Location: Lappee
AL: täällä olen eläny .
AL: noo , ku , käymällä mitä oleŋ käyny mutt ‿en , olemassa ole , ollu .
AL: eei ole , kaike aikaa nyt tuota , loppuiällä on , tullu , veritulppa tullu viiskymmentäkahteksa , sytämee , meni läpi sytämen , ensimmäiseŋ kerra , ja , sen jälkee , kaks kertaa viel kolme kertaa menny , läpi sytäme , veritulppa .
AL: ja sem puolee nyt ‿olen tämmosel , tämmoses kunnosa , mitä olen , töihi em pysty eŋkä tuota , muuta , ei erityisempiä vaivoja ole mutta , jaksal liikkua tässä , ja , hoitaa itsen .
AL: aikasempia vaivoja mitä on ollu , niin se ol , viiskymmentä , kun mie oli , helsiŋŋissä sairalassa oli tuota , peräsuoli , tulehtunt , kahes , kahesta kohtaa , kakskymmentkahteksa senttiä syvältä ja , kakstoist senttiä syvältä , mutta , ne parantu ilma leikkauksitta ja , niistä eij ‿ole ollut sem jälkee haittaa .
AL: aika paljo .
AL: eihä sitä enne , enne tuota , mitä mie , muistamaa rupesin ni , se ol nii alkeelista .
AL: mie muistan , oli semmone poikane , en muista tuota , monvuotine liene , lienen ollu mutta mänin , vanha , ne sano sitä taataks , vanha taata kansa , semmosee , kaskiviljelyksele keväällä , ja se , yritti sinne kai kauraa kylvää , ja , siel ‿ol semmone , risuastuwa , joŋka kansa , hän , ajel , mie vaa olim mukanna sielä ja , sitte , niitä alko juosta , jäniksiä siinä , viljelykse , ympär siinä , aika ahkeraa niitä näky siinä , ja , se pappa sano , sitte tämä ei ole hyväks ‿että , nyt lähetää poijes .
AL: et , kyl , jäniksiä , juoks , eihän net nyt nii paljo lie olt mut jos ne juoks nii , ahkeraa ja , lähettäi siin ‿että ne , näytti et niitä on , iha kymmenittäi .
AL: no , kyl vähäsen .
AL: miten se käyp .
AL: sytytettää , kaataa , jos kaaetaa tänä kesännä , kaski ni , se jätetää siihe , sil viisii , kuivumaa ja sit seuraavaŋ kesännä se , poltetaa , kauniilla säällä , semmosella ett ‿ei nyt ‿oo , aŋkara tuli , tuuli , ja sytytettää vähä nii ku , tuule , alta ett ‿ei se , lähtis mettää .
AL: sit sitä , semmosien , suttie kans sit , viijä , viijää , jos ‿ei sel , oikei hyvi pala viijää taas ja pannaa syttymää , ja , sit ko nyt om poltettu ni , sit kootaa ne , puut poies sieltä ja , ja ennehä niitä , niist puista eij ‿olt nii tarvis ni , nekkii poltettii sit vielä m sielä ne puutki niitä ei , ta ajettu kottiikaa .
AL: no sil viisii sitä , kaskia , poltettii ja alotettii , viljelyst .
AL: joskus sitte , yrittiit , laittaa siihe vielä , toista viljaa mut , ei niitä , niistä peltowa tehty en sem paremmi .
AL: jos tehtii sitte , kaskettii taikka , meinattii et peltowa , taas saahaa ni , kaattii uus kaski ja taas sil viisii .
AL: pel ,.
AL: eh ,.
AL: ne ol niitä ensimäisiä , miu muisti ai , muistaissa mitä mie muistan niitä , kaskev ‿viljelyksestä ja , ja siitä , pello teosta , ei sitä peltowa siitä tehty sitte , ainakaa viel , siit .
AL: sitte vuosie kuluttua alettii , tehhä peltowa , niiku nytkii saatii tuota , huastasii sit kymmeniä , vuosia ei enää ole oleet kääntöauratkaa , ne ol ne , semmoset pukkiaurat niilä kynnettii peltowa ja sitte , risukarhilla tuota p , ja sitte , suorapiiset lä,rauta , astuwa laitettii. , siinä ol sitte meijä , sen aikuiset maavviljelysvehkeet , se aura ja , astuwa , astuwa ol , ja siin ‿ol , suoria , rautapiikkiä sit , ja , sitte , saatii , kääntöaura jo ja , sit toi , vieterastuwaks sanottii .
