Location: Kalajoki
JS: hevosella vietiii , tuonneh merreen , kolomeŋkymmeneŋ kilometrim päähän , vene , ja kaikki kamppeet , ja sitte , siittä miesvoimalla eteempäii , joko vettä myöti , taij jäätä myöti .
JS: eih , ei muuta ko mentiim merreev vain tuota , ja niii , hajettiin semmonej jää misä hylijettä oli mihin ‿oli , jo syksyllä asettunus syysjään ‿aikana niii , pesihiii hylykeet nii sin semmosta koitettiii hakia .
JS: sitte niitä koetettiir ruvetap pyytääm pyyntipäivä pittää ollak kirkas auriŋŋompaisteinej ja tuuline , pitää alta tuulem , pyytäär ruvetak ku , kiikarilla nähhään se ni , mennään nuii , kilometrim puoleŋ kilometrim päähäj jä siittä ruvetaaŋ konttaamalla hajetaaj joko suojaa , tai ajopuuŋ keulaam pannaan semmonev valakonev vaatej jos ‿oo ampumareikä jä sitte loppumatkaa mahallaar ryömitäää hyvi hitaasti aina silloŋ ko hylije ei nostap päätääŋ kö se ‿oj jääsä nin sillon , liikutaaj ja taas ko se kahtoo , nin sillom pitää ollar sitte ku sitte ku päästään ampumakujillen ni , ampuminem pitää tapahtuan niin että se kuolee heti .
JS: se pitää sattuaj joko kaulaaa , tais sitte päähä .
JS: ruumille ampuminee , elik krupille ampumine oo epävarma siit sitä ei saa , niiŋkääv varmasti että , jos sinne ampuu .
JS: ampumaaseena käytettiii , siihen aikaaŋ ko minä olin nir ruotsalaista sotilaskivääriä mauseria .
JS: nykyjään on nii , suomalaisia kivääreitä yhtä hyviä joita käytetäää .
JS: sillon aikana ei olluk kiikaritähtäimiä kö minä olin , pyynnisä mutta nykyjään oŋ kiikari tähtäimekki jo kivääreisä .
JS: ajopuu oo semmonee , pitkä monem metrim pitunej ja messiŋki pohoja siin ‿on sitte , pyssympitopaikka semmoneŋ kaffeli sielä keulasa ja , ja nii pyssy pannaa rihimalla vielä marmuuvev vuoksi siiheŋ kiinni että jos putuaa ja joutuu sielä veesä olleej ja , ookaahaj jäällen niii ettei se pyssy luiskahas siittä meree .
JS: sitte pitää ollas semmonee , eh keppi jos ‿or rautakärki jota sanotaav vekariksi .
JS: sillä koitetaaj jäätä ko kulijetaa että millon se on niii h heikkua että se ei kestäj jä , jä niii sitte hu sill ‿oo hyvä hylijekki veestäki nykästäp pois ko siin ‿on semmonen terävä koukku .
JS: no , tavallisestik kolomem miestä , harvemmiŋ kaks ja taas nelijä oo harvemmi .
JS: se on se kolomem miehee , porukka tavallin ‿etta .
JS: yks kulukee jalakasin siinä isovveneen ‿ympärillä ja , kaksi kulukee jullalla eempänä ja semmosilla resujäillä , ku ne ‿om meresä , palasina eihän ne oo ehyviä ne jäät niiŋkö jojesa .
JS: enin enintääm minä oon ollu yheksäv viikkua , ja sillom piti ollak kaksi viikkua leivätäk ko ei päästy pois ei päästy maihii ,.
JS: olimma semmosej jäämmoskaa sejasa ja niii meiltä loppu eväät ja me keitimmä hylykeel lihaa ja , sitä syötiin sitte sitä keitettyä lihaa ja sitte pakkas hätä tuleeŋ ko loppu suolat me koitimma merivettäki ottaas syvältä merestä että jos se ‿ois suolasempaa mutta , ei se ollus seŋ kummempaa .
JS: no , kyllä sitä ko tottuu syömään niii sehän ‿on hyvä .
JS: on siinä ei se oos semmakusta , ko , täälä maaelläintel liha kyllä siin ‿o erilainem maku vaii , ei sitä moitij joka on tottunuv vaim monet äkkinäiset moittii sitä ettei ne muka saatas syöjä .
JS: me olimma luovommaasta nuii , oisko kolomisenkymmentä kilometriä .
JS: sitt ‿ei päässy , jäite eikä päässyv vesites se ‿oli semmonem paikka .
JS: yhen kerran sitte oŋ , käynys sillä lailla että meri puristi isovvenneer rikki ja me harhailimma pikkuvenneellä sielä niiŋ kauvo että löysimmä sitte , toisem pyyntiporukaj joŋka muasa sitte olimma ja pääsimmä pois sieltä ja .
JS: yheŋ kerran om palanuv venej ja eväät ja kaikki heti kö perillep päästii .
JS: jooh .
JS: ja , me sillä tulimma sitte takasik kallaa kallan karihij ja , m ‿olimma suunnillep puolivälisä , pohojalahtia .
JS: se kesti toistakymmentä tuntia pitkästit tulla yhtä kyytiä ennenkö me pääsimma kallan karii .
JS: ja ni , evääp palo ja vatteep palo ei jäänym muuta ko mullekki märijäp pyyntivaatteep päällek kö minää olim pyy pyynnissä jä .
JS: kahem päiväm päästä oltiin sitte pojan kaas sielä takasij jullalla menimmä ja , kokosimma sev verraa evästä ja vaatteita että , takasil lähimmä ja , jouvuimma käveleej joŋku nelijäsataa kilometriä niim me sel laskimma nin silloŋ kevännä .
JS: nin , raskas
JS: ohan se .
JS: siellähän ny hevoskuormaa jouvutaaŋ kolomem miehev vetääŋki ja , kulijettaaj ja sitte lossaaj ja lastaaŋ ko sieltä poiski ookataaŋ k ‿ov vesipaikka välisä ja taas jäätä jä , venep pitää tyhyjentää ‿tta jaksaa vetääs sej jäällej ja , taas ko saa sev veteen sej jään ‿yli vejetyksi nin taas , lastatas sinnet sisääj ja traanit ja , taas mennäv vesipaikaa yli se oo aivan semmosta , kovaa työtä .
JS: minä juoksin sitte sinnen no , se ‿or rihimalla solomettu sitte se telttavääte , venneel laitoiii aspeihiŋ kiinnin nim m ‿ei joutanun niitä solomuja aukoom me reveimmä irti jä , multaki palo sormevvälleistä kö siell ‿oli , siin ‿oo hienompi nahka niir rakolles sormevvälit ja , jä nii saimma sen telttavatteee irti veneesä oli tuli ja kaheksal litraa oli penssiiniä sielä peräsä jä siinäki oli niijem pönttöin ‿ympärillä jo tuli .
