääriä sitte .
AM: no , tuol matos ‿ol tommoine loukassa , loukas et sit tuota se , ol ja , sit , jos k , kell ‿ol mikä pölkky taikka mikä tuoli sit siinä , ehä se nii , matala olt se , olt ni , se sit pyöri siinä seŋ ko , alko kiewottaa siit ain myökii lapset enne vanhaa ku toivat luomapuut tuppaa ni , siinähä myö ois kiikuttu aina aiŋ komensiit et mäŋkää särkekää ne luomapuut nyt , popottiivat aina .
AM: ne ol taas semmoist ne luomapuut .
AM: ni , ne o nii nii no , ne on , ne o py sillo ko ne o kehineet ni kell ‿ei olt semmoista , keh kehäjalkaa et , et se seiso näin ‿ikkää nii ko tää pöytä ja se kehä ol täs keskessä ni , ni , ne kaivo tuolii siit loukkaat ja sitt ‿ol semmois , jala , taikka taas taa , puut ja , sit panniivat , seŋ kehän siihe , ko kehhiivät sitä kaŋŋasta sitä vastikka em mie muuta vastikka o , ni , sitä vastikka ol ne , kehä , taikka ne , loukkaat ain tuolissa , taikka mis , peŋkis tahtojaa .
AM: olha meiläkii ain ‿enne , mut sit , mie , miehelläi sit tieti ko meil ‿ol enne koton , kehäjalat ni , se tek sitte .
AM: on tuol vintil ne nyttekii ne kehäjalat vielä .
AM: ne laŋŋat .
AM: no s sit ko pantii siihe , tuki siiheŋ kaŋŋaspuu siin , ol vaate , ja sit siin ‿ol keppi , ja sit se letti pistettii siihe ja sit toine alko , täält näin ‿ikkää laitella ja , toine pit sitte ja tosjaa niiko mie sano kolmaas sit kiers , sit se män siihe tukille , se , letti , ja sit , muuta ku alko , alk alko pujottaa , sit niisii ja , pirtaa ja , alko kutowa sitte .
AM: no , niiss ‿ol , kaiteeks sannoivat ja , lokit , mis se , mihi se pirto , ir pantii , taikka ne niijet sit näin ‿ikkää , o ol , tällöist lokit ja sit ne niijet pantii niist , niiss ‿ol taas rillat , rillat sitte ja , sit seŋ ko , niispulikal , taikka tuota ne , lokkinuorat pistettii niist , rilloist lävite ja , sit solmettii n , niis , toisee puol , toisel puol niisii kii .
AM: ni , ne ol , ne ol niitä .
AM: nii no kuka nyt , osas kutowa ni ainaha ne , kuto .
AM: neljäniitistähä , toim taikka t , sitä sanottii toimi , toimikkaaks sitä mikä , neljäl suksel mut , palttinas ‿ei olt sitte , ei pietty ku kaks suksta vaa , se ol palttinaa , siitte .
AM: no , puust eij ‿oo taint ‿olla muuta ku se mattopirta .
AM: muistam mie seŋkii ko , siel kotonnai ol , et se ol , se ol vuoltu näin ‿ikkää paksut , puu et se ol puu , puupirta , se ol mattopirta mut , niitä ruokoteräpirtoja sellaisia , nyttehä niit o teräspirtoja ol , jo ennevanhaa ja , taikka nyt tätä enne ja ,.
AM: mie , ku haasta vanhaa viisii ni mie , myö ain sanottii temppeliks sitä jollo , täl viisii pantii , ja siit , et se kaŋŋas , leventy , et , ett ‿ei se mänt ihan eikä , aitaattant pirtaa sitte .
AM: ni sitä myö sanottii , toiset sano piŋŋottimeks mut temppeliks m , me , mie usiast aina , haastoi nyt ede , tääläkii olles viel et temppel .
AM: mut , nyt hyö o , oo kuult ko kui mon sannoo piŋkottimeks .
AM: no kyl niit tais ‿olla , niitäkii ett ‿ei olt ko ne , rauta , sellaist ra , messiŋkiset , rautanaulat lyötynnä siihe päähä et se otti kii siihe , ni , ol , missäs mie näi viel nyt sen , puise , piŋkottime mattokaŋkaassa .