AL: niillä sitä sit tehtii , viljat maaha , myöhempän aikanna jo .
AL: no , se lähettii , työ jo ootte niitä sirppiä nähneet kai .
AL: niitte , sirppie , kans , lähettii leikkaamaa sitte , semmosille , lyhteille ne leikattii kaikki , ja , pantii , kymmenikölle , kymmene lyhettä , kahteksa lyhettä , laitettii ja , siihe sit kaks hatuks .
AL: siitä sitte , korjattii ja sit , riihee ahettii , riihe , riihissä ol parret tuota , miŋkä pääle ne , sit ahettii kuivamaa , uuni o ol riihessä jol jolla kuivattii sit , siel parsila no sit , ku lähettii , puimaa sit taas niitte , semmoste , varstoje kansa puitii tuota , sielä , sit , kun ei olt vielä , sillo , aikasempaa mitä mie , aloim muistaa ni , niitä koneita mill ‿ois saatu puhtaakskaa , ne , viskattii ne , jyvät koottii , toisel buol riihtä , kasalle kaikkinee ruumeninnee sit , siitä viskattii sinne , toisee , toisel buol riihtä sinne seinä vieree sit , sil välillä jäi ka , roskat poijes sit .
AL: no sielt saatii sit viljaa , säkkii .
AL: se alotettii aikasie .
AL: se , ol toisinaa , jo sielä , kolme aikaa , aamulla riihee , ja , sinne vietii sitte , syksyllä jo , ol pimiät ni , semmone pieni , valo , lamppu joka , näytti , se ol siel uuni päälä , et sielä näk sen , siel , vähäki .
AL: ja sitte se , nii aikasee , lähettii riihelle .
AL: ja siithä sitä jo mäntii vähä , aina myöhempää ja myöhempää mut , kummikii et sillo , ko miekii rupesim muistamaa et , mie viel pystynt , pystynt niitte var varstoje kans puimaa , vaik oikeastaa ne sano raaaks täälä niitä , millä puitii .
AL: mut oliha mie mu mukanna siellä .
AL: oli .
AL: oli , miehet sekä naiset .
AL: ja , aina tuota , kaks , pui sitte samalla , yhtee , yhtee sammaa paikkaa , jos koha , mies ta , ja naine ni , ne sit löi aina siihe , sammaa paikkaa taas siirsiit ja , vuoro , vuoro , lyönnillä sit lyötii .
AL: sit ku se ol , kerra käyty läpi ni sitte , käänettii se , ne se , viljat sielä riihessä ja , sit , toine puol puitii , viel .
AL: kuumaha siel ‿ol ko riih , lämmitettii .
AL: eihä sielä mitä muuta olt ko , sen ‿aikuset , piikkohousut mitä , ol ja paita , ol päälä ei siel muuta vaatetusta olt .
AL: sittekii , hiki , hiki , kuohu joka paikasta .
AL: kyl ‿ol , kyll ‿ol , kuumaa hommaa se .
AL: sitte kun saatii , päästii täst , hommasta jo ni sit tul semmosia , käsi , kiertokonneita , jolla , kaurat puitii .
AL: sit , sil , mutta nekkii , kuivattii samal viisii mut käsi , kiertokonneella laskettii sitte ne kaurat ja sitä mukkaa sit tul niitä , semmosia , viskuria , jolla , puhistettii .
AL: no oliha ne myl oliha se , aina kyläsä , taikka jollei ihan samas kylässä ni , täshä meijä paikall ‿ol yks mylly , se on , nii kauwa olt siinä , se on oikiastaa , meikäläiste , laittama mylly siihe , mei , miu suwun , siinä saatii sitte ne , jauhoks rukkiit , sekä kaurat .
AL: muita myllyjä ei sitt ‿olt semmosia , pahmaita , millä , ois kuorittu ohrat taik muut , kaikki suoraa jauhatusta , sitä saatii sit .
