Location: Juupajoki
MU: ei olem muuta olleŋka , muuta se pelekkä se , semmone .
MU: se oli , kakskymmenes päivä ja , kolomas kuu .
MU: nii , minä täytin , maaliskuussa kaheksaŋkymmentä .
MU: höyteeŋ kylä se o .
MU: no minä olen nyt , ollut täällä niŋ kuv viis vuotta .
MU: jo .
MU: minä oli sillon ‿alakuun sielä ensiv vähän ‿aikaa , kum muijanikiŋ kuoli yksistäni mutta , minä , tulin sittev vähä nin sairraaks ja minä sitte lählin .
MU: tulin tännet tyttäreni ,.
MU: niin ‿olen ‿ihan ‿ollu , siällä , koko , elämä aikani em minä missääm mualla käy .
MU: olihan siinä ennen niitä , mitäh niitä oli , kun ne oli ennen sillae , ne luku , siapiirit nin ne oli , se höyteeŋ kyläl lukusiapiiri ni , siinä oli seittemän talloo sillon niit .
MU: mutta nythän ne , laitto ne sillae että ne on tota , koulupiirittäisiin ne lukusiat ei ne ole ennään niiŋ kun ne , ennen ‿oli että ,.
MU: ne kävi sieltä papit sitte aina lukusioja pitämässä , siellä , juupajoem puolella , kussakiŋ kylässä aina .
MU: no , siinä oli toi , orihlahti oli ja sittep päri oli ja , alajaarila oli ja , sitten toi yläjaarila oli ja , turhala oli ja ,.
MU: jokoh niitä nym monta tuli
MU: turhala .
MU: jokoh minä pirtsarraan sano
MU: pirtsarka oli kanssa sielä käytiiŋ kans lukusiol .
MU: jaarilat ‿oli molemmat ne , ne minä sanoŋkij jo .
MU: jokos monta nyt tuli
MU: jaa taisi tullakkij jo sitten se .
MU: ei ‿ntä muita , mu minä muis , muistam muuta sit enää .
MU: olihan niillä jokaikisellä , torppia .
MU: orislahlen tolppari se oli se , uskalikij ja , ja kaikilla niillä oli niillä muillaki .
MU: taksvärkkiä tehtiin sitte , nii että .
MU: meilläkin ‿oli päivä viikkoossa , aina perjantaapäivä oli se määrä ku ,.
MU: ei meiδän , tarvinuv vieläk kyllä mittää muuta mutta kyllä ne niissä , niistä toisista veivät , siet , siittäkin ‿oli siittä jussilastaki joka siinä , likellä meilä oli niin siittä , täytyy v , täyty voitakiv vielä , kanssa ja ,.
MU: mut ‿em minä muistas sitä koam monta naulaa sit ‿ol se oli siihin ‿aikaan semmonen naular , rätiŋki .
MU: sitä vietiin sitä , verovvoita sitten .
MU: sen täyty syksyllä aina vieläs sitte se .
MU: orihvelellä oli markkinat nin se voi vietiin sinnem myytäväks sitte , kun ei mualla voita kaupaks saanukka .
MU: meijeriä juupajoellakan ‿ollu .
MU: eik ‿ollu orihveδelläkkään siihin aikaaŋ kum minä , semmonel loppi oli .
MU: ja voit ja semmottet nin, .
MU: no n ‿oli siinä , aina että n ‿oli , siinä pyhhäämpäivän , eδ eδellä justaan .
MU: ne pestäs sielä niitä sitten ‿annettiin , markkinoolla sitte vähä , pestirahhaa ja ,.
MU: kyllä minä siä kä , veim minä sinnej jo elikoitakin sitte , jo , isävainaaŋ kanssa ni , kylä minä siä kävi , markkinoolla .
MU: sittehän ne loppu kyllä ettei nitä ennää ollus sitten , muv viimes aikonani , kum minä jo palvelluksessakin ‿olin , n sillon ‿en .
MU: kylä minä kävin , sielä isävainaaŋ kanssa vietiim pässijäkin sinnej ja , ja vasikoita ja ,.
MU: mää muistaŋ kum me vietiin ‿oikee , semmonen suurisarvvinem pässikiŋ kerraj ja , ne tuli aina kyssyy sitte , ottivat siihin sarveeŋ kiini että paljoko sarvi maksaa , siitte ain .
MU: ja kakstoista markkaa sai sitte , semmottella suurella pässillä , siihin aikaa .