AM: ku emm muista nyt ei täst nii , kauwaa oo ku mie , mie näi sen jossakii , et , se ol mattokaŋkaas vaa , sit mut oha näitä nyt , piŋkottimia nyt jo , ett ‿ei huoli , semlaista pittää mut , kyl mie näi sitäkii sellaista .
AM: no , se tais ‿olla , kuuluit ain , nauranee et tuota ko ollu keviä sukkula et tää o lehmuspuust tehty , ku tää on näi keviä .
AM: no ne ol ne , nii ko mie sanoi niitä ennevanhasia , niitä , mitä , vokkia , ne olliit ni , ne ol käämiv , käämivokit ne ol eriksee , niitä vanhoja mataloita , paksuja vokkia .
AM: nii no ehä sitä muuta olt no , saiha siint siit , kuka ol näppärä tekemää saiha siint hienompaa sekä paksumpaa .
AM: se ol syvämik , sitä sannoit syvämeks .
AM: no siint tehtii sit sitä hienowa lointa .
AM: s sitä mist paitoja tehtii oikei .
AM: no , se ol , tappuroita , sit sanottii niitä tappuroiks .
AM: niist ‿ei saatu ku sit semmoista paksumpaa niiku pyyhelii , pyyhkeitä ja miŋŋä mitäkii , niist sai sit .
AM: aluslakanoitakii tehtii niist paksummist pellavist mut , niist hienommista ni , ehä sillo enne vanhaa miukaa aikannai ni , ei niitä , liiaks osteltunno kyl ne pit koton tehhä .
AM: no se ol , minua naurattaa , se ol mist tehtii niitä alasia , alasniekkoja paitoja , ni siin ‿ol piikkowa , sitä sannoot .
AM: no , niitä sannoot alasniekaks paijaks .
AM: no se ol , no , se ol vissii tarkkuutta vai mitä hää ol , em minä häntä en si , sitä mut , sitä v , vastikka te , ol tehtynnä .
AM: no se o se sama , se o se sama justii , mitä sannoot kiwijalka , kiwijalaks .
AM: ainakii mie o kuult haastettava .
AM: no , sitä myötehä sitä pit ruveta kutomaa ku kerra rupes muutakii työtä tekemää .
AM: ain , sitä , piikkowa , ain ensimäiseks an , antoit kutowa .
AM: eihä siin tule ku se o kaksvar , kaksvartista ko ei siin ‿o ku kaks susta ni , eihä siin mitä , toimikkaassaha , ko o neljä susta pittää polkea ni , siin pyrki tulemaa ain , sitä ain sannoit kissarikamaks sit tuota , taas tul kissarikama kaŋkaasee , ain enne mammavainaa ain sano .
AM: no se tul sit semmone , vir , niko , ko ei muistant polkia ni , tul niko kaks kuwetta peräjälkee , ni se tul semmoine , sitähä tosjaa enne vanhaa ain sannoit kissari , kissaikeneks sitä , taikka rikamaks .
AM: mut , kerra ko oppi siitte ni , ehä sitä , sit ennää tultkaa .
AM: nii , nii ko ei muistant val , taikka polko , v vi , syl , viia , viattoma polkusime , ko ei muistant polkea peräjälkee niille , ni se tul ain sit et se jäi siit se , niiku vähä pitemmäl ne loimet sit siint , toisest puolesta .
AM: ni , ei siint pois jäänt ko siihe tul siihe män niiko kaks laŋkaa sit niiku , rinnattai , nii se tul semmoine , rakama sit siihe ei siihe nyt loukasta tult mut se tul sit , et sen näk siitte .
AM: l l la , lapa , niin no se lapa tais ‿olla , siin solmiamises muistaaksei et tuota , ko , jos neljä , neljä niittä ol ja sit pan niiko kaksvartise , vartiseks siitte sen , kaŋkaan ni sit jos ‿ei muistant solmeta niitä niisiä ja s , niitä suksia ni , se tul niiko lappoi , ainakii tää , mie , sem mie muista , et sitä ain sannoit et ne , nyt se männöö lappoi , siitte , et se , pit siitte , taas petrata siitte .
