Location: Suomussalmi
RJ: isoja puita kerätään .
RJ: sittä pannaan s , ne rinnakkaen sittä otetaan se sen , ruotarit .
RJ: semmonen , vähä ohkasempi tukki .
RJ: ja sittä , näreet ˀotetaaj juurikoeneej ja ne veännetään semmosessa kannossa se pittää , kantoom pisteäs se latva ja sittä sitä , kantoa kierteä se siinä , punnoutuu niiŋ kuv vihta .
RJ: ja sittä se tuota , kaserrettaaj ja karsitaaj ja kaserretaam pikku napsuiŋ kansak kannom peässä naputellaam pehmyweksi .
RJ: ja nep nijotaan sittä yhteej jä sittä vielä kierretääj jä siitä tehään semmonen , leŋkki .
RJ: ja se pistetääŋ kahen tukiˀ ˀalates sittä se leŋkki .
RJ: ja sittä pannaan tuota , ruotarista , ruotari tässä jätköttää nin tällä puolen ol leŋkki kahen tukiˀ ˀalaten nin se veännetääj jä sittä noolu lywwään , sitte sen , närreen , peälle , ja se näremmutka joutuu ser ruotariˀ ˀallej ja , sen sen noolun , alle .
RJ: ja sittä kakko haetaan semmonej jossa on , kolomen neljä , juurikkoa kun näen oŋ kuus kuusi pystyssä nin tännel lähtöö juuri tännej ja tännen nin semmoneˀ ˀetitääj jä sittä tuon , tuom metrim pituneˀ ˀei se ‿om metriekääs semmone , kanto tehhään .
RJ: ja sittä tehhään tuo , vorokki .
RJ: se ‿oŋ kuusseohkanen se tehhääl laŋkusta ja reikä keskelle .
RJ: ja sittä paaka peälle , höylätääŋ kuivasta kuusesta kaksi paakoa ne ‿om piitkie ne paakat , oŋkohaŋ kuusmetrisiekö vaˀ ˀoŋko seitemmetrisiehi .
RJ: niiŋ kun , ennen , kehivät nuita , elikkä , no niin , ennen niŋ kuŋ kehivät ennen tuota tuota , kaŋŋasta .
RJ: kehimpui puilla ni , niin ni se on semmone .
RJ: ja sittä kun se s loppuu se kaŋŋas ni , se ottaa sittä se ‿on emäntänä niiŋ kauwwon siinä , siuttari kun se venneisee ottaa venemmiehet , se antaa , miŋkalaesen , ja ne ottaa vastaaj ja lyywwääv venneiseej ja se sittä , soutaa aŋkkurin suoraksi puottaa aŋkkurij ja sittä nakkowaa pujuj ja huutaa hirveästij jota puju jäe .
RJ: ja sittä ne venet tuolla on , ponttuulla , huutaat että venep poes .
RJ: m .
RJ: jaˀ , samalla laella ruwetaaŋ kehreämääv vaen .
RJ: parikymmentä vähintäänni .
RJ: pari kymmentä .
RJ: ja yllii .
RJ: ja hevospontut samallaeneh hevosell ‿on sittä omituinen , paaka toas van se ‿on ˀallaana , siihem pannaan sittä riŋkka ja se kävelöö ympäris sitä vorokkie .
RJ: siuttari siuttowaa .
RJ: oom minä hevosellaek kulukenut tämäŋ kijantajärvem monta kertoa .
RJ: ja oom minä sattunus semmoseennin niij jotta min ‿ooˀ ˀollut tuohon , kukkosoari on tuossa vuoriniemen nokassa nin siiheˀ ˀoltiim peäsemässä niŋ kuˀ ˀotti ukoŋkuuro selekääsän ni , siitähän tulloo laetalar rantaan , kaheksaˀ ˀyheksäŋ kilometrie takasir ryyppäsi meill ‿oli hevospontukkin ni ˀeijj ‿ook kuŋ kolomep puuta kiinik kun se luotoem peällitev viijjäk kurruutteli se ukoŋkuuro ja hevonen huuti niiŋ kum mieletöŋ kun näki että hukkuu tässä .
RJ: ja kahvekupit keräsivät kaikki mitä oli niŋ kokiv venneeseej ja sehiˀ ˀoli vettä täönnä kur rantaam peästiin .
RJ: vaen sittä kum peästiir rantaaj ja hevonen soatettiim maehen sittähän se hevonennih heitti huuwwannan se huutaa hevonennik kun oh hätä .
RJ: ja , ja se oˀ ˀeänessä .
RJ: vah heti se heitti huuwwannaŋ kum maehen ,.
RJ: no , pari vuorokaotta temppuiltiin nil lähettii ajamaan .
RJ: ei , eijj ‿oo , ei ‿stä semmost ‿oos sattunna .
RJ: ei se pysy .
RJ: kahelia varpilla kun soatettii aena ni , purkatuulessahan ‿sta laskettiim monta kertoa , kovassaav vam pahhoa se tahtoo olla .
RJ: niin , sitte se ‿on takkoa .
RJ: jottei tarvihtet tehäm mittääm muuta kuŋ kahtoo nin se tuopi .
RJ: purjettuuli .
RJ: nii , vam purkatuuleksi teällä maenitaa .
RJ: purjettuulessa sitä laskettiin .
RJ: van se tahtoo liijjaksi se tahtoo tuota , viejän niiŋ kovasti , maehej jotta se särköö , joko puomiˀ ˀelim miŋkä tahasaj ja , silla laella .
RJ: ka kantoa kierretään .
RJ: kanto , tämmönen ‿on siin ‿om pikkunen , semmone , tehhään semmonen , pikkunen , kirveillä hakataah hoarukka .
RJ: ja siihem pistetääl latva ja sittä tyvveem pistetääv vihtapanta ja semmonen kalikka , ja se sillä lähtöö ja se kiertää sitä kantoa ja se siinä punnoutuu .
RJ: veäntää niin kuv vitan .
RJ: kantoa kiertäessä ei ‿stä muutej jaksan närettä , joka on , tyvestä tämäm paksunen niˀ ˀeihän ‿stä piessoa jaksa .
RJ: van se pittää haotoas se närev vielä .
RJ: nuotijo tehäˀ ˀiso ja nuoti jom peällep puut ja , siihen sitte , panna , jos kuim paljo niitä haotumaaj ja saonassa enneh haotovat .
RJ: mutta sittä kun tehhääŋ koltsa niistä närreistä se oŋ koltsa nimeltä .
RJ: kolomen närettä pittää jä , jä , se ‿ol leŋkki .
RJ: mutta koltsaksi sanottii ennen kolomen närettä yhteej ja se sitte nijottiij ja siitä kun tehhääl leŋkki nin se se leŋkki on .
RJ: mutta siihem pittää kirveillä hakatat tämäm pitunen silimä sittä niillä seitikoella jotta se ‿on , tämäm pitunen se , terähoeto ja tuol levveönen niŋ kirveillä , koltsallen ne silimähoeto .
RJ: niin se ennen .
RJ: oom minä nyt tehnys senni .
RJ: se on suvikko johoŋ kaksi pannaan .
RJ: no nepä ne tehtiin .
RJ: m .