JS: vaiŋ ko , me polijmma sem , telttavaatten ni sinne , vesisohojuun sinej jääŋkoioj ja etta saimma märijäksi ja sel löimmä sem , palom päälles sitte nin sillä saimma sammuu sen .
JS: siel ‿oli ennem palijo ko vaasastaki satakunta läh venettä tuli ja ne tuli lopulta sitte tännep pohojaspäij jä täältäki on ‿olluk kalajoelta monta vain nys se ‿on ollun niii hililjast ‿että , eihän niit ‿oo ollut täältäkään nyt , nyt on ollu , kolomen nelijä venettä tä kalajoelta vasankarista ja ja tältä kylältä .
JS: nim mitä
JS: niit ‿oli hylykeitä sillov vähemmän ko , se oli se pyynti ollun niŋ kovvaa mutta sitte kö se meni semmoseks että se ei kannattanuk ku ei ne saanut traania myyyksi eikä , nahkoja tahtonus saajan niii , ne loppu ne pyytäjät jä nyt ne ‿ol lisäwynyh hylyket .
JS: niit ‿om palijo enämpi ny .
JS: nehän saa niitä nyt , liki sataki ko hywästi onnesta .
JS: ei , ei niita voik kaikkia kulijettaa ei muuta ko semmosia pienempiä otetaaj ja , semmoa , joita sanotaaŋ kuuteiks jokk ‿on seŋ k talavem penikoita nin niitä otetaŋ kruppeneeŋ ko niill ‿om parempi liha , niin tuuvvaan niitä kotiaj jos satutaan nuij justiim poislahön ‿eellä saamaan niitä .
JS: mutta kaikki isommat hylykeet ni ei muuta ko nylijetän se , nahka ja traani .
JS: nah traani jää nahkaa .
JS: ja siin ‿ei ool lihasa yhtäär rasvaa misään se ‿oŋ kaikki siinä , nahaj ja , lihav välisä , t se traani .
JS: ei siin ‿oo sisuskalluisakaam miŋkäällaista rasvaa .
JS: ei niitä oikeil laumoisa oo .
JS: min ‿on niitä nyt ko on semmonee hywä , mieluinem makuupaikka nii siihev voi , ko ne saa ollar rauhasa nin , kokowua usij ampia ni ‿ttä kaheksantoista on ollus siinä , paikasa mistä minäki ooo , ampunuk kaksi minä sain sittä ampuaj jäi , vielä yksi kahteleen siihee , ni ‿että nii ,.
JS: vaii ei se ol laumaelläin se ‿on toinee hylijes sitte , nimeltä harmaja hylijek kraaselis ksi sanotaanni , se ‿ol laumoisa .
JS: n ‿eij ‿oon niiŋkäää , yksitellee .
JS: on , on niitä täälä .
JS: vain se ‿oo hyvii harvoo .
JS: saattaa ollak kymmeneŋki vuotta väliä ennenkö semmosta tapahtuu .
JS: eikähän nitä tiete aina löyvykkääv vaikka sattus olleeŋkl täsä likellä .
JS: niit ‿om monennäkösiä , niit ‿ov valakosiaki aiva , ja sitte ruskioita ja , semmosia kirijaviaki vähäsej jä , ja sitte se kasvaa isommaksi , ja se ‿ol luontteeltaan erilainen se nousee jäää syrijästä vain tama tavallinee hylije ei nousem millonkaam muuta ko ni , se nousee jääŋ keskeltä , semmosista ko keväillä tekeee löyhän saumaŋ kahej jä , jääv välliin nin se siittä nousee sittä saumasta , mutta s ‿ei nousem milloŋkaan sulav veem partaasta tämä tamallinee hylije .
JS: vain kraaseli nousee sulav veem partaasta .
JS: joo , siinon semmosia , pikkusia laikkuja .
JS: vain se ‿ov vain tavallisesti aina samaafärinee semmone , tumma .
JS: musta selekä ja sitte semsta hopionfäristä täälä kylijillä vähäse .
JS: ja semmonem pitkä villa ja s ‿ei mees sitte veteen enneŋko se tullee omallek karvallej ja siltihän ne saa niitä toisinaan niim palijo käsin sieltä , kiinnik kö s ‿ei meev vetee .
JS: no , mullaki on olluk kaksi semmosta säkillistä leipiä viijeŋkymmeneŋ kilon säkillistä kuus seittemän kilua voita ja , sokeriahan nyp pitää ollak kymmeŋkunta kiluaki kolomeem mieheee .
JS: no vaatteita pitäs ollak keŋkiäki vähintääŋ kahet ainaki ennem piti olla , ja nykki tietysti jos ne kastuu nii niitä pitää saajak kuivatav välisä ja eikä ne yösä kerkiäk kuivatas sielä .
JS: enneŋ k ‿oli nahkakeŋŋät niii , niitä ‿oli kahet ja toisep pantiiŋ kuivaaj ja , sitte aamulla eihän ne kerenny yhtenä päivänä eikä kahtenakaaŋ kuivatas sielä ku oli piliviilimoja ne ‿oli jääsä sitte kö , ois pitäny aamulla pannaj jalakoin nin ne oli jääsä nim pantii , peittoin allek ko maattiij ja sielä sulattiin ne ja puristeltiin niitä että ne , suju niim palijo että saatiij jalakaan ne .
JS: vain nyt ‿oŋ kummisaappaat ne on kyllä , paremmak ko ne ei kastul läpi muuta ko hiestähän ne kastuu sisäpuolelta ja .
JS: kerraŋki piti hä , hypätäs sekaaŋ ko , hylijem meni sekaaj ja niii , se nousi semmosesta vähääm matkam päästä semmosesta saumasta ja siinä tappeli vesillä jä , minä ee ylöttynyn ni sillä , vekarilla nykäseen sitä nii , siin ‿li semmonem pikku jään teli minä hyppäsin sem päälles se keikahti ja minää m ‿olimma molemmat sejasa vaim minä sain seŋ koukun siiheŋ kiinnin ni , mnää kuitenki pääsij jäälles sieltä sitte .
JS: toiset kaverit tuli sitte jullaŋ kans ehäm minä ois niin tohtinum mennäkkääv vaiŋ ko ne oli jullaŋ kans sielä joŋku matkam pääsä ne tuli sieltä ja yks otti sitte , välihousut jalastaaj ja anto ne muu ihollej ja , ja pusero , muu ihollep pantiij ja , ja väänneltiin ne märijät avattet ja pantiin ste päällimmäiseksi ja niin sitä päivä sitte kulijettiin taase .
JS: ja sielä kastuu , toisinaav vaikkei putakkaan nii nämä mahampuoli aivam , aivam märijäksi kö nii , vet vettä voi jäällä olla , vahavastikki ja , hylijek ko on eesä ni ei passaan nostaa ihtiään see ylemmäs ni ‿että sitä täytyy kärsiäs se vesikipaikka mennä yhtä matalana .