AM: no , ehä niit jos ‿ei o , nyt erittäi tuota kukkaa , sellaista muuta kutont ku suoraa ni kerra ko sitä oppi kutomaa ni ehä siihe sit oikei tult , tult sit mitä muita virheitä ko , kerra oppi kutomaa .
AM: ko , sillo nyt ei viel nii kutoneet , on , sit , kuttoivat nyt tuota , sellaista ristoimii et , sit solmittii ri , ristii , niijet ja , sit ne männööt toimet sekal , ni sitä sannoit risttoimii siitte .
AM: syksyl syksyl , ko saatii ain , pellavaat loukutetuks ko , paljo , meitäkii ko ol neljä tytärtä ni , kasvattiha ne paljo sitä pellavasta sitä pit keträtä sit , ain aamusill ‿os nii nukuttant ne ajo jo neljält ‿ain yllääl .
AM: nii .
AM: no , no kuka mitekii jo , jous , taikka t , otti keträtä nu , m me miul ‿ol taas , miu isävainaa käi markkinoila ni sit ko maaliskuus alko niitä markkinoita ni , siiheks ne ain sannoit et , sit tulloo rinkelipaisto ni pittää nyt saaha , pellavat keträtyks .
AM: ko sit kevätpuol ‿ol niitä markkinoita ko se käi markkinoila .
AM: nii ja sitt ‿ol , ett ‿ei ennää kaŋkaat ‿o sit siinä .
AM: no kessää männessähä ne ol , kuka lie v , lopettant aikasempaa kuka lie lopettant myöhempää .
AM: et , ost , ostoloi , kaŋkai , loim , ostolaŋŋoist kuottunna .
AM: vai mite
AM: nii no , jos kenne kannatti o , ostaa ni , ainaha nä , hammee loimet ostiivat ehä ne niitä , isse ketränneet , jos mitä jokapäisiä , hamme , alushammeita tekkiivät niist pellaval , rihmoista ni , sit ostiivat ja , villalaŋŋol kutot ja kuka , raassi ostaa sit jo , ni , olha sillo , otsolaŋkojakkii .
AM: se ol semmosta , hienoa , läikkyvää mustaa kaŋŋasta , se vihtorikaŋŋas .
AM: no ehä ne oikei , m myö penskatkaa ois maltettu keträtä , laskiaisenna , ain ois mänty mäkkee mut , ainaha ne komensiit et , keträämää eikä sinne huoli männä lentelemmää .
AM: nii , nii mäelaskussa .
AM: ehä siel ‿oikei nyt , olt tapanna enemmähä nyt taitaa aikuisiakkii männä mäelaskuu mut , myö lapset ‿ain keskennää ni , oltii sielä .
AM: meil ‿olkii , myö oltii sellaisel mäereun , mäelä ni , meil ‿ol nii , hyvä mäk siin , o oma tuva takan ‿ain , ko , ain , sanottii et männää etemmäks sanot on tuos mäkiä kyllä , teil ‿et mäŋkää siihe .
AM: nii nu , ainaha siel nyt tul , huuwetu , huuwetukskii .
AM: em mie o , em mie o kuu nii no , se kyläluku on , mikä , miss ‿o papit .
AM: ei , ei siel ‿olt mittää .
AM: ei siel ‿olt ko jokahi , hine komens omia lapsiase jos ne huusiivat ni , jokahine komens niitä .
AM: no pellavista et , jos kaatu ni mä , nyt pellavat männö lakkoo , sitä huuwettii .
AM: et nyt pellavat männö lakkoo ko , kaatuu ko , mäkiä laskoo laskiaispäivännä .
AM: no taisha ne huutaa niitäkii et tuota ko , ainaha siel nyt jottai tul , pajatetuks ku k siel sakiss ‿ol mut ,.
AM: sorkkarokkaa .
AM: no enne vanhaa ko syötii kolme kertaa , päivässä .
AM: aamusil jo tuos kaheksa aikaa , syötii ja , sit , kuka söi , yhe aikaa kuka kahe aikaa ja , sit iltasil män ‿ain välist , män , kaheksaaki astikka enne ko sit iltasen söivät oikei , miu lapsuuwes , ollessai .
AM: no taisha ne pittää sitäkii muotinnaasee .