AL: vehnää yritettii jo viljelä , joku , kymmen , vuos , vuotta takaperi mutta kun ‿ei niistä saatu , ja vehnästä eikä , ni , siitä luowuttii meiläkii luowuttii sit siint vehnäviljelyksestä , enne ko sit tuli ne , nuo vehnämyllyt ni , sitt ‿alettii vasta viljelä sitä , vehnää .
AL: heinää eij ‿ole , sitä oŋ kyllä viljelty jo , aika kauwa , mut sillo ko mie , rupesi muistamaa ni , eihä silloo , heinää , kyl heinäks kylvetty vielä , peltoja .
AL: sittehä se , siitä , kehitty , alko kehittymää ja kehittymmää sit , uskalettii kylvää jo heinää peltoo .
AL: semmoset , viikatteet ‿ol kun ‿ei se , kylvöheinää olt semmoset , väärävarsviikatteet niitte kans nitä , niittuja sitte , niite , niitulta liite , luonnoniityks , niil sielt käytii niittämäs heinät sit .
AL: meiläki täss ‿ol , monta niittya tuola , sanottii , rasaoksaassuuks ja , vatajaks ni , ne ol semmosia luonnoniittyjä mut eihä sielt saant ko sitä luonnoheinää .
AL: on olt , karja ov vaihelt siinä , suuri piirtei jo , kymmenio vuosia siinä , kymmene vaiheissa .
AL: meilä , sen tähe alettii sitte , laittaa sitä peltova , ottaa pelt oji , ojitettii sit ja , laitettii peltowa ja sit kylvettii heinäks ja , sitä mukkaa sit saatii , karjale rehua .
AL: mitäs , ne laitettii keväällä ko lumi suli pois , aikasee jo , tuone vit metsää ne kävel , sielä , ainakii kuus , kilometriä ettäällä sieltä niitä sit käytii paimepojat hakemassa miekii jouvun , hakemaa sieltä , niitä nii kaukaa .
AL: nee , sieltä hankki sielä ku ne ol niitä , kaskiviljelyksiä ni , ne ko ol jääneet sinne , ne kasvo heinää jotekii ni , sieltä ne , ja siel ‿ol , soita ja kaikkia soitte , reunat kasvo , hei, heinää ni sielthä ne , alko saaha heinää , kesällä .
AL: no , no ei meil , täälä , olt vakituisia paimenia joka taloss ‿ol , omat paimeneese , jotka paimens , omaŋ karjan , joll ‿ei k , mis talos sit ‿olt , omia lapsia semmosia , siin ‿iässä ni , siihe pit sit ‿ottaa paimepoika kylästä .
AL: mut ‿ei , yhteistä kar karjaa , paimentant kukkaa .
AL: eij ‿ole , ei oltu siel mukanna , aina .
AL: ne haattii , aamulla ko laskettii sin ni sit illal haattii , käytii ettimäs .
AL: mie oliŋkii , ahkera kalamies , nuorempanna .
AL: mie , kyllä kalasta huolem piji et sitä , ol .
AL: toi haapajärvi , ja sit tuol ‿ol yks lampi , sanottii lutteilammiks ni , sieltähä mie kalastin ja saiŋkii aika hyvi niitä .
AL: verkkoja .
AL: ensittäi , ol , sillo ko mie , alottelin ni semmosia mertoja jota , ol tehty pajuvarvoista , semmoset , vitsamerrat niit , ja sitte , tääl ‿ol yks , verkokutoja , jaakko huovine ni , se alko kutomaa sitte , laŋŋasta niitä mertoja , niitä , niitte mertoje kans ja se kuto rysiä , sit , rysiä ja , sitte , verkoillaha mie kesällä sit pyysim mut keväällä , kutuaikaa niilä , niilä , merroilla ja , rysillä .
AL: kylhä mie yhe , kuwoin joŋkuu ver , verkkovakkii , en , en mie nyt tee niitä , enemmi , kun ‿ol kaikki , työ , muut paljo työtä muute ni .
AL: mut eihä sitä nyt ‿ennää vuos , vuosii ole kotikutosta , kotikäyttöstä laŋkaa olt .
AL: kylhä mie niit , aina värjäsiv verkot tavallaa .
AL: noo sitä laitettii , pihlajakuorta sinne , ja , miŋŋä mitäkii , luonnotuotteita , karpeita , ja , ni , sillä tuo saatii värjätyks ne verkot sit .