MU: no olihan siellä niillä sitten kun ne oli kaks päivää nin , siellähän oli siinä kössin talossa sitten ne , pitivät siellä sitte semmosia tanssija .
MU: siell ‿oli tanssit sitte ja ,.
MU: ja sitten se , sitten se rupes vähä yleneen ‿että kolomekkinsattaa sai sitten tota , rahhaa ja siin ‿oli sittev vähä , siinä sai sitte , alushousut ja pailan oli sitte semmosia , vähä semmottia parseelia sanottii .
MU: ja kahlet saappaat sittev vuolessa tehtiin talom puolesta .
MU: no ne oli , piiat , samalla , samalla tieneellä ettei ne sen ollus sen , halavempia noi , karjakot ja semmoset .
MU: niin ne sai kanssa sitten , vähä semmosta , niŋ kuj jalakineetkin tehtiin niilen tehtiiŋ kanssak keŋkät aina ku , suutari oli talossa .
MU: se kävi aina , neulomassa .
MU: niin ne , sielä , ne tehtiin se , nahka , kotona , ne , tapettiin , aina joka syksy nin , niitä elikoita , lehmä ja sonni , melekeej joka talossa aina nin ,.
MU: ja se syotiin se , liha suolattiin sit ja se palavattiiŋ kevväälä että sit ‿oli vielä sitte , kesälläkin sitä palavattua lihhaa sitte .
MU: ja sin , ne valamistettiin sitten ne oli karvarit, .
MU: siellähän oli orihvelelläkiŋ karvali ne vietiin sinne , valmistettavaks se nahka valamistettiin sitte siel , niissä karvaris .
MU: täyty isompia elikoita , tappaam mistä se pohjanahka tuli ja sit , päälisnahka , niistä semmottista vasikoista ni ,.
MU: kyllä , minä sen ,.
MU: olihan se täällä korkeekoskellaki , se karvarih homma kans .
MU: nehäl laitettiin semmotteen ‿issoon tiinuun , likkoomaan ne , nahhaat ja , sitten sitä parkkia pantiin siehe .
MU: kilokaupalla ne osti niitä , sitten niitä , niitä parkkia .
MU: tääll ‿oli korkeekoskella , kanssa oikeen , siinä tehlasalueella , oikeen ‿iso , verstas siellä ne käytti niitä paljo ja ,.
MU: kyä mä siä kattomassa kävij ja , nahkaa ostamassa tuola , täälä korkeekoskellakiŋ ku se oli tää .
MU: orihveδellä minä eŋ käynykkeän sielä , verstaassa .
MU: kyllä se ‿oli siinä naarajoessa , naarajoeks sanottiin siin , nä notkossa se ,.
MU: ei se vallam monta vuotta os siittä pois ‿ollukkaav viälä .
MU: mutta on se sentän toistakymmentä vuotta jo ollu ettei , ettei siinä ole ollus sitä ennää .
MU: ne , hävitti se .
MU: kyllä , kyllä taniaisia pilettiim , minä ittekkim pilin taniaisia kyl .
MU: em minä tehnyk kyllä , taniaisia mutta , kyllä minä pitäny olen niitä .
MU: se oli lämmij jalakinem muutev vaekka se semmone , tuo , tuohesta tehty oli .
MU: puusta .
MU: silloŋ kun se oli , kolan ,.
MU: ja otti ne sitä vaikkei se ollu , sillo , kolan ‿aikanakkaan nin ne otti sitä siltä , semmottella , nylykyrillä ottivat talavellakin ni ,.
MU: se oli puusta tehty semmonev vaan , semmonen tuluppa terävä , pää jolla ne sitä irrotti siittä , pinnasta sitte , irti sitä ,.
MU: kovasta puusta vaan se , koivusta .
MU: eei ne , ei ne sitä tota ,.
MU: kylä ne kisko sitä sillaa pystystäkiŋ kylähän se , kasvo sittem mutta ei se , koivullem mikkää hyvä ollus se rupes tota ,.
MU: pystykoivusta .
MU: siihen ‿ei muuta kuv veletään se , viiva vaan , kyllä se siittä sitte lähtee kahta puolta .
MU: puukolla viiva vaan siihin , päälle ja sitte se ,.
MU: niiŋ kyllä minä tuokkosia tehny o .
MU: kyllä se , siehehän tehlään semmonen , sitte , tikusta semmonen säyläks sanotaan ne , pistetään , kun se , käänetään ne kulumat ja ,.