JS: monastis sitä pitää mennä ninn ‿että , melekeen suuhuv vesi tulee ja pt ‿ollan niim matalana .
JS: vaii eihän se silloo , aikana haitannum mitään se kastuminenkaan nyhän tuo taitas ollaj jo eri asia jos sila laila livottas ni , pääsiskö aamulla ennää , olleŋkaal liikkeelle .
JS: vuonna yheksäntoista .
JS: minä parinakymmenenä vuotena elik kevännä kävin , pyynnisä .
JS: niin se reisu
JS: no olihan se , semmonen nätti reisu mehän saimma silloo , yli nelijäŋkymmenem me me saimma hylykeitä ja ne oli silloo , hinnosaŋki ko se oli vasta se sota ollun niŋ kaikki ne tarpeet mitä sieltä , sai nin ne oli , kysyttyä traani ja nahat ja kaikki , n ‿että niii , ei se huono reisu ollus se ensimmäineŋkäää , vaii , se vain että ei ajopuuhuŋ saanus sillom minkäällaista peltiä , otettiin semmonev visapuu ja , siittä hieno liuska ja tehtiii semmonev visapohoja ajopuu sitte olla minäki konttasi , ko ei saanu mitääm peltiaineita , niiŋkö nyt saa .
JS: ne oli vanahoja miehiä jä , käyneet jo ennemmim pyynnisä kö minä .
JS: no kyllä se piää vähä tietäk kyllä sitä pitää ainaki , jostaki asioista tietääs se ‿on , se meri semmonen vaikka siel ‿oj jäätäki niŋkö ne liikkuu aina ne jäät sielä keskimeresä talavellaki , ja koko keväimen nij joss ‿ei arvaav venettä semmosellep paikallep pannaa yöksiki ni , siinä voi käyväh hullustis se puristelee ja liikkuu , ko tuulee ni , ja särkee jäätä ,.
JS: kyllä minä oo , ollum monastim meill ‿oo ollun niiŋki kiirev välistä veneestä pois että sukkasillaaa yhtenäki yönä hypättiij , jäällej jä vettä oli jo sej jääm päällä kö niii , misä meijäv vene oli ko .
JS: minä kuulii uneni läpi semmosta pauketta ja suhinaa ja kahtoin teltaa ovelta niii , toinej jää tuli toisem päällej jä , paino sitä meijäj jäätä veteej joka , joŋka päällä meill ‿oli vene .
JS: masto oli jo niil lujasa ettei tahottu saajas sieltä jäinev välistä pois ko se oli mennäs sinnev välliij jä , meillet tuli kiirev viiä isua venettä pois eestä sitte niii , elis se olis lykännys sitä s pijaan siin ‿oli , semmoner rovikko nii sinnej ja särkeny .
JS: no , se s se aina ko , asetuttaaj johoŋki isovvenneeŋ kaas assuun niin se kahtotaan ‿aina että , mihimpäim pitää lähtiäj jos hätä tullee ja jos oj jotaki jääm murtua niŋko siell ‿on ni , turaŋ kaas hakataav väylä jo siihen että jos yölläki joutuu lähteen ‿että pääsee .
JS: sitä ei tiijäm milloŋkaaa siellä , n ‿että nim miŋkälainee se oo aamuun asti ilima olla .
JS: joo .
JS: kallahan on semmonev vanaha pyyntipaikka ja siinä nyt semmoset jokka pikkuvenneellä jullalla kulukee nin nehän oo siinä kortteeria .
JS: vaim minä en tykännys siittä pyyntipaikasta eikä meijäm porukka s milloŋkaaŋ ko siin ‿oli niim palijo muita se oli semmosta kilipailua aina se pyynti .
JS: minä tykkäsin semmosesta rauhallisesta paikasta aina , hajettiin oma pyyntipaikka ja , oltiim meresä sitte .
JS: sehäŋ kyllä sielä kulijetti välistä oltiiv vaasaŋ kurkullaki ja , toi sitte toisinaan takasikki tännep pohojaspäiv vai .
JS: aina me kävimmä kemin ‿evustalla .
JS: vaii ei se sinne astim meitä jäin jäillä vienys s ‿ei virtaa eikä mees sinnep perukkaam päin niim mielellääŋ ko tuonne eteläspäiŋ kö sie ‿on auki paikat .
JS: vaii , toi se välistä takasis sieltä kurkulta ni tänne , pyhäjoen kohille on tainuttua enimmä eni niiŋkö eemmäs , pohojaspäi .
JS: no siitähäv voi , liikkuap pitkiäki k ‿ottaa yöstä jatkua monasti on nii , tehty niiŋki pitkiä reisuja ettei toisena päivän ‿oj jaksettu sitte pyyntiil lähtiäkkää ‿ttä oj jo pimiä ollu ennen k ‿on takasit tultu että nii .
JS: ei pala .
JS: toukokuuu eensimmäisenä päivänä nii , ne sytty , palaha .
JS: joss ‿ei he nyt oon näinä talavina k ‿on niim pitkästi ollus sulaa niim pitäneet sehän nyt tietystij johtuu siittä syksyin ‿että niiŋ kuim pitkästi on , meri auki .
JS: vain tavallisestim mitä minä olin nin ne sytty aina ensimmäinem päivä toukokuuta .
JS: niin no täälähän ‿on ‿ollu , nyt oli nii , muuu , poikia kolome oli , se ‿oli yksi venekkunta ja sitte vierimaa , velijeksiä , velijekset oli ja sitte see , se alhoo , erkki jä ylikaŋŋas pekka ja reino .
JS: ne ‿oli sitte kans .
JS: ja sitte tuolta vasankarista ollu , sielt ‿on ollu aurasee olavi kukas se ‿olikaan toine
JS: mannisen paavo ne ‿oŋ kahen ‿olluj ja sitte om männistöm poikia ollu , sieltä vasaŋkarista , yksi porukka etta niitähän tullee niŋkö nelijä siinä jo .
JS: että enempi niitä nyt ‿on olluk ko monneev vuoteen niim pyynnisä .
JS: sehän oŋ kaks tuhatta päältä tapporaha .
JS: no kuussattaa sai nahasta .
JS: ja traaniölijyhän ‿ois jos ihimiset tietäs sem mutta ko ei ne tiejäp parasta nin tuota , maaliölijyä .
JS: jos , kalajoella kahtotaan nuita rakennuksia , tääl ‿om maaliölijyllä maalattu niin niitä om maalattu jo viiteeŋki kertaan toisia paikkoja a sitte oj jokk ‿ov vaii yhel yks yheŋ kerram maalattu samasa ajasa traaniölijyllä .
JS: joo .
JS: se ‿oŋ kaikkeim parasta ulukomaalaukseem mutta sisumaalaukseen s ‿ei sovi .