AL: en ni kauva ku , jo sit alko , alettii saaha kaupasta .
AL: oli , jatkuvast meil ‿ol nuotta , veettii sitä , nuottaa .
AL: no , siin ‿ol tuota , ja se , jota mie sanoi joka kuto niitä , verkkoj , rysiä ja verkkoja ni , sehä se kuto meil sen nuotaŋkii .
AL: ja sitte , jol , siihe ostettii sitte valmiita verkkoja sit ku ne , alko männä , heikoks mut , sen ‿ol , käsi kuto sen , se huovise jaakko sen , nuotam meil alkujaa .
AL: no tuosta haapajärvestä ja sit sielt lammi lutteilammesta .
AL: ei siinä oikiestaa tarvittu ko , jos ol tuota , kaks miestä , oppinutta miestä ni se käi kahelta mut kolme , kello löi siel tuvas , kolmeha sielä aina pijettii kesällä .
AL: talvinuotassa sielä sit pit ol baljo miehii .
AL: sehä käi sillä lailla ku , koppuli ol rannassa ni , siihe pantii , siel ‿ol sielä seinäv vieres semmoset , piikkiset , närree , näre ja siihe , laitettii , nuotta , kahta puolta seinän , ovi jos ois tuol ‿olt tällä pu , sit sivuseinil ‿ol ne puut , sinne se pantii sitte kuivumaa ko , ja sieltä otettii sieltä , niistä , puista ja veettii venneesee sit , ja sit venneestä , alettii laskemaa , järvee .
AL: tommone , puolpyöriä , pyörykkä t la tehtii sitte , ku lähettii rannasta sit tultii , toisee , taik , samal rannalle mut semmone , ku mite suur nuotta kelelläkkii ol ni , et sen , sai piisaamaa sit , maale sen pit , arvata sit soutaa että , se riitti köywet ettei , jäänt sinne , keskelle .
AL: no sitte se .
AL: sit vejettii sitä rannale ja , sitte , jos ‿ol , kolmem miestä taikka , sit semmone , poikane mukanna joka , pouskut , alko , alko tulla lähelle venettä joka pouskutti siit siint ‿että , kalat , ois menneet perrää ettei ne , tulleet , sinne , vennee alle eikä ,.
AL: no , sit ko se ol , taas , venneessä sil viisii , sit se pit se toine puol kääntää , kääntää ett ‿ei se , muute se joutu , jos ly , jos ‿ei kääntänt sitä toista puolta siintä nuotasta , ni , sit ois joutunt peräŋ kääntämää sielä , järvellä .
AL: mut ko seŋ kääns siinä ni sit se ol taas , siiŋ kunnos seŋ ko , alko , laskemaa .
AL: noo , eihä sielä , sielä mitä nyt ‿ol sekakallaa , lahnaa , haapajärvess ‿ol , sit särkiä ahvenia haukia , no ei siel oikiastaa muuta sit tullukkaa .
AL: kyl ne suuri piirtei omas tarpees käytettii .
AL: siihe aikaan , käytettii sitä kallaa oikei runsaast .
AL: pitki talvia sitte , aitasta kävivät em , emännät hakemas kalaa .
AL: no sitte , nyt jo myöhemmäl ‿ajala sit niitä jo , jauhettii , lihamyllyillä ja , tehtii semmosia , nii ku lihapyöryköitäkii , kalast .
AL: yksikertastaha se ol se ruuwalaittokii enne , eihä niis , kummaa olt .
AL: no , se ol se , ruoka ol , hyvi , alkeellista sillo ko , mie , ala , aloin tulla , jo mieheks .
AL: kun keitettii , jos keitettii , lihasoppaa , ni sillo ei , tuotu voita , voita olleskaa pöytää .
AL: ei , ei sillo leivä pää , leipäpala pääle voita saant panna .
AL: ja , sit tuota , se ol talvella siel ‿ol , sitte , semmosta , outowakkii ruokaa , ne laitto , mikskä ne sano , mämmiks ne , hapatti , ja sit , käyttiit ja , se ol , ei se olt tämmosta ku nykyse , nykyne , mämmi on , pääsiäismämmi se ol semmosta , löysää , löysää se ol ja sitä , sitä syytte pantii , mätettii , astijaa , jokaine sai ottaa sit ja , siihe pilkottii viel leipää lisäks sitte .