MU: niillähäŋ kypsettiim mämmiä ja , kaikkia uunissa .
MU: nin tuokkosii ja sitte noukittiim marjjoja ja ,.
MU: niihij ja ,.
MU: juu .
MU: ei siä , tuola orihlahlessakiv vaikka siell ‿oli tota , yli kakskymmentä hehtaaria peltoo nin ei siellä kylvöheinää ollum muuta kun tota , niŋkun yks , semmonem pelto , sarka , oli välliin tuon , että sitten hevosten , etteeŋ kuŋ , kirkkoom mentiin nin oli sitte hevoste heiniä , ne kylyvöheinät .
MU: semmosia maaniittuja ne vaan ‿oli mistä se tehtiin se heinä .
MU: ja viikatteella niitettiiŋ kaikki ei ollu , niittokonett ‿eikä mittää .
MU: minäkim muistaŋ kun ‿ensim , tourulan ‿isäntä vainaa osti niittokonneen ni , kyllä s ‿oli sittem , hyvä vehje olevinnaa , alakuunsa .
MU: ja s ‿oli semmonev vaan , yhleh hevosen , sitte sillon ‿että ee se ,.
MU: semmottilla rattaila , käyvä .
MU: mutta sittehän nitä tuli nitä kahle hevose , konneita jo .
MU: no sahhaa ei ollu , muuta kun , semmottia justeerisahoja vähä oli , paksuja .
MU: muistaŋ ku se toi semmosen ton , niitä , pikkusahoja kaarisahoja kun se tampereelta toi ens kerra .
MU: paksu sekin ‿oli ei se ollus semmoneŋ kun ne nyt nykyään ‿on ‿ollu , kovasti .
MU: s ‿oli hyvä olevinnaaŋ kauheesti että .
MU: ei siihin ‿osattu eles laittaam mittään semmosia , puita , pokija kun niitä nyt oli jo , tehtynä si ,.
MU: lauloi .
MU: mutta nythän niiss ‿or rautasekkij jo ,.
MU: ja niitähän nyt , ennää ole , niitäkäŋ kohta .
MU: ne om moottorisahat joilla katkotaaŋ kaikki .
MU: päällähän ne kuivattiiv voa .
MU: ei niitä , muute .
MU: ei seipäitä ollu eikä , mittääm päälä ne kuivattiin siinä , pöyhittiin ‿aina ja , pantiin ‿yoks semmosillel läjäsillen sitten ne , ja sitte aamulla taas hajotettiiŋ kum pouta tuli ehän ne samana päivänä kuivanuk kun niitettiin ne täyty olla usiammam päivän siinä si .
MU: oli , siäll ‿oli lalot siellä , maaniitulla sitte johka ne , sitte korjattii .
MU: kannettiim melekeen ‿enempi nin , selläässä semmottilla , tehtii semmotte vat , takkavitat , vittat sanottii ja kannettiin niitä .
MU: see , tehlääv vaan , silä laila , kierretään , oikeeŋ koko paksusta , semmotsesta koivun , limosta ja sitten tota , se väännetään sitte se , latvapää , silä lailla että se , tullee ja siihin tehlään semmonel leŋkki sitten ‿et , se jätetään , paksu ,.
MU: se on semmonem paksu se tyvi , mikä pistetään sitte siihil leŋkkiin ‿että se , se olokapäälä sitte olis .
MU: siihin tehtiin se takka sitten .
MU: ni millä kannettii .
MU: kyä minäkim monta ta , takkaa kannon ennen , niitä lattoon .
MU: sillaa nitä korjattiin sitten .
MU: no hevosellakin sitte jo , viimeks semmotsista isommista , niŋ korjattiin että ,.
MU: nii , evvääŋ kanssa sinnem mentiij jokka oli elempänä ne semmotset maaniitut .
MU: niillähän ‿oli niitä pitkin , toistem , maitten sisälläkin niitä niittuja .
MU: miss ‿oli semmonen ‿aukee paikka niin ne , rupes sieltä sitte , sitä , maaniittua viljelee ja ,.
MU: nin no kylä niissä melekeen oli tota , vesipaikakki niissä semmottissa niitum , kun n ‿oli , jokiev varsillakij ja sila lailla ja ,.
MU: nehän oli semmottep puulekkerit millä viätiim piimää , syotäväkskin , sitte sinne evvääks .