RJ: van nyt , tuota , ennen , tehtiin se koltsa ja se reikä hakattiim mutta sittä jo kehitty maalima sev verra ‿tta , kolomen tuumman kaerilla tehtiin se näreeppuomir reikä , van nyt ei tehäˀ ˀenneä kuŋ , kahej ja puoleŋko vaŋ kahen tuumman kaerilla se , puomir reikä .
RJ: suvikoksi sanotaan sitä joss ‿oŋ kaksi , närettä .
RJ: van see , jeäpi äkkinäeseltä tekemätä , ja sitomata .
RJ: ja siihen sijotaan nin sitt ‿ei ossoaˀ ˀäkkinäenen tehä .
RJ: se venäläener ruukasi ennen sannoa ettei tiennyˀ ˀei pölähystäkään .
RJ: kyllä niitä minun sakissa ku oli sillom muuwwanna kevännä niv voe , vuoniseŋ kylästä niiŋ kun , minä huononta koko sakissa oekeeˀ ˀissoa miestä .
RJ: no joutavaksi se mennöö semmonennih homma , eihäm minä ennättänyˀ ˀen ˀen ˀen , lakkiini sylykemään semmosem miesjoukoŋ kansa .
RJ: eihän niitä yht , yhessä läjässä pijäk kukkaak kun , toenen toeseesan näkkyy niŋ kun neljäv viijjeŋ kuuwweŋ kilometrij ja seihtemennik kilometriˀ ˀalalla on se miesjoukko no kun se kahistep päevässä , käppeästik kävelöö läpi ja kahteloo miten tässä nyt mennöö nin se on niil läpi liipattu .
RJ: seisoaˀ ˀötköttää ja jopa makowaahi .
RJ: m .
RJ: sillä minust ‿oli niih halapasta hommoa se se , kymppinä oloetta , pikkuisem parempi palakka jos siit ‿oli nim mitä se .
RJ: van sittä nykyjäj jo kehitty jotta joka lien nukkumassa niin sopivat , ja sittä loppusella mitä viimmeksi oli ni , jos se vaer rupesi niiŋ kuv virheitä tekemään korttie luömää , ruukiˀ ˀaijjalla nim , sem minä kuletiˀ ˀiham paekalla , kassamiehen syllii .
RJ: aivam paekalla .
RJ: ja toas viinaŋ kansak kur rupesivat rehvoamaan ni , ei muuta kun , samassa tililappu mitä , niijeŋ kansa .
RJ: van .
RJ: ei suomalaeset oop parempie .
RJ: ne kun on siellä kun , se ‿oŋ kuittijärviltä kul lähetääm min ‿en , ook käönys siellä kun ˀyheŋ ke , kuittijärvillä kyllä paljoeˀ ˀooŋ käönynnä lesnoen , metsähhoetajal luona silloŋ kuv venäjäm puolelta hakattiin ni , piiripeälliköŋ kansak kaheksaŋ kertoa piti käywwäˀ ˀyhtenäet talavena .
RJ: se oli ihaˀ ˀummikko perhana .
RJ: ja siellä ne tarkat tismat oli sittä kuh hakattiin .
RJ: tukkie kuh hakattiin nil lanssissa oli sittä se oli semmosta se ottopartseeriŋki jotta kolomek kuusta sa , tuoreem puuh hinnalla .
RJ: jotta se ‿oŋ kuupapuu .
RJ: ja sittä kun tuli luovutus nin se kesti toesta kuukaotta se luovutus ja kuuskymmentä venäläestyttöjä ja akkoja ja mitä lieˀ ˀollu , lunta suomimassa piti niim puhtaaksi jotta luuwwaŋ kansaˀ ˀottoal lumi .
RJ: jos sattu liika pitu nin sahoap poes , lanssissa , ja alamitta nin syöˀ ˀelip poltaj ja sieltä savuja nousi perhanasta .
RJ: kun , metsähhoeta , tuo , metsävvartiet oli niiv viisaeta sitt ‿oesiˀ ˀollun niih hirmunem maksu nin ne s , sanovat jotta peästäh , siis siistimmällä peästäh kul lyötta tulehen , ja , ne lyötiin tulleen .
RJ: m .
RJ: ja sittä se mittahoeto ni se oli niin tarkka mutta op , opetteli ne nehi , karjalam musikat ni , ne sano kun sattu iso puu ja , pikkuseŋkaat tuota , ei verska se ‿on tuummalasku se verska nin , sitä eijj ‿olluv verskoa kun nuin , meijjäl luwussa sentti elij jos meijjän tuumma se ‿om pitempi venäjäv verska ni , ei muuta kun tyvestä lippasi pikkusev vaen tuota , viisteille .
RJ: se kun terveiseltääp puulta mitattii .
RJ: nin silla laella meni jottei tarvinnuv van se ‿sse ‿oli pahhoa se , se justiisas se otto kun tuota , tyvveöksest , tyvetäj jos puuta piti niˀ ˀarssinam pitunen se ‿on seihte seittämäŋkymmentä senttie .
RJ: ni se piti tuuwwas se arssina , pitunem pätkä totistukseksi .
RJ: ni se kur ruoja paha veätteäv vaˀ ˀoppi ne siihennin ne heitti pikkuseŋ kiinij ja sitte sahalla lipasivat poekki ja siihem , puun tyveŋ kohallet totistajat ˀettä täm ‿on tyvetty .
RJ: se oli tarkkoa .
RJ: ja seiteˀˀarssinaesta pitempeä ei soanut tehäs se ‿on niŋ kun seitemmetrinen .
RJ: seiten , kymme , arssinaenehhan se ‿on seitemmet , seittemeŋkymmentä senttie kun se ‿on se arssina , eikös se ‿ok kymme arssinaene .
RJ: m .
RJ: ja sitte jos sattu , latva , tuk , kaksi lähtemää yhestä , arssina välie jä justiin sillek kohallen niiŋ kun täss ‿oesit tyvi nin sittä arssina vällie jä totistukseksi että se ‿on tuosta tuo latva , leikattuna .
RJ: ja sittä kuus , kaheksi , arssinaenel latva ni , riuku välliij jä sittä sen tyvem peälle .
RJ: vaŋ kymmeˀˀarssinaenen nin se piti ollat tuossa .
RJ: ranttuo se oli .
RJ: ihaˀ ˀummikko se se .
RJ: sittä mentiih hakkuusyyniiŋ kesällä .
RJ: me toessa kesänä että no perhanaŋko me arvoamma .
RJ: otimma pontikkoa , kuŋ keittivät nim , pari pulloa mieheej ja , venjöö , jässäkäˀ ˀotti kokonaesen , piiripeällikko jä mentiiŋ kämpälle .
RJ: ne jo kirjotti ennen ni , sillem mustapeäh huotillek kivijärveen se oli aena meillä tulukkina .
RJ: no , eläpäs huolikkaam mennääŋ kämpällej jä , lesnoe tulloo poekineen .
RJ: ja , tulukki matkassa , saekaŋ keittoor ruvetaan ni , hulukkonen tarjowaa oli semmonen saekkamuki isollaenej jolla ruvetaan ni , täöteel laski ja tarjowaa lesnoelle .
RJ: tyhjäksi kuorasi .
RJ: no , se otti ja aokasi ja pani palamaaj ja sito ja , nakkowaa hulukkoselleh hulukkone , nakkowaa takasij ja sannoo ‿ttei tarvihtet takasiˀ ˀantoa .