AL: se , mämmi ol semmosta mämmiä et sitä ei , nykyjää , monet tai osata laittaa eikä sitä oo taint monet , saahakkaa .
AL: ja sitte se , ruoka ol semmosta että , kanoja , joku kappale ko on ‿ol talossa , ei niistä , kanamunista , ommaa tarpeesee otettu yhtää ne tuota , jos ne muni , joŋŋu , joitakii munia eihä ne hyväst munineetka , ne pantii ja , sitte ku lähettii , viipurii ni , sit ne laitettii , sinne kärrii , pakattii , ruumene kans , ne munat ja , astia , korrii taikka joku , muu astia ja , sit , laitettii sinne , ko ne ol , nelipyöräset kärrit duota , eikä niiss ‿olt resoria eikä mittää ja , sinne kärrie alle joho sinne , akselii sit se kori riippumaa ja , siinä ne , et ne män ehjännä wiipurii , sit viipuri torilla ne myytii , saatii joitakii , markkoja rahhaa sil viisii , ko se ol , rahaa ei , oikei saant millää .
AL: syksyllä , tapettii joku , sika , ei niitä nyt monia sikoja , jos sika tapettii mis talosa ni , se suolattii sitte , talveks ja , sitä , sitte , sieltä vähitelle käytettii ja taas päästii , yli talven sil viisii .
AL: no se ol enne tekkiit semmosta , ku niitä lehmiä ol kuitekii ni , ne ku , eikä olt , maito mänt kaupaks , mihikää ni , se kotonna , hapatettii se maito ja , et saatii se , kerma nousemaa siihe pääle ja sit otettii siitä , niistä , asteista se kerma pois ja niis siitä kirnuttii voi ja sitte , se , ne piimät mitä siintä , jäi ni , niistä tehtii se , semmone juoma .
AL: sitä sanottii , isoks harmaaks viel ett ‿ei se olt paljo , maitowakkaa , vähä harmaata vaa .
AL: mitä siel nyt ol , kummallistempaa , paljom muuta , jos nyt tuota , paisto piiraita , vähä , perunapiiraita , semmosia , perunapiirakkaa ne paisto , ja sit jos , kuka , nyt vähä sit , vielä , jo , komiammast laitto ni , ne laitto sitte , riisipiirakkaakin .
AL: no sitte se ol se , joulu , ruoka , alko se alko sil viisii että , kun säästettii siintä sijasta tuota , ne otti selän , leikkasiit sillo , teurastukse aikaa ja sit siintä , selä kä , lihasta ne keitti , sen aattolohon , mut sitä , sitä ei syöty sit , sitä lihhaa , loh , lohoksha sitä sanottii , lohkowa syötii vaa , jo , päivällä ja , sit vasta sit , syötii , pyhännä sitä lihhaa , joulupyhinnä .
AL: ja , sitte , tuotii tuppaa , olet ja , suorat olet semmoset ja , niihem päälä sitte , lapset sekä aikuiset sielä , pamppusilla olliit , ja aattonna saunassa käytii , ja , sit ne laitto ne , niitä , vielä ne , laitto niitä tanssijakkii pyhä , sitte , tapani , päivänä ei nyt joulupäivänä kukkaa , nii , niitä , laittanut , semmosia , mitä sanottii nurkkatanssiks niitä ne laitto siell ‿ol sitte , joku , pelimanni joka , soitti , joko viuluva , taikka , harmonikkaa .
AL: sielä ne sitte , rähjäs sit , ai , ne , nuoriväki eihä sin nyt ihav vanhat männeet ennää .
AL: ja sitähä , sitte , vielä useemmam päivän , useempana iltanna viel joulu jälestä , ne kokkoontu siihe .
AL: .
AL: maksettii sillä taval ‿että , otettii , hattu , ja lähettii kiertämää sit ympär sen , tuvan .
AL: kuka pisti sitte , viispennisen kuka kymmepennisen siihe hattuu sit tul k , siihe miŋkä verra siihe nyt tul , ei siihe nyt , oikei markkoja pääst karttumaa ko ne , pist vaa sil viisii , ja sitkii ne , tahto mennä , ulos sit , ovesta ko , huomasiit ‿et nyt nyt , aletaa koota kolehtia .