JS: kerram meillä malattiii , laatti,a niii , eihän se kuivanus siihen tarttu jalak kiinni , vaikk ‿ois kuiŋ kauvon oottanuk kuivaamista sitte koitettiim pitääp papereita ja lautoja ne tarttu ne paperik kiinnin ninn ‿ettei sittä niitä saanu irti että siihen s ‿ei sovim mutta , ulukomalaukseen se oŋ kaikis paras se menee puuhuj ja sitte se ei kovetun niŋko maaliölijy että se sillä lailla lohkeilemalla lähtiss pois .
JS: etä joka vain tietää sen niii , ei se muulla maalauta .
JS: mutta maalarit oŋ kyllä semmosia tääläki että ne ei tahos sillä maalataj ja oo aival luonnollinee asia että niii , ko ‿i tarttis ennää sitte toista kertaa maalata ei suŋkaan ne työtääl lopetan nekää .
JS: sehän ois sem pareej joŋka pikemmil lähtis uuvestam maali poi .
JS: om meijäm poillaki monta tynnyriä sitä vaaa on ne sitä palijo myynykki ja .
JS: maa , ne myy niii , on ne myynyn nuihiŋ kauppoiŋki , ennen em minä tiijä oŋko nym myyty ja sitte nii , nuillej jokka maalaa talojaa .
JS: niillem myyvä ä .
JS: tuos ‿om meilä tuo ulukohuonej jok ‿on nyv viis vuotta ollum maalattuna tra yksistään traaniölijyllä ja sitä saa haki av vaikka isonnusklasin kans ja mistään ‿eij ‿oom maali huononnu .
JS: tuos ‿on sitte tuo vanaham puolee , tuo porstun nim maalattu palijaalla traniöliijyllä ja siitt ‿on yli kolomekkymmentä vuotta aikaa seki ov vielä punanem muuteŋ k ‿oŋ kulunuv vaiŋ k ‿oo suksia pietty seinän nojalla ja kaikennai laista mutta muuteŋ om punanev vielä aivaj ja täysi maali .
JS: kyllä oj joitaki maalareita tuolaki himaŋŋolla yks a aivaa ammattimaalari joka , sen tunnusti ja sano hän ei muulla maalaakkaaŋ ko , traaniölijyllä että , se ‿on niil liukasta ja palijo näkysämpää ja halapaa .
JS: sitä ei maksan nykkääŋ kö , sata , kakskymmentäviis markkaa litra maaliölijyhän oŋ kolomannella sajalla .
JS: joo .
JS: ei suŋkaan ne tiijäs mistä ne tietää jä sitte jos maalarit varsiŋkaan ei tykkääs siittä ne sanovat ettei sillä mitään tee .
JS: kaikki tääl ‿on tuo paŋkin taloki on s s siinäki on traaniölijymaali olluv vain o oohan niihiv voitu pannav vähä maaliölijyäki sekaan santalomaa , johtajan talo tuola niin se ‿om maalattu traaniöljyllä .
JS: meiltä vielä ostivakki sitä .
JS: että ei ne nekkääm miehet oishan niille ollur rahnhaa ostaam maaliölijyäki jos ne ois , tiennys sem paremmaksi mutta ko ne tiesi ettei se oop parempaa .
JS: sitähän käytti nuo nahkurit .
JS: nahkuriversstaat osti , silloŋ ko mnääki oliii alakuaikoja nii aivan nahkurit osti sitä mutta , em minä tiijän nykyjään ne , tieten saa jostaki ulukomailta jotaki , valaskalar rasvaa elij jotaki jok ‿on olluh halavempaa eli , panneeko ne rasvaa olleŋkaa em minä tiijäm miten niitä nykyjääŋ ko park , ei parkkejakaan tartte ennää nin tottapa ne ei tartter rasvaakaa .
JS: jos se kastuuki ni s ‿ei kovetus se oo heti pehemiä uuvestaaa , ja nii , keŋŋävvarsina minä käytin niitä isompia hylykeennahkoja enne .
JS: jo .
JS: ja niii , se vain , liika pehemiäksi parkittiin niin se veti otti vettä niiŋko paperi ihteeesä .
JS: yks vaij ja joskus kaks .
JS: on niitä kaksiki mutta em min ‿ok kuullu usiampaa oleva .
JS: nehää etelänä pyytää koirallaki niitä hakevat niitä pesiä .
JS: joo , suomenllahella .
JS: on ne tääläki , kokeillus sitä o tääläki ollu hylykikoira , koira muttt ‿ei se ‿ot täälä se pyynti päässy alakuuu .
JS: vai ennen ne pyyti suomellahella , koiralla .
JS: no , ne koira haki sem pesäj jä , sanovat n ‿että mies hyppäsi sitte sem pesäm päälle , heti että se kö se lumesta katto , usiammas .
JS: ja emä tuli ja otti seŋ kainaloonsan nin se tarttu siiheŋ koukkuu .
JS: ja niii sehän om pakko tulla , ehän se voi ollak ko viistoista minnuutia elik korkeintaaŋ kakskymmentä minnuutia veesä nii sen täyty tullas sitte siihee ahavennollen ne siinä tappo sen sitte .
JS: vai ei tääl ‿oos sitä pyyntiä , ollu olemasa .
JS: meresä ne ‿oo .
JS: se , se nukkuu vesillä min ‿ooo seilatesa siihen aikaaŋ ko ei vielä ollun nuita moottoreita venneisä niŋ kerran tahhoimma seilatap päälle .
JS: minä luuliŋ ko m ‿olir ruorisa että siin ‿oj joku palanut tukki ko se aina aallon nokasa nuiv vilahti vaii , sitte minä käänsin sivu ettei siihem puuhuŋ kopiksi , seilais nii , siinä makas hylijev vesillä pää pitk niiŋ kaula pitkällä oli ja , niim minä sannoii , toisillek kavereille ‿että kö hylijeet tuosa nin toi toinem miehistä sieppas keksin sitte sieltä jä meinas että hän nykäsee sev venneesee että se ‿oŋ kuolluv vaii , sehää heräs siinä jä sillet tuli kiirehen kräpyläk k ison aikaa , pynttäs tyhyjää kö se käänty niii äkkiä päin sinnep pohojaa koh tim minää sannoin sik ko se meni että taisi lyyväp päänsäkki vielä pohojaan tuli niiŋ kiirev veen ‿alle .
JS: joo , avomerellä jä makaavat semmosisa ulukokarikoisa ennen pohojasesa makas niisä karikoisa vaii , ne oŋ kai hävennys sieltäki ko ‿im min ‿ok kuullu että siell ‿ois kukaan kulukenu .
JS: ne kävi näiŋ kesällä sielä pyynnisä niitä .
JS: tullee .
JS: nii .
JS: kerran oli markkinan ‿aikanaki , vesiammeesa niillä ne makson ‿eestä näytti kalamiehet sitä .
JS: jo on niilä monastin niitä elättinä .
JS: vain se syö nim palijo , kalaa että sitä ei oikeiŋ kannatak keneŋkäär ruweta elättä ä .