MU: s ‿oli puusta tehty semmone , semmonen ‿aika ,.
MU: n ‿oli isoja ja ,.
MU: isompia ja pienempiä .
MU: semmonen ‿umpinainen ‿ei siinä ollum muuta kum päällä sitten ‿oli läpi , mistä se kaalettiin sissää ja sitte , ulos otettiin se , semmone .
MU: että oli semmosia lekkeriä , lekkeriks kuttuttiin niitä sitte , puusta tehtyjä .
MU: se siittä , virraantu .
MU: nii .
MU: väärävartisia ne enemmäkseeŋ kyllä oli .
MU: väärävarrella sitä niitettiim melekee .
MU: niittä suviviljojakkaan ni ei nitä niitetty , siihin ‿aikaaŋ kum minä oli , loppi olleŋkaa , sirpillä ne leikattii kaikki .
MU: niŋ kur rukkiikkin nin , sirpillä ne .
MU: ne silottiin sitten ne , suviviljakkin , kaks ‿yhteel laitettiin oljilla , semmoseks , semmottija nikulija ja , sitte laitettiiŋ kokkosellen ne sitten .
MU: niin täyty olla .
MU: se oli aina , semmottet leikkuupäivät sitten , niitä oli sitten ‿a , paljo oikeen .
MU: kyllähän ne talakoitakim piti , ehtoisilla pilettii , semmosia talakoitakiŋ kyllä että ,.
MU: ja tanssit päälen sitte ku , tuli leikattua , nii .
MU: juu .
MU: kahveeta annettii , ja ruokaakin ‿annettiin , ruokittiiŋkin , ehtoisi .
MU: kyä ne piti jokkut niitä talakoitakim mutta kylä se , päiväpalakolla melekee , enempi noi rukkiikki nin , ne rukkiilleikkuut oli että ,.
MU: nii ,.
MU: eei niit ‿oli usiampi , leikkaaja , yhlen , siteliän , elellä .
MU: noo. hyviä sitelijöitä oli niin ne kymmenelleŋkin , siteli rukkii , sitomia nin , kymmenelleŋki heŋkellen sitelivät , kun ‿oikeen ‿oli , sukkela , siteliä .
MU: juu joka sitte kuhilaallel laitto .
MU: eri miehet oli sit jokka kuhiloitti perässä .
MU: tehtiin ne kuhilaat ni .
MU: laitetaan sillai vaan , näin ne sitomet , painetaaj ja siihiv vaan sitten ‿aina .
MU: kyllä minäkin ennen ‿oliŋ kuhiloittemassa paljo .
MU: toi ‿l , leikkuu , leikkaaminehan ‿otti selekääŋ kun siinä kumarassaan täyty ollas sil .
MU: kuŋka paljo laitto jos oli tuorreita niin ‿ei auttanu , laittaan niitä vallam paljo siiheŋ kuhilaaseem mutta , siihil laitettiim parikymmentäkiŋ kun n ‿oli kuivia ni , siihin , sit semmone hattu sitte , päähän , laitettiiv vielä nin ,.
MU: tiä , tuu ku , jo , välliin , sato tihutteli niŋ kul leikattiin nin ei niitä , sillon ‿auttanup pannap palijoo , tehtiiv vaa semmottia jalakasia että ne kuivi .
MU: ja ne yhlisteltiin sitte kun tota , pouta tuli kun ne kuivi nin , isompiiŋ kuhilaisiin sitte , enneŋko ne riiheen sitte vietiin ne .
MU: ni , vietiim pellolta riiheen sitten .
MU: pantiin , parsille ja ,.
MU: riihess ‿oli semmosep parret ja sittel lämmitettiin , ja kuivattiin se .
MU: pystyy ne laitettiin sinne .
MU: sitomep pystyyv vaan .
MU: nii .
MU: toinen ‿anto ja toinen ‿oli , ahtamassa siä parsilla .
MU: anto allaalta niitä , sitom .
MU: kyllä ei ne niŋ korkeita ollun ne riihek kylä sen ‿ulttu .
MU: nii ja oli semmonen , puu , anneluspuukin sitte tehty , että se oli , oli semmonev vastiŋkes siinä että , siehen , pistettii ja sitte sillä annettiin , niŋkun noita nikuliaki niitähän nyt ‿ei ulettunu , kun ne täyty samalla laila , parsille , ahlettiin , suviviljanikulit .