AL: no siin nyt ol semmone , leikki , siinä pehkuilla että , tehtii niistä , olista semmoiset pamput kiä , käänettii ja , siinä sitte , mies , ja toine , vastattai siihe , pehkuile ja , ja toine nosti tuota , jalat ylös ja , käi selällee , kääns pyllyn ja , siihe lojahuutti toine sillä pampulla ja , sit , vuorostaa toine nost se , ja se , lojahuutti , ja sitähä ne , paukuttel monet , monta , aikaa ihan siinä , miehet sit ne , koitti tehä niistä olista mitä , kovemman pampun sai kukakii ni , ne löi kovast .
AL: taisha niilä olla semmosia jotakii , leikkiä mut ‿em mie oikee muista .
AL: yks , vanha täti , tanssitti marti vappua niilä ja , ja sielähä sitä , olim miekii mukanna .
AL: laskiaista vietettii sillä lailla että , aamulla lähettii jo aikasee laskemaa tuone , mäkiä , ja sit laulettii siel ‿että lipo lipo liinaa , meil pitkii pellovia , toisile , tuppuroita tappuroita ja , sielä se män melkei se , päivä se , laskijaispäivä sielä , mäelaskussa siel ‿ol aikuiset sit sekä , lapset .
AL: meilläkii ku näitä , mäkiä on tässä tuone joelle päi ni , sinne , vietii reki , reeet , ja niitte kans laskettii siihe , paljo ihmisiä sit , rekkee ja anto mennä , jos millo ol semmone hyvä , keli .
AL: sattuu aina ni , usijast ‿et ne olkii semmoset , haŋkikeli sillo et ,.
AL: hmh , no eihä se , paljo seŋ kummallisemp olt , samallaistaha se ol pääsiäisen , laitettiiha sitä pääsiäiselnäkkii vähä vehnäsiä , ja , jos kuka , niitä piiraita sai ni , hyvä ol .
AL: ja , kanamunia , sitte pääsiäisennä , jo syötii , että , ne ol sitte , pääsiäisruokanna , munat .
AL: jo , sinne , keittäishä ne laitto sinne , kuka sinne laitto mitäkii , ne ol nuo , lehet vasta lehet ne , tek semmoseks , mukavan väriseks , munat ja , ko niitä pan sinne , pattaa ja .
AL: kyl siit joha ne maalas sitte , lapset ko sai ni sit kuka , milläkii värillä koittiit maalata .
AL: että ,.
AL: juhannuksenna piettii tuota , semmoset , kokkojuhlat , a alotettii ei se nyt suurempia juhlia laittaneet , vielä , sillo mutta , kokko , laitettii , aina , johokii ja sitte , sielä sitte boltettii se kokko ja , tans , tanssittii sielä ja , siinä , hä se män sitte , kyl se , mutta viinaa ne hankki kyl sillokkii , näinä , juhlapyhinnä sekä , nii , joulunna , ku pääsiäisenä ja , juhannuksenna , sit siel ‿ol niitä , juopuneitakii , niitä hä ol aika tavala .
AL: ei sillo aikasempaa olt tuota mut sit , nyt , mitä sielä nyt , kaiha ne kerto sem millasen talon rakensiit siihe sen , tämän , maalaisliito paikallisosasto talon sit , siihehä ne , siinähä ne oŋ kokkoontunneet .
AL: tää nuorisoseura , aate tääl ‿ol , sen tähe jo , aika , pitkält .
AL: hevosil .
AL: mahottomia teitä ol .
AL: no ku viis tuntia ajo ni , alko olla , likempäl viipurii , mut jos mitä , kuormaa ois olt ni , tokko wiijes tunnis kerkeskää aina , kun , vähä sai jossakii juoksuttaa ni sit , hevosta ni sit , kerkes mut , ja , sielähä tuota , usiast ‿oltii yötä tuos , välillä , an mäntii tästä viistoist kilometriä ajettii ja , siin ‿ol semmone , korpelaks sanotaa , semmone yöpaikka missä , oli , oltii yötä sit , aamusil siint taas , varrai lähettii .