JS: tuoretta kalaa ei se syöm mitääm , suolasta eikä muuta .
JS: vaii sehän syö sanotaan syöväm monta kilua päiväsa hylykeen ‿aina kaloja ja mistä se semmoser sais ympärilleej joss ‿ei se söis , ko se kesällä , jä keväillä laihuttaa seŋ kesäksi pois ko lämpymät ilimat tulee ja , syksyllä enneŋkö talavi tulee niin se ‿oŋ kaikkeil lihavimmillaaj justii .
JS: jo , tieteŋki sitä oŋ kalilaaki sillon että se saa sitä ,.
JS: kalaki on silloo , tietem paremmin see , lähettyvillä ‿että se on semmosilla vesillä ‿ttä se saa paremmi .
JS: vaii , lohtahan se syö jä , tuolahan oli kerran tuola tauvon nokalla nii , lohi hypännym maalleh hylykeen ‿elää kö hyly , hylije oli hättyyttänu .
JS: joo .
JS: joh , kyllä se pijan se toisesta paikasta , kahtoo ko se nii , mennee veen allekki ni se oj jo toiseŋ kerraŋ kaaukana ko e , sieltä , nostaa päänsä .
JS: ja sil ‿on semmonee omituinen tyyli että se tietää vähä eeltäpäii ainaki me luulimma että se tiesi pahat ilimat eeltäpäii se oli hirviäl leikkisä se päristeli siinä päällä jä , sillä laila , niŋkö , pyörähytti ihtijää ympärik kö se meni sukkeloo aina sanotti ‿ett ‿om paha ilima tulosa .
JS: nim mitä
JS: no kullä se usseiŋki ties ‿että joŋkulaista tulta ja roskailimaa tuli ko se leikitteli vesillä .
JS: no kyllä niitä vähä pystyy , jos , niistä ottaa kaikista merkeistä niŋko vaarii , n ‿että niii , jos vain nuir rupijaa , jäät liikkuuv vaikkei tuulekkaaa , ja hajoileen nuij ja , sillä lailla ni sillon saa arvata että jostaki rupiaa tuulee .
JS: ja sitte toisinaan niŋko , nuisa kiinniolevisa rantajäisäki ni rupes vesi humpaan sillä lailla , vaikk ‿oli tywe , niin sem perästä tuli tuuli jo .
JS: ei me taivaalta t , tiennym mitään semmosta ilimoista , muuta ko n ‿että niii , oohan se nyt niiŋko kalamiehilläki ‿ttä jos se on sillä lailla pilivesä illalla että sieltä rantu näkyy tuolta taivaarrannalta ni se tahtoo ollat tuulem merkki , usseiŋki .
JS: no em muista että niist ‿ois mitää erikoisempija .
JS: ja kyllä se ussein tuli että s ‿ei ollu , siinä ei olluk ko ni viikoŋ kahem puolen ni , u hyvii useen ni oli pohojane .
JS: ja ohan se nyv vanahoisa juttuisa seki että niii , se pitäs ollas se helluntaii eellimmäinev viikko kylymä , enneŋkö , hywä kesä tulis ja , muutehan se ei j ‿ok kylymä joss ‿ei se pohojasesta tuule .
JS: oon , on se olluj ja , kovia tuuliakihan on ollu , pohojasestaki päii .
JS: om minä mehtästänyj jä , kalastanuj ja , kylä min ‿ooŋ koittanuk kaikkia .
JS: maata , rupesil loppuil lopuksi vilijeleŋ kö , se pyssyŋkorijuuhommaki kävi niii haŋkalaksi ko näkö meni niii huonoksi nim , minä heitin seŋki pois ja , sitte nuita maaŋkipeneit toon ostanuj ja , niitähäm min ‿oon ny asunuh , vain nyhän tuo tuntuu että se lopettaa seŋki kö st mennee niii heikoksi ettei jaksas k tehäk kö vähänn ‿aikaa aina päiväsä .
JS: niisä , ne kivitetäää aina , il illalla ko lähetääl laskeen nim pannaar raskaita kivejä niihij ja ne lasketaam pohojaaj ja , ni , niitä sanotaan sitte pohojaverkoiksi ja sitä ei sitä pyyntiä ennäää harrastetaap palijo misä ä , muuta ko syksyin tääläki vielä kalamiehet pyytää että saavat sitä hyvää silahkaa sitte myöhän syksyllä nin ne , josaki vielä vähä pyytää niitä .
JS: no niitähän oli semmosia ko sanottiiŋ kynärä kaupalla nin n ‿oli kymmenestä kyyräs kyynärästä tuonnen niii , viistoista kuustoista seittämäntoista kyynärääki .
JS: ne oli kyynärämitta siinä minä en os ste metreillä mitännym mitä se tekis se ,.
JS: joh , syyvvääv veteehän niitä tuola kallasa joutu laskeen .
JS: jooh , ne oli kahem pään semmosep puu , puiset nassakat jokka jäi vesille , ja suurek kivet sitte niisä oli , niisä köysisä että ne , pysy paikollaa .
JS: sitte k niitä aamulla mentiij ja vejettiiv veneeseen siinä piti ollak kaks miestä vetämäsä jä yks soutamasa toinev veti alapaulaa toinee yläpaulaa .
JS: ja nii silahap piti puistelemalla ‿ottaa irti kö ne tarttu siihev verkkooŋ kiinni ta s ‿oli isotöistä hommaa .
JS: siikaa sitte verkoilla om pyytä ny , isua ja pientä .
JS: se on tuola , kalakämppä oli tuolla virpirannallaja , sielä kulijettiim min ‿olin sahalla ja , pojat oli semmosia keskeŋkai kasvusia nim pojat oli sielä ne laski verkot ja minä aamulla menin sitte , niijeŋ kaas kokeenn ‿useiŋki ja nii , toiŋ kalap poijes ja , sehän oli niiŋ kiintijää se pyynti kö muŋki vanahim poika kävi rippikouluaki vielä niŋkö se , pääsi sieltä rippikoulusta nii sinner rannallej ja kirijat mukaan se sielä luki läksynsäjjä ,.
JS: se oli siihen aikaan se eläminen , semmosta vielä ahtaampaa eihän se ny enään nykyaikana niinn ‿ookkaa .
JS: kyllä niitä tuli toisinaa .
JS: kerraŋki niii , minä en ite ollus sillom pyynnisä vaim mum poika oli ja muv verkot niin ne kahen sitte , yhem mieheŋ kaas , laski ne verkot ne oli monta päivää maalla ja harvat verkot nin ne sai , yli sajaa ison siija , silloo yölä .
JS: toisena päivänä n ‿ei ennäää saanuk ko mitä kolomekkymmentäviis , se väheni sitte .
JS: va semmo semmosia oli parrat saaliit .