RJ: van se kuŋ kuorasi seisalleej ja , kumarti ja äijjäm paljo passipoeta , paljo , kiitoksie .
RJ: m .
RJ: sittä , alakaa esitelläˀ ˀettä lähetäh ˀoŋŋellet tuota , viijjantakasehen .
RJ: liŋkkulampiin se oli .
RJ: minä sanon sillel lesnoellej ja piiripeällikölleettä minä läheˀ ˀoŋkimaah haokie ni , elekeä soutaku , jott ‿olokoa vähä jälempänä ja minä sout , oŋŋiksentelin sej joen , kirkelämpeähä asti , kakskymmentäkaheksah haokie .
RJ: no minä että mitäˀ , nuilla tehhään nyt nuin , nuilla nyt nin , peästiiŋ kämpällen ni , lesnoi sannoo hälles suolatah nelikko häm pirttivoaraal laettaa ja niin suoli poes muuta ei ja , siihen suolatar rätkittiij ja , talavella kaet se ‿om perinyn ne .
RJ: minä rupesiŋ keittijöm pöywwällej jä tervasin nuo jalat vielä ettei tulisil lutteita .
RJ: lesnoe tulloo ja kun se käestä reppii minnuo ulos vii , viittoo viittoo no minä nin saonaaj ja sinnen nukkumaam minä että hyvä .
RJ: oamusella minä nousin saekaŋ keittoon ni , minä annov varsin , pontikkoa sem mukillisen .
RJ: toeset tuli pirttivoarasta alakaa esitellä että lähetään suolampiiˀ ˀoŋŋellem minä kuuli että kyllä nyt hakkuusyynit mennöö jä käötiin toas ahvenie summan suuri rovijo ja , sittä , alakaa esitelläk kolomantena päevänä että lähetääl lapukkaan siit ‿oli kakskymmentä kilometrie siell ‿on suomalaeset , muuwwam poavo , teältä lähtenyˀ ˀisollaheŋ kuppeilta viinaŋ keittoa pakköj ja se oli siellä , suomalae , nem mies , vanhallem muorillem mennyˀ ˀelättilääksi .
RJ: ja paaljo käötiin siinä sillonni .
RJ: no eläpäs huoliˀ ˀollakkaam me lähettiin sinnej ja vielä , hallaiikan , repuŋkantajakseel lesnoe sitä kävelläp pojoteltiin sinnen ni , se minnalla viina kiehu ja se kum minulleˀ ˀalakaa että kum pahalla aijjalla toevat lesnoej jotta kun , paha aeka kun viinat , minä sano ‿tt ‿elä elä hättäele .
RJ: puukuppi oli siinä kannom peällä minä pistij jä juoksutil lesnoellen nin tyhjäksi kuotasi .
RJ: minä että hyvä tulloo .
RJ: saonoa lämmittivät peäsi se saonaav vaŋ kantoap piti poes .
RJ: oamusella sannoo lesnoe nyt se ‿om mehtäsyyni mennyj ja sillon ‿sta lähettiiˀ ˀitekkuhik kottiin .
RJ: se oli oekeeˀ ˀahnev viinalle .
RJ: neljänä talavena .
RJ: siitä tuli , karttimoŋ kämpältä ensin tuli kakskymmentä lapukkaan .
RJ: siitä tuli , kolomiseŋkymmentäköhäv vam miten häntä nyt liet tullul latvajärveen .
RJ: siitä tuli kivijärveeŋ kymmenen .
RJ: siitä tuli äijjöllahem perrää , no kun ‿em muistav van , vaˀ ˀoŋko sitä , ku , tuota , sinn ‿oŋ kymmenie .
RJ: sittä , rimpirannalle , sittä senanniemeen , sittä iutalaaj ja sittä vuokkiniemeen .
RJ: siellä se lesnoe oli vuokkiniemessä .
RJ: kaheksaŋ kertoa piti käywwäˀ ˀyhtenäät talavena .
RJ: ja siellä aetoa tehtiin tukkitielle .
RJ: no kut , sanotaan nii että kaheksaŋ kilometrie vilimonsoeta tukkitie kuluki jottei olluk kur rimmikkosuot ja , tuiskunen talavi , ja viimmenen talaviotto visirkkaväli , niljaväli van se ‿ov visirkkaväli .
RJ: niin ni , viimmeneˀ ˀottovuosi ja , ei muuta kuˀ , kahta puolta närreet , näreˀˀaeta .
RJ: kaheksaŋ kilometrie toesella puole ettei aeta katkennu .
RJ: sitte , kuˀ ˀaeta soatiin ni , tiehöylä ajo eiltä ja neljä vesihevosta jälessä aenaa .
RJ: jaˀ , tuli tukit , tuli .
RJ: liŋkkulampiin .
RJ: no , liŋkkulammista ensiˀ ˀuitettiiŋ kirkelämpeähän .
RJ: tuli joki , ja kirkelä , tse tse , se menöö kirkelä , nurkiter raja siitä tultiin sit sittä suomem puolellej ja sittä kämppä oli tässä jä , täss ‿oli särkkä näen se ‿oŋ kulukoo .
RJ: täss ‿oŋ kirkelämpeä nin tähäl laskettiij ja tätä kuletettiij ja sittä tästä pyörähettiij jä täss ‿oli , ei kun särkkä välissä ja siin ‿oli karttimonniska ja se tuli sittä jo tänne , karttimonniskasta ne joet lintulampiin se on suomem puolella jo paaljo ni , lintulampiij ja lintulammista tuli sittä tuota , kulumajärveej ja kulumajärvestä tuli juntusjärveej ja siitä tuli kokkopeähäj jä kian , kijantahan ˀoj jo kokkopeätä .
RJ: sieltä ne tuli .
RJ: venäläestem p pui , venäläe venäjäm puolelta van suo , ouluyhtijöm puita , oululaenen sem m vanhav , viikmanni , joka oli , metsähhoetajana ouluyhtijössä ni se , se se kävi seŋ kaopan tekemässä venäjäm puolella , ja visirkkavälit , niljavälit .
RJ: se oli semmonen niij jotta siin ‿oli , neljäkö siin ‿oli niitä , se oli kyllä yhessä mutta ne oli erotettu vuokseeˀ ˀaena se visirkka , niljaväli .
RJ: jotta tämä tänä vuonna .
RJ: sitä sanotaav venäjäksi visi visirkkaväliksi , niljaväli .
RJ: kyllä minn ‿oon tehnynnä .
RJ: tuolla , jumaliskylässä minä suomulaeselleh hakkasin , ensi talaven .
RJ: se oli , jumalissärkistä hakattiin siin ‿oli kuus hevosta porukassa ja mehtään tehtiiŋ kämppä , pölöhöpurov varteen siellä jä , ruwettiij ja sinä kesän sinä talavena hakattiin tukkie ja peällep pantiij ja tuli niim paksu lumi jott ‿oli metri kolomekkymmentä ja puolitoesta metrie niijjen , särkkäeŋ kolossa lunta .
RJ: ei sitä pystynnä , perässääv veittiiŋ se meni niiŋ kovaksi että se kesti kävellän ni sittä perässääv veittiiŋ kul lapijoetiiv vähä matkoa nin tiev varteej ja sittä ajo .