AM: em mie oikei sitä muista kui mont kertaa olk sil mikä määrä va , olk sil mikä , muu , muu rajotus .
AM: mut ,.
AM: no , perätuppaaha sitä ain nyt ku men ‿ettii lakasemmaa ja ove suuhu päi pit laasta , ehä sitä ove suust perälleppäi ru kuka laasta .
AM: ko sillo ol oikei rikkatuŋkio , jokahise , kartanol , kartanolla .
AM: se , mut jos ‿ol taas semmoisia , ni , pantii uunii mut sannoit et poltatta sulhaseenee .
AM: pantii roskat uunii , palamaa .
AM: nii et poltatta sulhaseene , ni ain enne vanhaa lapsil meil , ku pol viskattii v , roskat uuniin ja , ain ‿et tuota , poltatte sulhaseene ku poltatte roskat ko ei ois kehattu viiä ulos , sint rikkatuŋkioo .
AM: no ehä se taint ‿ol ku sellaine sanalasku vai mikä hää lie olt ehä se taint muuta olla , mut ku , sem mie , se ku o käynt lapse mielee ni , se juohtuu mielee .
AM: no eiks ne lie pilkkoneet puitakii kell ‿ei olt , ehä enne vanhaa olt ni , sillo tekkiit puita vaa , ko panniit tuva lämmite , sillo männiit puukoolle ja alkoit pilkkoa kell ‿ol , jos kell ‿ol kuivia puita mut eik nuo lie usiammas talos olleet vaa , tällaisia tuoreita puita .
AM: käytii .
AM: mikä siin ‿ol nyt , mikä sit ko se siin ‿ol , et ei saa haastaa .
AM: em muista miks , et mikä vertaus se ol mut tuota , ain vaa ku , et , laskiaisen pittää olla hiljaa saunas , olk se ettei , sit , tihot syö kesäl vai mitkä kärpäset , jokkuu se ol , mut em , em muista sitä nyt et mikä , mikä se ol mut , kyl mie sem muista ko ain sannoit et ei saa huutaa hiljaa pittää ol se , l , laskiaisiltan saunassa .
AM: sellaisia pieniä itikoita ko on , kesällä .
AM: jokkuu se ol mut em mi , en sitä nii muista , et , ko ei ennää o tult nyt niitä seuratuks vaikka ,.
AM: se , siin kuulu ollee semmoite taas .
AM: ha , varav , hari , variksia ja harakoitaha niit ‿ol , ja sit tuota , ehä niitä , oikei nyt taint mi , em mie höitä muita ,.
AM: no ne ol niitä so , sorsia ja mitä , mitä hyö ovat .
AM: nii no ne on niitä messälintuja mitä hy , mitä hyö on siel em mie ,.
AM: nyt ‿ei ennää tule käywyks messässä ni , miŋkä nyt täs kartnos näkkööp näit .
AM: em mie , em mie muista sitä mikä se , mikäs lintu se ois olt sit ko meil ‿ei olt oikei niitä messämiehiä , miŋkä , ain nyt , paimenes olles nähtii ku , pojat ain lennättelliit niitä .
AM: em mie siihe , sitä oikei muista mikä se ol .
AM: nii no , kevväil pit käywä lehmiä ain , paimenessakii .
AM: ehä siel nyt koha , pari kolm bäivää käi kassomas ko , ain , laskiit yht ‿aikaa ni , pyrkiit puskemaa ni , ain pit kävvä sen verra , kassomas siel .
AM: kuorittii vispilävarpoja .
AM: no , jos kell ‿ol nyt neulomine mut ehä sitä , olla , sin messää , myö lapset kuletettu mut , vispilävarpoja , kuorittii .
AM: se ku tais ‿olla nii ku taikaa mie muista , sen ‿ollee .
AM: no , siin ‿ol vissii jokkuu taika em mie , em mie ennää sitä et mite se ol mut myö ain , aina ku mäntii messää ni sannoit et no , vispilä tehhää ja , paŋkaa lehmä sarvee se .
AM: no kuka osas tehä virsuja mut tuota , em mie o , em mie niitä osant tehhä .
AM: nii , mut , sellaisia tuohpallia , pojat tekkiivät aina ko , ol poik , poikas , poikia paimenes siel , ni , ne poikalo , lopit .