JS: no kerran siimalla pyvettiii , laitettiiiŋ koukut sine , kallaav vietiiŋki pyyntiij jä , pojatt sitte koki ja sielähän oli ollukki , kahentoista kilom , painonel lohi vaii olivat myynet see heti sielä ettei sittä mitäää hyötyä olluj ja , sitte nii , minä lähiŋ kokeen toiseŋ kerran niii , oli semmonee , toista korttelim pitunel lohi ja sitte semmosia sekakaloja louwe oli ja , ja niŋ kaakkuri ja mitä siel ‿oli kaikkia lintuja mennyn niistähäm päästeleminen ‿oli , ko ne , tappeli sitte vielä minä sel loukeeŋki site koitin niin sievästis seŋ koukuuu sen suupielestä jä päästim menneen sitte ja sannoi että älä vasta tu ennää tä .
JS: ne kaakkurikki n ‿oli vihasia sitte kö meni päästään niitä koukusta nehäm pakkas nokkiin niin .
JS: me heitimmä sitte sem pyynnin poijes ko me näjimmä ettei tämä , s ‿oli iso , työn , töinee homma seki .
JS: nyt mnää puhuttelij justiil lohempyytäjää sano että he laski siimaa yheksäŋ kilometriä , pyyntiij ja nii , ei yhtääl lohta tullu .
JS: nii , orelliv ville se ‿om pitk pitkästij jo laŋkaa ko yheksän kilometriä .
JS: siltihän ne linnukki meni kö olluk ko nuim metrin toista ja kahem metrin syvysellä , ne syötit , silahkasyötti .
JS: on ne tuola rysällä minä kyssyi että e saattako te rysällä
JS: no se ‿on se rysä semmon ‿että , ko se aijjataaj joŋku , joku kari on niŋko tuo kallaŋ kariki sehän nyt ‿om pitkä matalikko ni se lohi ko tulee niin se lähtee sitä matalikkua kiertään sieltä merem puolelta .
JS: jo , muuta ko evästä nouvettiij ja joskus tuotiinn ‿aina tännekki kaloja .
JS: joo ja ov vieläki , se kämppä sielä että saa käyväj joskus jos joutaa niin sielä , kesälommaa pitämäsä .
JS: ei , minä myim , moottoriŋki ja venneee , veneel , poltin , pikkupuina ja .
JS: setä , tuota maata tuli ostetuksi niim palijo ‿ttei sitä ennää joutanu ,.
JS: sielä oli , nelijä viis pyntiporukkaa .
JS: vaiŋ ko siel ‿o ennen ‿ollut toistakisata venettä vanahaann ‿aikaa .
JS: se ‿on se koko kari ollun nii ylösotettu ettei ooh haminaaŋkaam päässym muuta ko vuorom päältä om pitäny ottaak ko toinee on saanuv verkkonsaj ja kalansa , puhtaaksi ja siirtää ankkurillev venej jä , sitte om päässyt toinee .
JS: vaii ei siellä ennää ‿o , tem minä tijä oŋko siellä ennään ketää , joskus käy joku iliman aikojaaa , eikä niit ‿oon niitä verkkojakaaa enääm monella .
JS: ne or rysäpyynti ja ne saa rysillä paremmin silahia ja vähemmällä vaivalla siellä ei tartte ihte ollav vahilla .
JS: ei , ne ‿on täsä , on ne moneŋ kilometrim pääsä tuola , pankilla ne rysät , mutta ei aivam puolivälisäkääŋ kallaa .
JS: pyytä ne .
JS: kyllä ne pyytää ni ainaki omiksi tarpeiksi .
JS: minä oliŋki maakarisa sehän oŋki se , majakka sielä ulukokarisa , sielä minä oon ollum maakarisa .
JS: sano ‿tta sielä oli niim palijo venneitä niin ‿että siell ‿oli siell ‿oli joŋkullaineŋ kellariki olluj joka osti niitä kaloja ja niŋko kauppapuojin tapastaki mist ‿oli saanuk kaikkia tarpeita ostaas silloj ja .
JS: vaii sieltähän on ne , mökikki hävenny ‿ettei siell ‿ook ko niitä paikkoja vaii ohaa sielä nyj joku vielä , jälillä niitä ,.
JS: ja kirkko siel ‿oj jälillä ja pappila oj jälillä jä .
JS: nehän niitä oŋ kunnostanun niŋkö , vähä pitäneet niiŋkö muistona ni .
JS: niiŋ kallasa
JS: joo ne silah kaaki ko saivat nin nen , napeksella pisti sieltä pohojalta aina täyteej jokaisellej ja , siin ‿oli , rahajaŋkylästä yksi porukka , joka pyyti siikojaki rysällä siin ‿oli rysä siinä rannasa ne sai semmosta pikkusiikaa siittä nin ne näky kans , ne punnihti ne kalat ja pani kolomeee osaan niiŋkö miehiäki oli ja , sitte ne vielä arpo ne n ‿että siinä ei voinut tullam miŋkäällaista erehystä kö ne ensim punnittij jokkaiselle yhev verraj ja sitte arvottii vielä .
JS: joo täsä minä hyppäsim mehtäsä sillon nuorempana .
JS: lintujahan sieltä sai ja jäneksiä jä .
JS: silloŋ k ‿oli se ensimmäinen sojan ‿aikaki ni , minä kulijin aivam mettäsä jä nii ,.
JS: mä sisarellekki tuonneh helsinkiin kerram palavasij jänekseŋ kruppeja nelijäkymmentä kruppia lähätin yhellä kertaa ko sieläki oli ruam puute .
JS: saunasa palavasiii eesin olivat suolasa ja , sitte panin saunanortee .
JS: ja se , silloihan sai linnuilla niim palijo sillon see ensimmäisen sojaa , aikana ja jäläkiiŋki heti että nii , mitähää , tuli rahhaa muka silloŋ ko vain sai lintuja vain niitähän oliki lintuja .
JS: minäki .
JS: teeriäki kerram minä sain yhtenä aamuna kuvilta kymmenej jä , ja mehtoja minä ammui i , ykstoista siinä , jouluj ja uuwevvuojev välipäivänä silloo , viikolla ja .
JS: niitä oli sillol lintuja ja jäneksiä niim palijo että , se oli sitte kumma ja ko nytt ‿ei ne lisävyv vaikka niitä hoijetaaŋki sillon niit ‿ei hoijettukkaan nyn ne niitä kuulu hoitavan eikä ne näytäs silti lisäyä .
JS: se ‿oli vaatteesta tehty teerem , kuwa , ja nii se pantiiŋ koivuun illalla j aamulla jo niii hämäröisä enneŋkö linnut oli ylläälä jä sitte risukopisa , vahattii , oli semmoner risukotus sitte ja , sielä vilullaaa sitte vahattiin ‿et ,.
JS: välist ‿oli niiŋ kylymä ‿ttä tuntu että , ei pystyp pyssyä laukaseev vain siinä lämpeni sitte kö teeriä rupes lentään niin sitä sulasi sitte .
JS: ne istu luuli vainn ‿että siinä jo istuu kavereita ja tulivat siihee , puihii , likellej ja ,.