RJ: s koajettiij justeerilla , ja kuorittiin tukit .
RJ: metässä .
RJ: kuorittiiŋ kaikki , ihaŋ kaikki piti .
RJ: kolorauwwalla veittii ˀeijj ‿ollup petkelruuk , petkeltääs sillov vielä käötännössä .
RJ: kolorauwwalla mahallaan siinä tukim peällä vaen .
RJ: pikkuse aena kastu etupuoli keväppuoleila .
RJ: sitähäˀ ˀoli , ihan niiŋ kuŋ kuikka märkänä vaŋ kämppääm mentiij jaˀ , lämmitettiij ja kuivaeltiij ja läheˀ ˀuuwwestaav vaen nytkyttelemään .
RJ: nihhän sitä , ja sittä tehtiin toas kerran tuonne , alalehov vesterin taas sinnek , kekrij jäläkiviikolla , kämppä ja moarijaaˀ ˀastiˀ ˀoltii .
RJ: ei , ei paleltunna va , van silloˀ ˀoli ei ‿st t ‿ooˀ ˀollun niim pakkastalavea .
RJ: silloˀ ˀoli , vaŋ kum min ‿em muistav vuosilukkuo nin silloˀ ˀoli tuota kolo kolomiseŋ kuuta jotta , kyllä se oli yhellaesta pakkasta .
RJ: ooli sitä siilon .
RJ: ja sissääl lämpievä kämppä ensin tehtiim piisi ni , piisi ni ˀeihän sillä tarennuk kukkaa .
RJ: van sittä me alantee isännäŋ kansaˀ ˀotimma purosta kivet ja si , sittä rupesi .
RJ: kyllä sitt ‿o ˀ ˀaena hakattu .
RJ: ei , ei ‿stä tehty .
RJ: ei ei tulluˀ ˀei tullunna , ei .
RJ: ne oli niim parraallaˀ ˀolovie ja sittä tottapa ‿sta oli sitä , aena sitä jalakinetta mutt ‿eihän ne ne hyntteet siiheˀ ˀaekaa olluk kaksisie vaˀ ˀei ‿stä tullu .
RJ: ei ‿stt ‿oltu rokulissa .
RJ: van se vae että , yheŋ kerran sattu , kuormat oli valamiit lauwwantaeta vasteˀ , yöllä kämpäˀ ˀeissä jotta ne ajjaa tuota , ranttaa .
RJ: mutta alanteˀ ˀisäntä sannoo ‿tta nyt ˀom parasta jotta heitetääŋ kuormat tuohoj ja ajetaaŋ kottiij jotta tuota , hevoset ˀei kestät tätä ilimoa .
RJ: sitä kun oli jo ennemminnip pakkasta ja valtatiellä ajovat nin se hevosen nokasta veri tippu .
RJ: se kum pakkanel lieˀ ˀoekeej ja se oekeer rupejaa heŋŋittämmään nin se veri tippuu .
RJ: ni se alanteeˀ ˀisäntä sano ‿tta ei viitität tuota nähäm muuta kun tyhjänä ajettiiŋ kottiin .
RJ: no tietäähän sen sehäv vapisoot jaˀ , ja piti ‿stä yölläel lähteäh hevostennik kansah huonot tallit niŋ kun ne rupesi vapisemmaan ni ˀaesoej ja kuormat kun ˀiltasella tuotiiŋ kämpäˀ ˀetteen nin ne kuˀ ˀalako vapistan niˀ ˀaesoej ja ne lanssiiv vei .
RJ: eihän se paleltusihhan se hevonenni .
RJ: itet tehtii .
RJ: koeraŋkaolaan , lumesta kuntta kuokittiij ja sitä lyötiij jä sittä nuista , tynnyrim paksusista hoŋŋar roavosta ettei monta seinälleen , tarvinnunna ja sittä matalallaesiehiv va , kuˀ ˀiso kiukoa ja se kuummaksi lämmitettiin no tarkenihan siinä , tarkeni siinä kyllä .
RJ: ja monastem minn ‿oon tehnynnä , kyllä semmosen tempaokse ˀettä syksyllä om mentynä jä tuota , lämmitettynä , tuota tehty saona ja lämmitetty hyvaksi niˀ ˀon siinä tarennu .
RJ: van se pittää tehäm meleko tolokusti .
RJ: ja sittä laepie visu .
RJ: van siell ‿oltiin siellä venäjäm puolella , savotassa nin siell ‿oli iso , vuokkiniemeläesillä se kämppähoeto ni , niin ni , vesisaŋkot oli , oven suussa kylymettynnä , vaŋ kun niill ‿oli velttie ja vällyö ni , siellähän ne kutjotti .
RJ: m .
RJ: kylymettynnä ne oli siellä .
RJ: kaikki kaikki , eihän sitä muutej jouwwa .
RJ: koeranŋkaolaah hyvinni .
RJ: oonham minä kolomas torppa oˀ ˀitellä nyt ja , ja minä oon tehnynnä tavallisella salavoksella varalla , niiŋ kuh hirrestä varataa ‿tta salavos tehhääˀ ˀensiv vesilasin , jäläkeej jotta se nousoo suoraaj ja varalla veitään se saomma ja sittä hakataan se varraos kuperaksi ja s , sammalta elim mitä tahasa , rakkooj jaˀ , toas toeneh hirsi ja sillä laella .
RJ: jaˀ , sittä tuota , nyt tein tämäl laotataloj jotta , piirat pystyyj ja , jat haltijaparrut , tuota peällej ja , laepien niskat löem peällen niiŋ kun , sanotaan ni ˀettä , ensinnä viis kuus kertaa kolomej ja sittä , kolomen tuummal lauwwan naolasiv vi sev vitalauwwotuksen siihel lappejaan .
RJ: jaˀ , sene semmoset niskat löen nyt .
RJ: ja sittä täösi lauwwotusham pittää ollak katoˀ ˀalla senhän , jaˀ , sittä ponttalattija .
RJ: pikku mänty , elik kuusi .
RJ: ne lyötiih halaki ja ne lyötiin sittä , selälleen .
RJ: et jotte , se halakasupuoli ylöspäej jä sem peällen naolattiim pärekkatto .
RJ: ja pärreit sittä , höylättiim pikku männystä jä sittä tuo mäntäjäene , tuo tuo pärehhöylä pantiiŋ kiinis se perä , puuhuˀ ˀelis seinääj jä sittä pukki tehtiij ja siihel lyötiin se päreppölökky jä siinä kolomen neljä , miestä siinä vivun nenässä , kiekkasi kahappäen näej jä sittä tuota , yksi oli pärreitä ottamassa .
RJ: ja seˀ , jos hyvä tehhään sehin nin se kestää kauwov van se pittää tehäk kolomiŋkertanen .
RJ: kuivat kuuset .
RJ: kuivat kuuserrassit .
RJ: lattoen , heinälattoen .
RJ: ja seŋ kum päreppuum pituseksi pölökyksi , leikkelöö nuij ja sittä halakoo ja , koiorauwwalla lähtöö ni , kaksi miestä soapi naolatan niim paljo ku ennättää jä yks työntää pärreitä .
RJ: tuossa paloahoss ‿oltiin tuolla tuolla pärsämöjjoki varressa .