AL: sit ku , se ol liika raŋkkaa niile hevosile , päiväss ajjaa ku ne , ol enne , vähä heikommat ne hevosetkii pienemmät ja , ni nyk nii ku ne ois ‿olt heikommat ni , se ois käynt liika raskaaks se , yhes päiväs .
AL: no sinne vietii jos keltä , yletty mitä , sit alko ylettyä , ku , alettii viljelemmää perunaa ni , perunaa ja , sit tuota , sitä , voita ja , kun se , kirnuttii kotonna se , voi semmosii pienii sit pantii pienii pyttyi kilopyttyi , ja sitte , niitä pyttyjä ol siinä , kärrissä ko , ajettii sinne ja , siitä myytiin sitä voita siel torilla ja , niitä , perunoita ja , jos , kellä ois ‿olt mitä sitte , vietiihä niitä , wastuja sinne vietii , ja , sitte ne varpaluuwat , niitä , millä nyt vaa , ois , rahaa saant .
AL: käihä niitä semmosia niitä , konttikauppiaita käi sillo , jotka , toi venäjältä käsi , kaŋkaita ja , rihkama , aina , pepperminttiä ja , orehtia , sanottii ja kauriskaa niil ‿ol ja , ja , kaŋkaat s ol sit niilä , kyllä niilä ol , sit sanottii , niilä kun ‿ol sitä , wanhaa miestä , se , ettehä työ tiijä vissii , mitä se vanha mies on
AL: se on sitä , sitä semmosta , arsenikkiä , myrkkyä mitä niil ‿ol .
AL: sit , sit niil ‿ol sitä , hajupihkaa , mitä ne sano , sillo , yleisest pirupaskaks .
AL: no ha , no kyl ne harjaksia , em mie muistant sitä , kyl ne harjaksia , osti , jos ‿ois olt .
AL: ol , konttiryssä .
AL: no niilä tar , vanhaa aikaa tarvittii kaikkii katoppas ku ne , jos lehmä sairastu taikka , taikka hevone sairastu ni , annettii niile , vähä sitäkii , niile , elukoile .
AL: miul ‿ol tuo , nytkii , tuo tamma mikä ny miul ‿on ni se , on kotisii et , hevosia , sen , sintä , sen emältä mie sain jo , kymmene varsaa , samalta , tammalta .
AL: ta , kaikki ol tuota , orivarsoja paitsi sit se , kymmenees ‿ol tamma .
AL: ja sittehä , olha niitä , niitähä taitas ‿olla , usseemp kymme var , kymmenä va , useemp kymmenä iham mitä mie ooŋ kouluttant , hevosia .
AL: olha niitä , mutt ‿ei , mie kilpaajoissa käynt eikä meiltä kettää käynt , kerra ol vaa , kaks kantakirjatammaa ne , ne ol aikannaa sillo , meni kirjoi ja , ajo , kyllä ne ajo niil ratalla sit kumpan , kummallakkii et , ehä ne nyt oikei , parempia olleet , mut , kummikii et , taisha ne , sit , saaha niilä joŋkuulaisia tuloksia .
AL: ei ne leikkuutettii , leikkuutettii , ensi mie oo leikkuuttant , mie ool , joutunt leikkuuttammaa , niilä , venäläisillä , sekä , mustalaisella ja lääkäreillä ja ,.
AL: venäläine ko tul , aina , keväällä talloo ni , se sano että , eikö , oritta leikata , sit se sano entä sika porsas , pessie sika porsas , se ko , sit luwettel et ko hän leikkaa hyvä ruuna tulemas , jumala onnee antamas .
AL: mustalaine leikkas yhen .
AL: sithä ne on lääkäri , käytetty kotonna .
AL: melkei joka markkinoil viipuris ko niit ‿ol tuota , niit ‿ol , syksyllä , lokakuussa , sitt ‿ol maaliskuussa , ja keväälä , olk se toukokuussa , ni , joka markkinoil melkei käin , vaihvoin hevosia siel , väli ,.
AL: aij ‿ai ko se ol , se , pettämine , niilä , ja , sem mie oo nyt ko oikei , haluttant nii pettää kun ‿ei , sattunt semmosia hevosijakkaa ni sai myyvvä puhtaanna sit mitä möi .