JS: minä huomasiŋki että sehän oŋ kotka elij joku semmonen suuri lintu ja , minä rupesin sielä kotuksesa teertaa matkiin sitte aatteli ‿tta se huomais nuo mallit ja ,.
JS: no yhttäkkiä se katosi sieltä , lajoŋ katolta ja nii , ja minä sielä kotuksesa nousin seisooj ja mull ‿oli kakspiippunee haulikko ja minä , minä varalla sem pyssyn kaas olij ja sieltä katosta pistij jo sem pyssynki ja ootin että , mihiŋkä se joutu että tulleeko se .
JS: näjin siivennokkaa ko se aivam maata myötit tuli nii hilijaa eikä ninko varijo sieltä nii mäntyin suojaa k ‿oli pieniä mäntyjä jä kö se pääsi sinne , misä se malli oli sielä pitkän saikaran nokasa puusa ni se lähti noin allaalta päin ylös sitä , ottaan kiini ni minä siinä molemmilla piipuilla laukasin nin se putosi , alas , sieltä jä , se kahteli kirkkaastis siinä minä en tohtinul likikääm mennäm minä aattei ‿ttä minä , muutann muutim panokset ja v vaii ootin että lähteekö se , lentoon uuvestaav vai , kuoleeko se vaiv vähäm päästä se , rupes , näytti rupiaval lutistuun siihej jä niin se viimmen siihel lutistu ja kuoli ja .
JS: ne ‿oli kaks metriä viistoista senttiä siipeiv väli sillä jä , viis kilua se paino , paino oli , sillä linnulla .
JS: ja ni ,.
JS: kotka maakotka se ‿oli ja nii , se ‿oli s ‿oli komi a lintu minä site oikeiv varroin sitä kulijetiŋ kotiakki ettei se ryettys vereeŋkääj jä , site sen yksi santaholomann konneeŋkäyttäjä osti minä viijelläkymmenellä markalla myin sej jä , sitä kävi kahtomasa lääkäri fapritiuski sitä lintua ihimetteli että miten se on hyvänä pysynyk ko ‿ei veripilikkuaaakan näwys siinä jä .
JS: kyllä se tieten oo haukiputaalla topattuna sinnehän se suomela meni jä , kuolluhan se ov vaii on sillä poikia elosa .
JS: no , saihan niitä kurkejaki siihenn ‿aikaan n ‿eij ‿ollus sillor rauhotettuja sillov vielä .
JS: niillä , niitä niihinn ‿aikoihin ni om mnä niitäki saanuj ja .
JS: kerrav vahiŋŋosa ammuin näätäj jota , ei tääläh , monasti ‿ookkaaj ja , se oli aivav vahiŋko sen takia että , minä aikusinn ‿aamulla lähil linnumpyyntiij ja s ‿eij ‿olluk karvallaaŋkaan se näätta vielä , eikähäm mull ‿ollum meiniŋki ampuakkaam mutta ko minä saanuk koiraa siittä kuusej juurelta poijes se haukku ja haukku nim minä lopulta atteli että se ‿oo orava vain ko sieltä jotaki semmosta ruskiaa näky .
JS: no , minä nelijä kertaa kävin s , lähin sittä ja sesetim poijes ja se ,.
JS: aina ko mentiim pikkusem matkaa niiŋ koira palas oli haukkumasa samasa paikasa .
JS: minä aattei ‿tta nokyllä mun tuo täytyy ampua että tuo orava ‿tta , minähän em pääsek koko päivänä tästä lähteem muute .
JS: minää attei ‿ttä ko niitä nuin suuria oravia että ‿oo ainaki sajav vuojev vanaha että ko nuin suuri .
JS: no sittehäm minä toin seŋ kotiaj ja mull ‿on se nahka vielä tuola , vanaham puolev vintillä roikkuu , ko ‿i s ‿olluk karvallaaŋkaa .
JS: ja he sitte ei o , asiantuntijak kävi , lääkäri miemoineŋki sitä kävi kahtomasa ja sano että se ‿on näättä .
JS: joo .
JS: joo .
JS: se ‿oli tuola , kymmenisen kilometriä tuonnes syvämmaalle , oikein suuri semmonee , vanaha kuusikko josa se oli .
JS: ja sitä ne ihimetteli miten se oli niir rauhallinem mutta ko , se ‿olikeskipaikalla niiŋkö joku pallo ois ollus sen sisäsä jä kö minä aukasij ja kahtoin nii aivan semmosia linnum p , mehtälinnuu , siipejä jä kyniä jokk ‿ei olluv vielä täysikasvusia ne kynät niin se oli aivan täynnä jä lihaa .
JS: se oli syönyl lintuja niim palijo että se ei , vihtinyl liikkua .
JS: se muutej jos se on , kunnosa ni se kuulu menevän niin kovaa puittamalla että siinä saa koira mennä yhtenään ‿ennenkö pärijää se , hyppää s ‿ei hyppää oksalta oksallev vaim puur rungosta toisee .
JS: oon .
JS: oom minä rauwvolla pyytä ny .
JS: on tuola ketunnahka vieläki roikkumasa tuola , liiterinn ‿orresa minä niitä myiŋki kolomek kappaletta kerran täsä .
JS: vaiv viime talavena min ‿nen saanuk ko nii , s ‿oli niih huono se keli ja sitte ko tuo poikaki oli töisä nim mum piti ollat tuoo kaas aina liikkeelä että min ‿ej joutanun nitä olleeŋ korijaamaasa ja ko se pyrys aina vähäm päästä ne aina peitty liika syvälle .
JS: ja oli siinä sitäki syytä minä huomasi että ko minä mopolla ajoin ni , ne taisi vähä ne muu jäläkeni , haista , penssiiniltä .
JS: se ‿ov etta sehaittasi kyllä minä huomasim , monesa kohti että kettu oli meinannut tullam mutta se oli ruvennu arveleej ja , mennykki sivusta .
JS: kyllä se vaii haittaa jos minä ees talavena vielä , eläj ja pyy ‿än niŋ kyllä minä eri lailla kulijen siellä .
JS: ei se ketumpyynnisä sovi il , olleŋkaaŋ kylä se ‿ov varma ‿ttä sittä jää hajua .
JS: ptää ainaki sitte toiset vaatteet olla jokka muuttaa ko lähtee rautoja laittaa .
JS: riekkoja
JS: joo kyllä niit ‿on täälä .
JS: joo .
JS: niit ‿on aivan täsä likellä .
JS: no ampumallahan niitä vainn ‿oo .
JS: ei niitä saal lanŋalla pyytääj jä , niitäki nytt ‿on ollun ni , vähiteŋki että ni , se ois olluv vaiv vaivaa koko laŋnalla pyynti ettäniill ‿oo ollus sevvertasilla tilaa mennäm muualtaki ettei niiel laŋkaan tarttem mennä .
JS: ei minä oop pyytäny .