RJ: no vikelt ‿oli poltettu rakennu , ei se oli tuota , kattoa vaella , rakennus ja eijj ‿ook kattajie minä sanov vikellek kun siinä joutilassa miehet kotkusivat jotta , koajaham petäjä pijan tulloo katto ja se ei vähällä no lopussa rupesi ja koato .
RJ: se veteli päreppuum pölökyt , pärreem pituseksi pölökyksi jä , völjäsi siitä kartanooˀ ˀolallaaj ja mitel liet tuonunna ja , na , rapsi sittä seˀ , niiŋ kum päreppuuhur ruukataa että ne ‿on tuol levveöseksi jaˀ , iter rupesi paenamaaŋ kolorauwwalla kaksi miestä löe jä , ne sae lyywwän niim paljo kuˀ ˀennätti ja kyllä pärreet riitti , se kun sattuuhih hyvä puu nin siitä ‿stä lähtöö .
RJ: van se pit ‿ollah hyvä .
RJ: jat vielä minä tässääs savotass ‿ollessa tuossa , samalla laella tein tuossa , pohjahhovissa .
RJ: ei heinäsäelijjöä jä joona juntunen kyllä pärreitä tulloo kuhaj joutuu tulloo .
RJ: mitä ‿stä tyhjään sattu iso petäjäˀ ˀötky se oli pikkusel laho syömmeltä .
RJ: se kyllä äkkie tulloo sillä laella .
RJ: pahviloellep pitäsiˀ ˀollat täösi lauwwotus , ja siiheˀ ˀei tarvihtek kyllä kuhan tuota mäntäjäestä halakasoo nin se , kyllä asettuu sillä oekeeh hyvästi .
RJ: no se ei kyllä tipahak kertowaa .
RJ: ei kertowaa .
RJ: ei se pärekkatto vuojaj ja se parikymmentä vuotta jott ‿ei se kyllä pahastiv vuo .
RJ: vaen siitä , siitä tulloo samalla laella .
RJ: mutta siin ‿ov vaem pikku liksi , lauwwasta minn ‿oon tehnyk kotonaeh heinälaoŋ katoj ja tuota pinnastae .
RJ: siinä eijj ‿oom mittääm muuta kun tuota , lauwwat lien , kuiŋkaan ni , vesiuram pukkowaa .
RJ: vaej ja sittä , melekeer rinnakkaal lattoo ja sittä saommallel lyöpi yhen ni , se ei tipaha .
RJ: van se vesiura se ‿ov vaeˀ ˀettä se pittää tehä .
RJ: se ei tuo höylätty nin se ei , ennätäˀ ˀisolla satteella va , valloam muutev vav vesiura kun on ni , ei kertowaat tipaha .
RJ: ei kerraŋ kertoa .
RJ: oon .
RJ: no sittä kun siihen sanotaa että meet tuohol lanssiin nin tiet tikut semmoset , puolem metriˀ ˀelim metrim pituset tikut jaˀ , tikutas sittä se valtatie ensinnä että kahta puolta pakum , paksummat tikut kahta puolta se pittää se tukkitie aenakin nuiŋ kuutta seitentä metrie levveäksi tikuttoap poekkijärven .
RJ: ja siitä lähteäs sittä hyviv vittaan , tikuttoaˀ ˀitekkullekkiˀ ˀajurilles se se , tiem paekka .
RJ: jotta tuosta ajat tuota tikutusta myöten niim pitkältä kun tuota tiktikutusta riittää sittä pannak kakskymmentä metrie vällie ja toas samalla laella se tikutus ja , niitä pittää pannan niitä tikutuksie nin tuota , jottae sata neljäkymmentä elis silla laella kun oh hevosie alakaa , sata neljäkymmentä ja sata neljäkymmentäneljä jä puoliittoesta sattaa .
RJ: nin niitä pittää tehän niim paljo , ja sittä muistoaˀ ˀaena niij jotta , tieltä lähtiissä ensinnäep pittää pannak kalijut ja sittä pittää puomit pannan niijjen , latvatukkiim peälleˀ ˀyhäppäen .
RJ: ja sittä tukil latvatukit nin ne pitää pannak kans yhäppäej jä eri laveriin .
RJ: jaˀ , tyvitukit toas yhäppäej jä , jalan tarkkuuwella sittä latvat , m .
RJ: sem pitemmälle ˀei soat toenen toestaan tullak kuj jalan tarkkuuwella .
RJ: ja sitte jos sattuu semmosta ennen sattu niij jotta , jotta ne puotteloot puomipuut kun tahtoo olla , peähäj ja toeseen , soapi tehäs sem puomipuulanssin , jo soapi metäm puoleiseem peähän tehäj jä alakupeähän sem puomipuu , puu , lanssin .
RJ: m .
RJ: no , minnäek kun satun sittä että hiiho , jo m mi ‿nolim peoraniemessä silloŋ kortteerie niŋ kävin toas haokilammilla herralassa ja pallaelin siellä kymmenettä käywwessä ni , vielä mennäk kelekkasi hevonel lanssiij ja kun seisattu ni , tiuwwut vaen , soe niiŋ kun , kävellessäes selässä , niiv vapisi ja moatakkik kutjahti .
RJ: ja jopa ruvettiir ropsimaan siinä .
RJ: mutta tuliippa nuilta , työjjohtajilta että jokaˀ , hevosta lyöpi nim pittää sannoaj jäökästij jotta nyt paar reit peällekkäej ja ajak kottii .
RJ: ni se loppu se ropsinta .
RJ: se oli jyrkkeä sitte jo lopussa se se oli kerrassa nii että jos vaeŋ kertowaal lyöpi lanssissa ni ˀei kur reit peällekkäen , ni se loppu kerralla .
RJ: van tarkallaeseen ne ajo sillov voe hyvänenn ‿aeka .
RJ: no se , se oli van se loppu .
RJ: työjjohtajat sanovat niij jotta , se pittää jyrkästis sannoa ‿tta reit peällekkään .
RJ: val looppu se .
RJ: silloˀ ˀyhtijör rattorit oli ensi kerran niv voe hyvänenn ‿aeka kun ne työt tekivät ku , kivijärvellekkil lähtivät hevospelillä tekemään niˀ ˀitkuŋ kansat tulla , veivasiva t takasiˀ ˀei peäsen ni sitt ‿oli kajjaanista yksi niskanen se ‿on , mikähäl lienöö yhtijöm miehie suomussalamelta sill ‿oˀ ˀemäntä rouwwa ni , se oli rattorimiessä nin se sannoo että peäsö jä sill ‿oli sitte , täösi kela telaketju .
RJ: niitä pienempie .
RJ: rimpiij jos sattu ni se nousi kun se nakkasi hoŋŋar roatoja kaks kolomes se nousi itep poes ja se sukkelossaeˀ ˀeikö tuo liek käönynnä jä se ei kum mennäv verni jä sieltä ajo herralaŋ kaotta , peoraniemeej ja sano ‿tta peästään .
RJ: vaen sitä tuotaer rattorie minä sittä soarijärvellä oiij ja sama rattori van sitt ‿oli eri ajaja ni , ei mitänä .
RJ: sitt ‿oli sieltä , salovoaral luota muuwwan , poeka toas se oli kans konemmiehie ni , sittä tuo tuomas tolonen työjjohtaja sem pisti ni , peäsi .