MU: no , kylä se isäntä melekeen ni , siittä piti , huolen ‿että se , talon ‿isäntä että se aina se , lämmitti sen , joo .
MU: noo , kuŋ kuivaa oli nin , sitä puitiin sila lail kin ‿että noin , oltiin , joka aamukij joskus riihel mutta joka toinen ‿aamu sitten .
MU: mutta kun tuorreita , oli tuoretta oli ett ‿oli saleaikaa että ei nitä saanuk kuivana sinne ahlettua ni , sitten täyty pittääk kolomekkin , päi , vuorokautta sielä enneŋko ne kuivi .
MU: kun , saleaikana .
MU: luha oli siinä semmonev välissä missä sitten , ne puitiin ne rukkiikki .
MU: no kum paririihillä oltiin nin , oli kaks pulistajjaa , kummassakir riihessä , oli pulistaja , oli kaks nitä jokka , pulisti ja sitten oli tota , säätäjä ja , joka , sitten , sitomet , laitto siihi häkim päällej ja , sitteŋ kaks ‿oli , siinä kepakalla tappamassa niitä .
MU: kepakolla tapettiin siinä häkim päälä nitä rukkii .
MU: ja , sitten ‿oli kohlia siittä pois niitä , olokia kohlimassa , ulos vei ja sitte oli siteliä ulukona joka , siteli ne lyhteellen , ne oljet .
MU: löi seinään niitä , sitomia , juu .
MU: ja se lyot , pulistettiin ensin noin ‿aina ne , seinääl lyotiin ne , sit , ne rukkiin , lalavat .
MU: kylähän ne lattiallakin niitä , mutta s ‿oli raskaampaa siinä kun , lattialla niitä , rukkiita , tappovat .
MU: niŋ kylä ne melekeen semmotte häkim päälä oli , siihin ‿aikaan , enemmäkseeŋ kum minäki .
MU: no suviviljoja puitiin sitte taas sila lailla , että ne pantiil lattiallen sitte , tehtiiv vaan sila laila , latvat ‿yhteen semmosta , säätöö siehe ja , siinä sitte varstalla hakattii .
MU: ja siittä sitte kohlittiin ne , oljep pois ja , suvi , sulivi , suviviljoja tapettiin sila la .
MU: se on semmone , siin ‿on semmonev väärä varsi vaaj ja sitte se pää semmone , millä hakattiin .
MU: koivusta nitä tehtiin noista koivun , kuŋ koivussa kasvaa semmonen oksa näin nin , siittä se , tehtiin se semmonen , varsta .
MU: puinev varsta millä nitä , nuijittiin .
MU: kylä niitä vielä on , jossain , noissa vanhemmissa talossa mutta , sielläkin ‿om meilläkiv vielä , kyllä , sielä riihen tykönä .
MU: aamulla sinnem mentiij jo kello neljän ‿aikaa , sinner riihe , riihelle .
MU: ja sitte oltiin niŋ kavvaŋ kun , jyvät tuli läjjää , siel .
MU: ne oli jo silloŋ kasmasiini .
MU: semmottella , puusta tehty semmone ja ne , sitte riihen oven alel läjättiin ne , jyvät ja siittä sitte aina , viskattiin tollai noin että ne meni , ruumenet jäi siihiŋ keskelle ja , jyvät meni sitte perrää riihem perrää , sillä laila , viskattii .
MU: mutta ee , kylä niissä oli jo kasmasiinis silloŋ kum minä riihellä oli nim melekee ,.
MU: oljet syotettiim melekeel lehmillä talavella , rukkiinoljet .
MU: kunn ‿e ne , ne lehmät vasikoinu enneŋko vasta , kevväällä nin ne , talavella kun n ‿oli joutilaita nin ne pureskeli niitä olokia .
MU: juu .
MU: ne riihessä kuivatuita oli ni .
MU: no ostivakkim paljo , toiset toisiltaan niitä .
MU: niiŋ ky ,.
MU: se ke , se kestikiŋ kauvvan se , semmone , kun se hyvin oli tehty ni , olkikatto s ‿oli kestävä katto vaikka se ,.
MU: kuv vaan , sit , sitteŋ kun uusi niitä , painoja , kun sinnem pantiin semmosep puut sihim päällem painoks .
MU: ne , pakkas ne puut mätäneen siinä ennemmästi enneŋko ne oljet .