AL: no kun ‿ol , hevone jos ‿ol tuota , puhuva taik muu ni , sillä ne , ant , yritti antaa jotakii lääkettä että siint eij ‿ois huomant mittää ja , sit jos se ol , semmone , äkäne , sillä ne taas anto , ne , hevosmiehet , jon jotakii lääkettä , että se , ol sen ‿ajan sit ett ‿eij ‿ois olt äkäne .
AL: ja , jos ‿ol , patti , jalka taik mikä ni , ko , taikka liikkas , jos liikkas yhtä jalkaa ni , koitettii , se , ne koitti sitäkii , pit olla tarkkanna , k ‿et ne löi toisee jalkaa , naulan ett ‿ei se , osant oikei lii , naulan syvempää sin ‿ett ‿ei se osant sit liikata , ensikää eikä saant selvää siit ‿et mitä , et liikkasko se taik ei liikant .
AL: sattuha miulekii tuota , joskus semmosia mut ne ol semmosia vikoja että ne , mie ne sit huomasi enne ku , toiŋ kottiikaa mut mie aatteli ko nää on nii terveet viat ni ,.
AL: kerrakii , sain , puhuja , ta , taik saiha mie , vissii parikii kertaa puhuwan hevosen joka ol aika pahast puhu , mutta , sielä markkinoila mie en huomant sitä .
AL: taas käi kaupaks , mut sit miu pit sitä , myywä ko , ehä miekää virkkant , et se on puhuwa , kun ‿ei , kuka näht ni , olko näkemätä .
AL: mie möi sitä , kaks , kertaa ja , ne anto , takasii enne ko mie , mihikää mänin , purkiit kaupan .
AL: sitte , sattu tuota , säämiŋŋim miehiä hyö sano olevaa , ni , ne sano et höil ‿ois , hevone et , vaik vaihettas .
AL: mie sanoim mis se oŋ ko niil eij ‿olt ne sano höil ‿on tuos kortteris se olkii lähellä ni , mie ajoi sinne sitte , sen , hevosej ja , mie vilkasin niihe hevosta ja , aattelim mie , antasim mielestäiv väliä mutta , kerkisim pyytää kuitekii väliä ja , saiŋkii sem , väliä ja , sit mie , sil viisii vaihoi ja pääsi siint puhuwasta , erroo tuota .
AL: se on sielä , sisällä , oŋkoha siellä keuhkoissa taikka missä , semmone , vika et se , puhaltaa , aŋkarast ja , siihehä se sit kuolookii loppuje lopuksii .
AL: keväälä , kun , heinät , oŋ , kuivet kuivat heinät ja , jo vähä nii ku pölysiä ni keväällä se , jo luuloo et se kuolookii mutta , kesäpäälä sitte ne , kon saap tuoresta ni , ei ne puhuwatkaa sitte , nii paljo , tiijäkkää niistä .
AL: vaihoiha mie sekä myin sekä ostin niitä hevosia .
AL: vaihoiha mie , jo , mustalaisekii kansa mut mitäs mie välitin , olha mustalaine taik kuka .
AL: sattuuha ,.
AL: ei nyt , kylhä niitä enne vanhaa niitä käi , ihan ahkeraaha niit käi , mut ku tuo raja tul tuoho ni , nyt ‿eij ‿ole käynt .
AL: hevosilla ajjoit ja keräsiit , hevosille heinät ja , ihmisille , ruuwat tuota , pyyteliit .
AL: mut on mustalaine nii , semmone mies ett ‿ei se , oikei paljo ota .
AL: meilä ko käi ja niitä , ni , sillo kasvo heinä , aika hyväst , niinä vuosinna , ni , mie , ko mänin , antamaa sit tuone , naveta vinniltä ku mie puoti alas ni , mie , jo , oli puottavinnai tavalisest , että , ne ois pitänt , m miu mielestä riittääkii yhest talost ni , se , sano että hei hywä isäntä anna enempi ni , mie ko aloi puottaa sit sieltä , runsaast ni jo sano et eeelä ennää hyvä isäntä , puota , näithä oŋ kyllä ja , eikä ottant .
AL: sitt ‿oltii toise kerra heinällä , tuola , tie varressa ni , mustalaine tul taas , heiniä pyytämää ni , mie , sitte ku , rupesi antamaa ni , e ei huolint siit enempää , ennää ku , näk et tää on liikaa .