RJ: sittä pelekäsi rattori kul lanssiss ‿oli vettä ‿ttei keŋŋäv varret tahtonur riitteäj jä sittä mehtä , ajuja kun niim myöhäm meni kevvääksi aena se aju ni , evät soaneet mutta se kul lähti niŋ kyllä verni .
RJ: miten se liem mennynnä vam meni se vaen .
RJ: se ‿ol lanssissaes sittä että , joka , nehän , riiteli monjaat niijeh hevosmiesteŋ kansan niiŋ kun nyt ˀolit , raomaraahessaeˀ ˀolleet nii että ne oli peällekkim menneet minull ‿ei tarvinnut tapellah hänessä kertowaa .
RJ: tuummittelin ihmisteŋ kansa että näen tehhääj jä , sillä laella ja ei ei minull ‿oot tarvinnunna vaekka toestakymmentä vuotta minä seisattelin siinä .
RJ: tuossaes sakarajjärvellä niŋ kun oli poloveeˀ ˀastiv vettäer roavossa ja , sittä niim metsähallituksessa kova jotta ne pit ‿ollah hyvästin ne pit ‿ollah hyvästi .
RJ: no minä tuota , aena niillen nuhitij jotta semmoneˀ ˀon , jotta se oŋ kyllä metsähallituksen .
RJ: siinä pittää tuummitella .
RJ: oon ollus siinäe .
RJ: oon .
RJ: pöllilanssihan on nykyjään niij jotta sitt ‿ei soat tuota , olipa se mikä mik kennem pöllie tahasaj ja niiŋ kun , niiŋ kuŋ kajjaaniyhtijönnin ni , pohjapuut kul laetetaaˀ ˀensim poekkitelaset , pitkintelaset nin sittä pittää lattoas se pohja että sitt ‿ei soak kymmenen sentir rakkoa olla .
RJ: ei , metsähallituskaaˀ ˀei se annat tehäk kymmentä senttie ei se antasim mielellään tehä .
RJ: ne kursowaat heti ostajat .
RJ: se pitäsiˀ ˀollas suora kyllä pinon .
RJ: van se oh heleppo pöllilanssissa eihän siinä ku , sannoo ajurille että tuoppas se riuku tuolta metästä jä , veteles sitä ja sitä myötel lao .
RJ: se tulloo suora .
RJ: m .
RJ: minä tuossa pärsämöjjoki varressa yhennit talavem pöllilanssissa kokonaam meohasij ja meohasij ja siin‿oli niim paljo niitä ajajie .
RJ: no ei ne kaikki ossoaˀ ˀyhellaesie eikä sittä , tavallisie puoletkaak kuˀ ˀasijan sannoo .
RJ: no se pittää kum puomi tu .
RJ: kul lauwwistettaaŋ kahta puolta näen , nin se pittää sitte jos ˀoekeem minn ‿oon tehnyk kyllä urkossaen niitäe , ja tu , päevipalakon nin se pittää tulla , ku se lauwwistettaan niin se pittää tulla , pyöräkkä joka kohasta vähä nuim pyöräkkä .
RJ: van , monniik kul lyöpi niˀ ˀei kuŋ kahta puolta sittä jos se lauwwistaahin ni se on niiŋ kum , purasimeŋ kärki ja se ruman näkönen .
RJ: tuossa uittoyhtijössä jos nyt kahteioo jat kajjaaniyhtijössäen niŋ kyllä ne ‿on sievie ne puomim peät .
RJ: on .
RJ: eikähän ne nykyjääˀ ˀannakkaaˀ ˀenneä .
RJ: ja sittä se oma paksuus .
RJ: soarijärvellä min ‿olin silloŋ koko talavel lanssissa toas ni , ja eemi juntuneˀ ˀoli muka työjjohtajana ja sitt ‿oli muuwwan seppänen soarijärveltä .
RJ: isoja hoŋkie sittä ja sittä kun se oli , varastohoŋŋiksi ajettiim maalles sittä kevväällä .
RJ: no ville uikuttaa että hälleh hällekkiˀ ˀantoa .
RJ: siin ‿oli yhessä kohti se oli hoŋŋaltae , ne kuŋ kuoriep piti kyllä , ne tuoreet puut vaˀ ˀolihan niistä se eri maksu , no minä lopussa sano ‿tta no meet tuohoh hoŋkarovijollev van tuota ne pittää tehäh hyvvie kyllä , meleko hyvvie .
RJ: no kyllähän se muuten teki hyvvie niŋ kuˀ , tuli , eemi juntunen niŋ kun se olliip paksumpi kuŋ kaheksan tuummoa se lauwwistus .
RJ: eemi sannoo ‿tta voi hyvänen ‿aeka nythän täss ‿oˀ ˀerreös , et , se kun oli yheksännit tuummoa ja kymmenennit tuummoa .
RJ: no uusatahhan ne piti .
RJ: se kun on se kaheksan tuummoa se , uittoyhti jömeärä että semmonem pitäsit tavallisestiˀ ˀollap puomipuul latvaen .
RJ: toesta liekkö ollup pikkuseˀ ˀohenti ni sillä siisti va ,.
RJ: poes pani .
RJ: ei niillä tehnyk kyllä niillä puomilla mittää .
RJ: läpi se mennöö leŋkki .
RJ: kahtena kesänä min ‿olin siinääk kun tuota , muuwwav virkkuneh hiijjestäkö lieˀ ˀihan tuntematom mies soettoap pärräöttää .
RJ: virtasalameel lähteän no minä , ja huommenna minä sano ‿tta no , oesiv vähä kiirreellistääv van totta ‿sta pittää ja se tuli moottorineej ja lähettiij ja mentiij ja , ja minä siinä sittä meohasiŋ koko aijjaj ja sittä , sittä soatiil lasketuksi .
RJ: toessa kesänä soettaa toas että virtasalameen no minä arveli että no lähetään .
RJ: no elähäh huolikkaa .
RJ: sittä sannoo kun ˀoli eänestykset ja heinäntekkoe , näötti että joutuu jotta nyt pittää tehät tuntie ja nyt joutuoˀ ˀeänestykseej ja heinäntekkooj ja kaikkeen .
RJ: n ‿eijj ‿olluˀ ˀelläessään tehnees sitä tempaosta ni minä sittä tuotaˀ , kun siinä vastuuseem pittää laskea , minä kaheksantoesta puuta rantasiv vael löysiksi ja eˀ ˀottanukkaat toesta ympäryyttä ja löysät ne kaheksantoesta puuta ja me viissiil , yhellä valavokilla l laskima laottoa siinä virtasalamessa .
RJ: no , tulloo sinnej ja kahteloo tuntikirjoa , sannoo että että tuota , tässähän on tehty näetä tuntie , niiŋ kum purolaskussa .
RJ: minä sano ‿tta , muistaako tuota , piiri , peällikkö jotta se oli puhen niij jotta joutuoˀ ˀeänestykseej ja huohmowaako sennij jotta tuota , viittä eijj ‿oˀ , kertowaav vuorokaotta kohti mennyv viittä laottoa tässä salamessa että huohmoattako te sen .