MU: ne pysy nin ‿ihmeeŋ kirkkaana sielä ettei se muuta kun siittä päältä ne , oljet tota , vähä mustu ja , ökkiintu mutta sieltä syvemmästä ni ,.
MU: kylä minä olen nähnyt tehtäväŋkin niitä , ja olen ollut tekemässäkin niitä , olkikattoja kyl .
MU: tehtii samalla sortilla niŋ kun , tollai niŋ kun toi , tiilikatto ja , pärekkattokin että tollai , kastittaisin että se aina , velettiin tommoset .
MU: nehär repi sitte , välliiŋ kun oli , tuli ruuvvaampuutek kevväällä kum pitkiä , kevväitä oli että oli , nin ne , otti niistä , lehmilleen syotäväks niistä , olkikatostakin , ja taas uusittiin sitte ku ,.
MU: nitä olokia .
MU: kehuvat em minä nähnyk kyllä ei siinä , sillä paikkakunnalla , otettu mutta kehuvat ‿että ne jokkuut syotti niitä ni , latojensap päältäkin .
MU: juu , kyllä minä tuohikattoja olem paljo nähny .
MU: tuohista tehtyjä .
MU: se tehlään samalla laila , silä laila että ne , ne tuohek kiskotaan , sem , semmotteks isoks että se , kanssa sillaa , kastittaisin tollaa että se , veletään ‿aina , tuohikatto .
MU: ne olikiŋ kestäviä , tuohikatot ne .
MU: siihim pannaan , painop päälleŋ kanssa semmosep puu , puup päälen että ne pyssyy siä , ettei ne pääses sieltä mihk ei nitä millään naulatak kiini , olleŋkaam muuta ku , niihim pannaan semmosep puut , päällen .
MU: kumpasessakim päässä on noissa , katossa nin , pannaan semmottet , ylös , semmottep puut ja siehen sitten , kairalla tehtiil läpi ja siihim pantiin tapit sitte .
MU: ja niistä sitten niistä , tapista laskettiin ‿aina siihin tuohtem päälen sitte se paino .
MU: sillaan ne tehtii noi tuohikatot .
MU: juu , se kyllä se velem pittää .
MU: kyllä ne piti ei ne , ei ne vuotanu .
MU: no ne oli semmottet , jalakamyllyt siihin ‿aikaan ‿ehän tuola korkeekoskeŋ koskessakan semmonej jalakamyllyhän sielläkin ‿oli se oli , että se , missä ne jauhettiin sitte .
MU: ja noita ohrajauhojahan ‿ei saanukkaa silloŋ kum minäkin ‿oli , loppi vielä .
MU: ne seulottiin sitte ne jauhettiin noi ohrat kuorinee ja sitten ‿oli semmottet seulat ‿että ne seulottiin sitten ne , kuorep pois niist ‿että ne , sai niistä rieskaa oikeeta , keeta .
MU: ne ‿oli semmottia , n ‿oli osakkaina , niissä noi talolliset niissä , koskissa ja .
MU: ne aina kukin tuurinsaj jauhatti sielä sitte sielä .
MU: meni , veivät vilijansaj ja , olivat siellä siä jauhettiin sitte siellä oltiin sitten , yhtä mittaa , viikko , kiŋ kerralla aina talosta .
MU: ne , yotä päivää .
MU: se jauho sitte se ,.
MU: ne ‿oli semmottet vaan , kivet ja , sitten siin ‿oli semmone , vesira , rataskiv vaan se oli semmonen tammi pystyssä näij ja siihin ‿oli tehty sinne ala , päähän sitte semmottet siivet , laulasta semmottet siivet ja mikä pyoritti sitä kivvee siinä , päällä .
MU: kyä minäkin , olin sielä hirviŋkyläŋkin siinä , pajumyllyks sanottiin , minä sielä olin , jauhattamassa monta kertaa .
MU: ittellenikij jauhatij ja sitten olin niitten , talollisteŋkin ‿elestä siä , jauhattamassa ni .
MU: kylä siinä jauhoja tuli aika ,.
MU: mutta siin ‿ei ollum mi , ne tuli siihim pitkin ‿ympäri , sieheŋ kiven ‿ympärille ja ne , täyty siittä kovotas sitte , säkkiiv vasta .
MU: ettei ne tullus säkkiin ‿oitistaan siitä .
MU: ja siel ‿oli tehty sitte semmonen , muuri missä sai , lämmitelläs semmonem piisi joka suorraam meni , katom päällev vaan .