JS: se ‿on ny olluj jo kiellettyä se langallapyynti nii enkä , eikä mä mua se pyynti huvittanu , se oli se pyssypyynti minusta kaikkeim , parasta sillonn ‿aikana .
JS: niim pyssypyynti
JS: jo sehän on ko , sitä otusta saa sillom pyytääm mutta , ansasahan se menis ja , kuolis eihän sit ‿ois mitäää , jännitystä , semmosesa pyynnisä .
JS: eihän siinä semmosta jännitystä syntys kö siinä kö elävää lintua koittaa pyytä ä .
JS: ei , ei nitä pyyvetä .
JS: niitä minä ooŋ kyllä , ammuin sillon nuorempana , ni laululta keväilläki ko se oli sillov vielä tapa .
JS: kaks kymmentä yks vuonna , min ‿oov viimmes mehtonn ‿ampunul laululta , keväillä vain syksyllä min ‿oon kyllä ampunus sitte jä läkiiŋki .
JS: ehäm m ‿ook keväillä täälä juuri ollu että sit ‿ois oltu tilasuuttakaaŋ ko m ‿olin tuola meresä aina mutta , nii , syksyllä se on samallaista se ko vail löytää sem mutta se on syksyllä haŋkalampi löytääk kö s ‿eij ‿oo , se ‿om misä sattuu elähäj ja olehem mutta se ‿on keväillä soijimpaikolla että se ‿ov löytä ä .
JS: joo ja s ‿ei sillon näje eikä kuules saa mennä aukiollekki ja ko rauhasa vainn on ettei liikun niii , se ei lähe .
JS: ja jos , justiil laululle ampuuki nii jos ‿ei käyn nii s ‿ei lähe .
JS: ei se siittä tiijäs se ‿on aivan sillon tietämätö .
JS: se päätä puistaa kovastij ja sähisee siinä jä ,.
JS: vain se ei kuulun , ko vähäm matkaa se sel laulu se ‿oo , etä sitä nyt ei semmone jokk ‿ei ook kuullun nil lauluna ossaap pitääkkä ä .
JS: se ov vain niŋkö tikka nokkis ja se siittä sitte mennee semmoseksi tihiäksi ja sitte sihisee siihem pääle .
JS: eij ‿ook kovim monta kilometriä .
JS: joo vain niitäki om mehtoja niiv vähä että sitä ei , sitä nyt ‿ei , sel lihan takia , vihti , ainakaan ‿eikä sen innoŋkaan takia nim mennän nitiä se tuntus mieli pahalta sitte kö senn ‿ampus että nyty ‿on tuoki pois ja sen , sen tilalle ei saa uutta .
JS: etä sitä ei semmosta vihtit tehä .
JS: no , eei minä tiijäk kyllä se , mehtolliha minusta oli sillon ko minä mehtästin nii söiŋ kumpaaki lihhaa koitin syyväj jäneksej jä , linnu , jäneksellihallem minä kyllävyim mutta linnullihalle ei milloŋkaa .
JS: on niisä eri erilaista se ‿oŋ kyllä sen tuntee joka om molempia syöny kumpi oŋ kumpaaki .
JS: joo .
JS: niit ‿ov vähä täälä .
JS: tääl ‿on niim palijo niitä pyytäjiä jä , miten ne lien ni , mnusta tuntus että nuo maat alakas ollam mehtämaat semmosia jänekselles sopivia ko niit ‿oo hakattu e aukioiksi ja sitte niihin oŋ kauhian tihiä vesakko noussus semmone , juurimehtä , lehtimehtä että , luulis että sielä oj jäneksiä mutta ei niitä oo .
JS: ei , hirviä min ‿en oop pyytäny ikää .
JS: oohan ne nyt joskus sanonum mullen nuo hirvempyytäjät n ‿etä lähtiäm munki porukkaaaa , minä sanon ettem minä jaksas sielä kävellän nevoja ja ne sao että sielä saa vahatam mnä saom mutta min ‿en tarkene yhesä kohti olla että s ‿ei passaak kummiŋkaam päi .
JS: nehää e nyt tämä , hirvempyyntiporukka joka on täsä niii , nehää ampuu aivaaa ees päivinä ne , kaikki nelijä mitä oli lupa .
JS: se on nyt se hirvi , sillon aikana ko minäki mehtästin niit ‿ei j ‿ollu ne salampujat kaikkiampu vain nyt ‿oo ihimiset niim palijo tullu että n ‿ei ammun niitä sallaa ,.
JS: niitä vaim pyyvetäää sillon aikana ko se ‿on se pyyntiaika .
JS: min ‿en tiijä että tääll ‿ois ammuttu kymmeniiv vuosiin salaa yhtäää hirviä .
JS: joo eitäsä oo ,.
JS: poikassa , ko mnää oliŋ .
JS: nii silloo sanovat että tästä susi me oli menny likiseuvulta muta , ja nehää ampuki sen sujen sitte tuola , oliko se tuola vieskam puolesa .
JS: minä käviŋ kans sitte sit oli näytteillä tuolla lassilla nii sitä kahtomasaki ja , niii , se mies hihti nin kovastis sem peräsä että se sai siittä keuhkokuumeeŋko se sai eli jonku tauvij ja kuoli sitte .
JS: koirat nyt tavallisestin nehän nyt ‿on kiini .
JS: ainahan nitä nyj joku pääsee irtiki mutta , sattusko se ny olleej justiin semmonen sitte että se lampaita hättyyttä s .
JS: no kyllä se käy k ‿on sensorttinen niŋ kyllä ne koirakki , käy käsiksi lampaisii .
JS: ja osa on sitte semmosia koiria jos ne on semmosia penikkakoiria nin ne leikiv vuoksi hyppyyttää lampaita ja saattavat ottaak kiinnikki lampaasee .
JS: ei , minä en oos sitä otusta niŋ kuullut täälä , ei koko elämäni aikana ett ‿ois ollu ilivestä .
JS: ei sitä ot täs ‿on sentääl liika pienet syämmaat täs ‿oj joka puolella nuita kyliä niin ‿että se ei taija , täälä ruveta ollee .
JS: koska täl ‿oo huuhkajaki hävennys sillon ko min ‿olin nuorempi nin näiŋ keväisin ni , k ‿oli tywee ilta nin kuulu huuhkajaa huuvot aina ko ne , niitä aina oli kaksi toinev vastas toisest ta toisajaltapäij ja toinen , huusi toisajalla .
JS: vai ei enään kuulun niitäkä ä .
JS: nehän tuola tohkajaa tohkojalles ksi sanotaaa nin ne sielä asu ja , sieltä se kuulu .
JS: se josaki sielä pesiki .
JS: kyllä ne ‿on niitä joŋku ampunut täälä sitte jäläkiiŋki mutta , oŋko ne nyn niitä ollus sitte vai oŋko ne jotaki kulukureita ollu että ne oŋ kulukenum muualta .