RJ: no se ei puhunna mittääm minä sen tuntikirjaˀ ˀotij ja minä rävväötiˀ ˀolokani takkoa etteem minä sano ‿tta täss ‿oˀ ˀukko virka ja värkit .
RJ: minä sano ‿tta pistäppä toenem mies satulaan .
RJ: eihän se peekana pistännä muuta kul lähti touhottammaam minä sano ‿tta ei ne taksat muutuj jos ˀilima antaa ni .
RJ: me tehäh hurotimma työnnyj jä , me sittä kutumma postimieheltä että tullah hakemaam poes .
RJ: ei tullunna nim me postin , moottoriim mentiij ja , minähän sittä tuota , menin tilliin niŋ kun se alakaa ävelteäj jotta tuota , liijjam paljo tuntie että heivata .
RJ: et jotta , se ‿on sullev vielä isompi ruukeli .
RJ: siinn ‿oli miehie ihan täönnä se konttuuri , ne naoraa siinä .
RJ: minä sano ‿tta , oŋko piiripeällikkö , katellu , ne tuntikirjat ˀoekeen .
RJ: on ˀon .
RJ: minä sano ‿tta eihän ne ‿ok kaikki tunnitkaaj ja vielä tahot heivuuta .
RJ: miten niin .
RJ: minä sano ‿tta , minn ‿oon niim paljo kulukenuv vähä enämpi kun te työpaekossa ja miltä tunnilla lähetään nin siiheˀ ˀastit tunnit juoksoo kun tili tehhää että tällep päevällem me ei pantu varsim mittää että annahaŋ katotaan .
RJ: van sittä ne miesjoukko naorovat siinä oekeej ja sannoo ‿tta no lisseäkö vielä minä että niin nii .
RJ: semmonen , mikä lieˀ ˀolluˀ ˀäkkinäenen , piiripeällikkö eihän se tavallinem mies ruppeasin niiŋ kuˀ , iteˀ ˀyllyttää jä me teimmä jä sitt ‿eijj ‿ook kukkaan niin sievääŋ kyllä vienyl läpi kum me ja sannoo ett ‿eijj ‿ook kuŋ kolomattakymmentä laottoa yli kolomeŋkymmenehhän niit ‿oli .
RJ: aevahhan se oli erreös hällä .
RJ: ja sattuu niijeŋ kansam monta kertoa kamuunni .
RJ: em minä antanna kyllä .
RJ: voe hyvänenn ‿aeka .
RJ: jo minä sanon sillep piiripeällikölle että kyllä te ‿otta vielä penikka .
RJ: eihän sitä aevan .
RJ: ka joŋkuŋ kerran ˀoon ˀollu .
RJ: oonhan sitä .
RJ: sehäm pittää tukki , jakkoak kun se , ne koataat niŋ kahtoa että mihiˀ ˀastis se suorana juoksoo ja , siitä poikki .
RJ: mutta tyvessä jos ˀoŋ kimppa niˀ ˀei kul liipe .
RJ: liipepö pölökku ottoa .
RJ: raotatiepölökky .
RJ: leŋko .
RJ: jos tukki koajetaaj ja siin ‿on , tuommonen , nuim pitkältä , elit tuota , yheksäŋkkää , yheksitoestajalakaneŋko se oli liipe vam paljoko se ‿on , eˀ , miten , em minä muistakkaa .
RJ: niin niŋ ku se liel leŋko , kun kuiŋkaa , ni se pittää sitte leikataˀ , seˀ , raotatiepölökky .
RJ: ni se sittä , ku se ei oekel leŋko lienen nin sittä tuota , kun se , sahhaam pistetään nin siitä tulloo se , raotatiepölökky .
RJ: mutta sitte jos se ‿oˀ ˀoekeel leŋko niˀ ˀei kun sulli .
RJ: sullim pituseksi leikellä .
RJ: jos se oekeel leŋko on .
RJ: jos sanotaan tästä nyt lähtisiˀ , kaheksitoestajalakaneˀ ˀelik kakskymmejjalakanen no siin ‿on tuommoneŋ kimppa tyvessä se ‿oŋ kimppa tämä joka on , leŋko .
RJ: no , jos se suorana juoksikik kaheksan tuummoa kuŋ kahtoo nuin , tuota suorana juoksisi että siitä vielä kaheksan tuummoa lähtöö , lähtöö sitä täösikanttie nin tuota , siitä tulloo liipe vaj jos eijj ‿oon ni sulliksi .
RJ: sulli leikataj ja sittä tukiksi .
RJ: leveranssi , haŋkintana metsähallitus ˀei soatas sitä muuteŋ kun , yhtijöllek kun se pittää sulliksi tehä .
RJ: näkköö .
RJ: minn ‿ooj jo siinääv veikav voettanunna kun tuota , vastaaˀˀottotouhuss ‿olin , kahtena talavena kuˀ ˀä mmär ruukim mehteä hakattiin .
RJ: ja sem , metsähallitus haŋkintana veti .
RJ: no minä hakatap paukutim mittasakiˀ ˀeillä sarkkama se mittasi ja iikka materot jat , siltti metsähhoetaja ja ne , ne mitatah hurotti ja minä sen sakiˀ ˀeillä .
RJ: no se tahto lämmintä paetoa pitteäp peällä kun ni , kun ‿st ‿on sitä lahhoa ja lahhoa .
RJ: noˀ , minä kahtelim minä veij jokkaesellek kolim peähän .
RJ: tuli metsähhoetajat ja sannoo ‿tta , mikä se nyt tehhään .
RJ: minä sano ‿tta en tiijjäm mitä tehtäneev va ˀei nämä kelepoam minä sanon suoraan .
RJ: no se sittä s , sannoo ‿tta nämä pittää sahatas sulliksl .
RJ: no , se sittä kuhtu ajurij ja ne sopivat ja sahavat sulliksi .
RJ: sitte t , toas sattu muuwwaˀ ˀilta ja ne lähti jo mittasaki poes ja minä ennakkoa vähä tiej jotta minä ennättäsin nij jäen sinnek kapsimaan , kapsimaaŋ kapsimaan niitä puita ja hakkaelemmaaj ja , oekeeˀ ˀiso , mikä lieˀ ˀolluk kak , kaheksitoesta ja puolituummane , kaheksantoesta jalam peältä .
RJ: niim paksu , latvaleikko .
RJ: no kun ˀov valakeata noavoa , ja minä tien siinä jo roakkie monet tieh hurotaj ja , se luonto sanoo että tuohip pitäsih hakata .
RJ: no minä ajatteli että , kyllä kaet tässä luontojaaŋ kauwwannik kiusataa ‿tta tuota , keskellep puuta ihaŋ keskellep puuta ettem mist , ihaŋ keskellel lähil lopistammaa .
RJ: no minä hakatap paokutan sitä pakkasella ni , katon niŋ kun ˀon toestakymmentä miestä selän takana minä että olokoot ˀei tässä aotan nyt enneä höröstely eikä mikkääm muuta kuŋ kirvestä sittä sannoo jo joku niiˀ ˀettä tervettääp puutako ‿sta pittää hakatam minä sano ‿tta , van sitä pittää kun sitä kerra , kirves ‿annetaaŋ kätteen ni hakatat tervettäe .