AM: roppeitaha myö tytöt tehtii aina , sit ko , ko , koivu ol ihollaasee et , sit ko tul marjoja ni , ehä sillo olt koria eikä mittää oikei erittäi ni , sit ‿ol roppeita , tuohesta .
AM: seŋ ku kiskottii koivust tuoh ja , väänettii sit et se tul nii ko , sellaine , neliskanttine , kuka tek suuremmaŋ kuka tek pienemmän sellase roppee .
AM: no ehä sillo viel ‿oltkaa sillo alku , ensimäisim päivinnä ku vein ni , ni ehä sillo viel ‿olt marjoja metäs mut , sit kesällä ko käi , pit käywä essimäs ko ne ettääl käivät siel ni pithä niitä käywä sit , ain , sielt iltasil essimässä ni , jos ‿ol aika ni pithä sit , ain , viiä , marjoja kottii .
AM: se ol , mikä viimo , viimosta paria ne ain , huusivat käywwää sitä nytte .
AM: no , sitä sai viskowa .
AM: pojat ain panniit välist kiviä sissää ni , se ku sattu , ni , se koski mut , ehä nyt jokahine panneet , se lens etemmäks mut ehä se pehmiä tuohpalli , ehä se nii etäs lentänt .
AM: no tekhä ne ain lepäs , lepäst vai mist pajus , pajustaha ne tekkiivät sen , torven .
AM: siit huusiit ain ‿et soi soi soropilli .
AM: no kuha joutessaa ne tekkiivät vissii .
AM: ehä niil taint mittää tarkoitusta olla , mut , joutessaa siel tehtii vaa .
AM: eei , ei sie , ainaha ne nyt jollokii , jos , ol , et , olliit piilossa ni sit töräyttiivät ni , ainaha se säiköitti sitte .
AM: em mie luust näht .
AM: et niist , pajupillist , pajusta ne tekkiivät niitä , ottiivat ja lepästä .
AM: em mie s , em mie sellaista on näht .
AM: eei , ei myö , ei myö nähty niitä .
AM: em mie näht oikei hirviäkkää , ko nekkii o , vähemeks ni , männeet ni ,.
AM: em mie koton ‿olles muista tosijaa et mie näi hirviäkkää yhtää kertaa .
AM: em mie sitä muista et mite niitä , eiks ne , et miten ne niitä , eik ne lie ampuneet niiko , jollakii , taik muuhu ne niitä häviittivät , pois .
AM: nii no , oha sitä , oha sitä ain kuulemma tapahtunt .
AM: nii no koirat ja , raateloovat .
AM: em mie , em mie oikei o , niitä , semmoisia ne o jo olleet enne maa , enne vanhaa ni .
AM: no ko mie ne , mie en ‿oo niitä ja näht eŋkä , niitä ennää n , nii , olt ni .
AM: jos millo ol kuka haastant ni se eij ‿oo ennää käynt nii mielee mitä eij ‿oo näht , miŋkä , miŋkä o niiko näht ni se käyp niiko enemmä mielee .
AM: no ai , no ainaha miu isävainaa , kuulu haastanee sitä , ku ,.
AM: no ehä ne tainneet oikein , nälkää kuolla , ainaha nyt sen , ver ‿ol , ol jokahisela ko , kerra maata ol ni , viljeliit sitä .
AM: aamusilla , jo , kaheksa aikan taikka enne kaheksaaki ja sit , kahe aikaa ja , iltasil sit män ‿ain kaheksaakii astikka enne ko. ,
AM: sitä sannoit murkinaks .
AM: ja iltane ol ‿iltane taas .
AM: no sit jo , emännät ‿ain keitti jotakii verskiä ruokaa ja , kell ‿ol mitäkii aina. , sillo ku kolme kertaa , söivät ni saiha sitä keittää vaikk ‿ei joka atriaa mut , atriaks keittänt mut söivät ain tähteitä sitte .
AM: no , niitä paistettii ain , sillo päiväks , niitä perunoita uunissa , potaattipaistikkaita .
AM: nii no saiha niist sit tuota , taas muulo tehhä , tehköö höist mitä tahtojaa sitte mut , niitä ,