MU: ei siin ‿ollum mittääm mutkia eikä ,.
MU: siinä sai polttaap puit ‿että siinä loisteessa ste tarkeni , syksylläkiŋ kuŋ kylymää oli .
MU: sillo .
MU: eikä siinä laupijoo ollus siinä myllyssä eikä mittään se oli ,.
MU: ei se lämpöstääm pitänym mutta siinä loisteessa sai sitte .
MU: samallainen se oli tua korkeekoskellakin siinä .
MU: siin ‿oli siell ‿oli kaks niitä , oli alanej ja ylänen , mylly .
MU: mutta nythän ei siellä jauhatetan nykyään ‿ennää olleŋkan siä .
MU: juu , kylä minä niilläkin ‿ole .
MU: kylä minä ne nähny oleŋ käsiŋkivet .
MU: ja taitaa vieläkin ‿ollas sielä minä luulen ‿eiköhän ne ole .
MU: ei niilä paljoŋ kyllä jauhoja tulluk kylä se , ni , pikkusen ‿oli se .
MU: niillä jauhettiin , joka laija vilijaa .
MU: noita kaljaksiakij jauhettii , aina kuŋ kalijaa tehtiin semmosta sahtia ja ,.
MU: ja sitteŋ kylähän , niistä puurookiŋ keitettiin niistä , kuj jauhettiin niitä .
MU: kur rukkiitakin saatii ni jauhettiiŋ käsiŋkivillä sitte puurrokset , semmottia rouvvia ruisjauhoja joista ku , puuroo keitettii .
MU: uutispuuroks sanottiin sitä sitten .
MU: sai niillä .
MU: kyllä niillä sai se .
MU: siinä oli , siin ‿oli kanssa semmonen akseli ja sitten , tä sai , semmosella vaajalla sitten , ylentää .
MU: ja sitte taas veti sitä vaajaa pois nii sitte se , painu likemmäks sitä toista kivvee , alasta kivvee , se päälineŋ kivi .
MU: raskasta se pyorittää oli ei se , mittää help ,.
MU: se ‿oli aika iso sentän se , päälineŋ kivi siinä , mitä pyoritettii .
MU: siin ‿oli tehty semmoner reikä , siihin , ja siihin ‿oli pantu tappi sitte pystyyj ja , siittä tapista sitä sitte pyoritti silä laila , siitä .
MU: ni jauhot meni samalla laila siin ‿oli semmonen , tehty siihin ‿ympärillen , mistä ne sai kovotas sitte pois .
MU: että ne , ei ne mennym mihkään tuuttiin ‿eikä ,.
MU: ne täyty siittä sitte laasta aina siitä , kiven ‿ympäriltä ja vasta , pistellä astijaan pussiiŋ ku ,.
MU: samallai kun niissä jalakamyllyssäkin ‿oli ei ne , täyty kanssa kootas siittä kiven ‿ympäriltä pois ne .
MU: ei niitä ,.
MU: juu , tehtiin sitä .
MU: verimakkaraa .
MU: kul lahtia tehtiin ni ,.
MU: ne tappo aina ne , elikot ei sitä lihhoa enneŋ kauposta saanu eikä ,.
MU: ei sitä , kaupossa ollum myytävänä niŋkun nykyään .
MU: sitä tuoretta lihaa saanum muuta kun sillon syksyllä kun nitä tapettii ja sitte suolaal laitettiin .
MU: ne lihat ei ne ,.
MU: pantiin suolaan ne suolet ja veri oli suolassa ja , sitte tehtiin se .
MU: ei tommosta makkaraa saanu , niŋkul lihamakkaraa olleŋkaan sillom minu , loppina ollessani ei sitä nähnykkää , missää .
MU: em minä tiel oliko sitä olemassakan olleŋkaa .
MU: no papusoppa s ‿oli ja se makkara melekee .
MU: että papusoppaa keitettiin ‿aina ja , siihim pantiin sitten ne , kun sikoja tapettiin , syksyllä nin ne siansorkat säästettiin ‿aina ja ne , siansorkat sitten , siihim papusopaj joukkoo , laskiais .
MU: minäkin ‿olin tota , aina me ruukattiin ‿aina loppina kulukees sillaa laskiaissa talosta talloo ja , sitten ‿annettiin , ruakaa , siellä ja , sitä sai sitten , joka talossa oli se , papusoppa ja , makkara sitte syätävänä , annettiin .