RJ: ja ne kahtoaˀ ˀällöttää ylimetsähhoetajat oli ja kallijo oli ja sittä , ouluyhtijöstä se meättä jok ‿oŋ kajjaanista se oli ja , ja mitä , toestakymmentä .
RJ: no ne kahtoot ja min ‿eŋ kul lyon .
RJ: silimeä myötek kirves tupsahtaa .
RJ: kaheksi tunniksi oli töetä herrolla sittä kum peät niin terveet kun silikit ja kul luwetaav vielä vielä vuosiluku kuiŋka vanha ja , mistä tuo arvasi .
RJ: minä sittä sano ‿tta kun se tuo joo , tuo tuo joona juntuneˀ ˀalakaa siinä , kun se ‿oˀ ˀeemi juntuseŋ kansam monta kymmentä vuotta nuita haŋkintapuita ni se ‿on nähnynnä .
RJ: no tietäähän sej jos s ‿ol laho sehän on varma , tuo tuot , valakea noava se ‿ov varma , laho .
RJ: sitt ‿ei enneä tarvihteˀ , uwellakkaa ‿tt ‿oŋko tämä terve .
RJ: se ‿on nähty monta kertoa .
RJ: no , se ‿on semmonej jotta , vanha petäjäŋ kaŋkku kun on tässä näej jä sittä kuˀ ˀoksa kuivaa , ja siitä soapi vetesä , ni siinä oksaj juuressa on sittä tuota lahhoa ja se oksa mennöö oksoa , sitä oksaj juuresta toesinaan nim mennöö meleko pitkältä alaspäennij jä se ‿on tupakkioksoa .
RJ: ja sittä riisilaho on semmonej jok ‿on semmone , märkeä lutjuo ni se mennöö läpi puusta .
RJ: usseennis se mennöö pitkältä vaŋ kuiva laho ni se ei kum metrij ja puolej ja se siihej jeäpi .
RJ: se ‿oˀ ˀihaŋ kuivoa lahhoa .
RJ: se ‿ov vaen semmosta juurennousemoa se kuiva laho .
RJ: ja se ‿ov venäjäksi sittä kuupapuu .
RJ: sitä ei ne annaˀ ˀei ei .
RJ: sitähäm mennöö hukkaan sillom puuta .
RJ: vaan silloŋ kur ruukim metäst ‿otettiin nin sitä meni hukkaanniv voe hyvä hytykäeneˀ ˀaeka kun , vanha palokaŋŋas niŋ kuŋ kolomen neljä viis jalakoa olit semmoner roso .
RJ: no sovinto oli niij jotta suurillet terveillep puillen nin niitähän ˀoesin nyt niitä tyvveöksie tullunna nin se sittä sovittiil lopussa niij jotta , neljäj jalar roso jos ˀoli nim minä löem pykäläŋ keskellej ja siitä pykälästä mitattiin , semmonen sovinto tehtim metsähhoetajaŋ kansa , kallijoŋ kansam me tekimä e ttä , siitä mitataaj ja niin tehtiin .
RJ: ja sittä se käötti niistt ‿oesit tullul liippeä .
RJ: liipie raotatiepölökkyjä mutta kun ne eivät ˀälynnyt tehä .
RJ: me p , kallijoŋ kansak kävimmä kaks kertoa oekeen tekijöijjel luona ja neuwwomma ‿tta kun tämmöner roso on ni , ei muuta kun tuota , leikatkoa , raotatiepölökyksi nyt tehi .
RJ: näkkööhän seŋ kun tuota , se ‿oˀ ˀoksaj juures , semmonen , vanhallaenen , niiŋ kuv vanhallaesta lahhoa näöttää olovan .
RJ: kun se ‿oŋ kuivanus se oksa nin siin ‿om peälläpäev vanhallaesta lahhoa näöttää elikkä noavoa .
RJ: se ottaa lahhoa elin noavoa tupakkioksa .
RJ: ja tupakkioksasta lähtöö toesinaam menöö alaspäen nim pari kolomej jalakoa .
RJ: ku se vesi peäsöö siitä .
RJ: se siinn ‿on .
RJ: se tuuli särköö sillon .
RJ: siitä se vesi peäsöö latvalahhoon .
RJ: tuulihan se se se ‿oŋ kyllä sehän nyt sehän ˀoˀ ˀihal luonnollista ku , heiluttaa ja , sittä sattuu tykky repäsemmääj jo oksoa elim miten tahasav vijottaa vähäsen siihev vein sattaa ja sillon se tulloo latvalaho .
RJ: tuuli , tuuli se sen tekköö .
RJ: se ‿om monittaan se tuota se ei kum pihkottuu .
RJ: petäjäpuu .
RJ: ei se tyvestä jos lossaottaa ei se lahok kun se pihkottuu .
RJ: soapihan siihem melekosel lovinnil lywwäˀ ˀeikä se lahoj joku petäjä .
RJ: kaŋŋaspuu varsinniˀ ˀei se laho .
RJ: pihkahhan se ottaa .
RJ: ja se ei sillov vesi pystyk kun se pihkaˀ ˀottaa .
RJ: moannousemoa .
RJ: sitä nousoo nuilla kivikkomaella jos oˀ ˀoekeeŋ kallijokkomo maella nin niissä si niissä nousoo ne ‿o , juuret niih hajallaan niij jotta sitä nousoo moannousemoa palijo .
RJ: vam mullammoalla ei nousen niim paljo .
RJ: se moruvoara josta nyt hakattiij joka venäjär rajalla on siellä joka on semmonen , oekeen se kuulu moruvoara nin sieltä hakattiin toessa , kolomas kevätkö se tulloo minnää olin siellä savotassa ni , niin ni siell ‿oli issoep petäjä jä siell ‿oesik kaonis paekka mutta kun ˀor raja niil likellä ni , kun nyt mehtä hakattiij ja siitä tulloo kolomiseŋkymmentä kilometriekö teältä vav vieklä , vieläkö enämpi matkoa niŋ kum mehtä hakattiin nin tämä kirkon torni selevään näkkyy .
RJ: ja että oon nähnys semmosta paekkoa kun talavella hiihtaa sittä nim minä hiihtelin siitä aena ni , joka suunnallen niiŋ kum pulloŋ kannelta ja on ˀisojaem myötäsie tuota joka suunnallej ja , ihaŋ keskellä voaroa hetej ja vielä melekosella kumpareilla .
RJ: ja kiehuu talavellaek kuŋ kahtoo .
RJ: korkealla .
RJ: kyllä ne käöpi .
RJ: se on niiˀ ˀerähäenem paekka kun siinä oŋ kaheksaŋkymmenev vuov vanha leimikko ja sittä , ne leimar reijjät nin ne ‿oŋ kuŋ kaerilla veänteän niissä petäjissä töllöttää nyt kun tuota , ne ‿on niiv vanhat .
RJ: nyt kasvanna puu .
RJ: ja sittä nehip puut nin nehän ˀon niin niin niiˀ ˀisoja monijaat jotta sitä ei uskok kukkaaj ja kuuser roavot ja kaikki nin ne ‿on , ne ‿oˀ ˀisoja .
RJ: siellä ‿st oesik koevvuo .
RJ: sitä eijj ‿ook kukkaar ruwennuˀ ˀottamaan niin haŋkaleesta paekasta .
RJ: se .
RJ: se siin ‿on .
RJ: se .