MU: ni oikeen suuri , poikasakki me suksilla kuljettiij ja , ja sitten ‿aina annettii ruokaa , niille lapsillej joka talossa .
MU: nii , luisteltiiŋ kovasti ja huulettii , urroota , juu .
MU: kyllä minä sen , että hurroo pitkiä pellavia kasvakoon sillaihan sitä , huulettiin ‿aina niŋ kovasti .
MU: ja aamusilla se ‿oli lapsilla että kuka ensimmäiseks kerkis ‿ulos huutamaan ‿et , tä se ‿oli paras sittej joka , pääsi .
MU: että oitis nim piaŋ kun , silmänsä aukas niŋ kyllä oli kiire ulos ‿että , kuka ensiks kerkis huutaah hurroota että ,.
MU: juu .
MU: kyllä sauna , lämmitettiiŋ kans aina .
MU: ei , sielä , täyty ollap puhumata .
MU: sanottiin että , ei saal laskiaissa puhuas saunassa mittää että täytyy olla hiljaa siä , juu .
MU: em minä tielä että mitä , mikä taika siinä oli , niillä että ne , että ne semmosta ,.
MU: niiŋ kylä niilä jollakulla , oli vähä semmosta että ne ‿s , että ne vähä ennusteli sitä hiuka .
MU: juu .
MU: ne kävivät noitumassa ihmisten ‿elikoita .
MU: kyllä , kylä ne niitä näkikin , jossain , paikon ‿oli nähneekkin ‿että , että siä semmottia mummuja oli
MU: no ne kehu että ne leikkeli , karvoja , lehmistä ja niŋ ŋun noista lampaistaki .
MU: ne lampaistakil leikkasivat villaa että , niill ‿oli sakset mukana että mitä ne sillä sitte tarkotti ja , että sillä semmottella .
MU: että ne niitä , leikkeli .
MU: eem minä ,.
MU: siihin ‿aikaan ‿ei ollun niitä ennää , tuota nitä karhuja eikä , eikä susija kum minä , olen ,.
MU: kyllähän niitä aikasemmin ‿ollu oli .
MU: täälä , hirviŋkylässäkin nin ‿oli , ja hirvim mattilassakin nin , isävainaa kehu että , koirrav vei , kanssa susi , kävi viemässä sen .
MU: j , ei , ei sillä paikall ‿että lapsia olis vienyk kyllä .
MU: oli semmoset öljylamput , oli .
MU: kylä siihin aikaaŋ kun , isävainaa ja äitevainaa oli ollun ni sillon ‿oli olluv vielä noi , pärreet , jolla katteltii .
MU: että pärreillä vaaŋ katteltiim puhteet ‿että ,.
MU: eei , ei , minun ‿aikaani pärreelä ennääk katett kyllä ne oli ne , öljylamput sillo jo öljyä oli silloj jo .
MU: että kylä isävainaan , aikana vielä oli , äitevainaan ‿aakana ollu .
MU: ne puhuvat että oli vielä ne sem ,.
MU: n ‿oli nim paljov vanhoja , ihmisiä jo kun ne oli sen , näläkävuo , ison nälä kävuoleŋkin , näkivät ja kärsivät ku , kum pettuwa syotiiŋ kunn ‿ei , muuta , leipää saanu olleŋkan .
MU: no , semmottia että kerjäläisiä kulki niŋ kauheeŋ kovasti , pyytämässä ruokaa ihmi , siihin ‿aikaa ja sitte , nälkävuosina se .
MU: ja kuolikim paljo i , ihmisiä , sillo , kuŋ kauhee lu , lumitalavikin ‿oli sillon ‿ollu että ,.
MU: eiköhän ‿olej jo .
MU: taitaa vähä ylittekkin ‿ollaj jo , joo .
MU: kum mä en ‿yhtääm muistas sitä vuosilukua kylähän se , kyllähän ne sem puhu , kuinkaha paljo silloŋ kirjotettiiŋ ku se oli se iso , näläkävuosi .
MU: kylä se toistasattaa vuatta täytyy olla .
MU: kyllä se oli huonoo aikaa sillo .
MU: ja kun ‿ei ollus sittem mittään noita , kulkuvehkeitäkäŋ kun niitten täyty hevosella , kulukeek kaikki .
MU: no turruusta saakka ja , ja vaasasta kävivät hakemassa jauhomattojakin ni , hevosella ni , kunn ‿ei ollur rautateitä eikä ,.
MU: ehee .