Location: Alastaro
MK: juu .
MK: juu .
MK: ja , ensim mull ‿on toinem miäs , ensimmäinem miäs , se oli säteri , mut se meni ameriikkaa ja , mulle jäi kaks plikkaa sit meitill ‿oli sitte .
MK: ja sit tämä oli toinem miäs kom mul nytt ‿oli si .
MK: nelikymmentä ja , yks vuatt ‿olimm ‿yhresä .
MK: sillampää .
MK: neljä kilomeetriä matka .
MK: ei se kuulu , se kuulu niinijoensuuhuu .
MK: juu , tääl mää oleŋ koko ikänin ‿ollu .
MK: enn ‿olem missään , pirempä aika olluk ku mitä käyny olen ol .
MK: hjo .
MK: on see muuttunu .
MK: mitäs ‿ei , ei tällä paikoŋka ollu asuntoo muk ko , pinnoja tualla mäellä ja tosa toi , he helmanni sit rajala , rajalaŋ kalle .
MK: ei tääl ‿ollum mittään ‿asunnoita muita , tällä paikolla .
MK: juu , niin ‿oli ja nytt ‿on niin , tavattomasti asunnoita jo et .
MK: juu .
MK: vuasi aikaa ku kuali kakskymes ja kuures päivä , heinäkuuta .
MK: mää näytäŋki se .
MK: se putos pellollek ku kauraa , kauraa kaati , ja , ja sitten , hän ‿ain tälläi kahme sit tästä ylös niitä päitä ja se , oli sitte luistanup pois sik ku se oli ni hellä .
MK: kyl se oli ihmeellineŋ ku se löyty .
MK: et hänen täyty se nähräv viälä .
MK: ei kun , pysyn niŋ kauniin se oli nin , on niiŋ kaunis et ja ,.
MK: mum putos , sormuksenin , toinem muŋ katos jo , kymmänev vuatt ‿aika .
MK: ja , se oli nuk kevväl vuasi .
MK: ja , kyl mää ajattelin ‿et , ruppee hakemam mutta ajattelin se om mahroto haki ku kauhiat ruumenet ja pahnat siin ‿oli .
MK: mutta se om mennyp pahaks tual mitäs kanas oŋ kon , sonta on semmosta väkevää .
MK: juu , se kyl se oli ihmeellist ‿oikee .
MK: kyl muuŋkin ‿ajatteliŋ kyl mää tämän ‿ajattelin et kyl , kyl mää sel löörän mutt ‿em mää sitä ,.
MK: em mää semmost ‿o , o oikeen ‿ajatellukka et se löytyy mut , oli vaan semmonem miäli .
MK: olem pitäny stä tosa sik ko hän sano ko , sik ko hän sairalaal lähti niin , mää sano jätäk sää nys sis sormukses kotiok ko hä meni ja , se oli sanonu et hänen on nim paha ollaksens kum mää sormuksev vaareiŋ kotioj jättämään ‿ettei ,.
MK: muun ‿oli sisareeni sit täälä ameriikkaasta ja , mää sanoin ‿et mää toin tämän sormuksen nys sik ko mää tulin sua kattomaan nin , ko sää sitä kaipasit .
MK: niiŋ ku mä ajattelin sano häj jos sää annat sen ‿ameriikkalaisille .
MK: hänel ‿oli semmonen , hän sai nimipäivän , syntymäpäivä lahjaa semotten , semmotten tupakkiaskii sik ko soitti , niin sano pas sinnek korjuun si älä vaaa sitä karotas sano ku hän sairalaal lähti .
MK: mää sanoin‿ ei se kattooj ja olem pitänys sormesani si ja ajattelii siin se pyssyy kummiŋki sik ku hän ‿om piukasa .
MK: kyl se niŋ kummallist ‿oli ko oli sentään jo , niiŋ kauvvan ‿oli nii , kyl munta kertaa oli käynyt toisesa pääsä peltooki vissii jas sarka .
MK: neh , veljenin , lapset sel löysivät si .
MK: ka hek kaasivat siinä ja , sit net tuli tuamaaa sitä , tännes sik kohta , veljenin , vaimoons kans ja , kalle sano sim mua veljenin ‿et , oŋks teiltä mittääŋ karonnu
MK: mää sanoij ‿et , em mää tiäk kattoomisesta mittään .
MK: mut me löysimme aarteen sano , kalle si , ja anto tämäj ja itku tuli .
MK: konn ‿ei sitä , ei sitä semmost ‿ennää osannu olleŋkan ‿ajatellakka .
MK: eij ‿ole .
MK: ko , ylhäisisä on , toinen tyttäreenin ‿oŋ kuallukkim mutta toinen ‿on ‿ylhäisisä siäla , eskelilla .
MK: juu se lähti ameriikkaan .
MK: näät jäivä p piäneks .
MK: nuarempi oli pualentoista vuare .
MK: jaa mutt ‿em mä sitä muistas si , kuim paljo siit ‿on aikaa mikä vuasi se oli sik ko see , ko se kuali .
MK: kivilouhunnon alles se ki , laukes , se .
MK: siältä , kirjotettiin si et see , et se silmäräpäyksesä meni , et se niin ‿äkkiä sit meni .
MK: em mää luwannum mennäm mut sit se käski vanhempaa , plikkaa sim menemääm mut se sano kans ‿ettei häm mene .
MK: sano et‿ olis , olis täälä olis jokuki teitistä täällä sano .
MK: mut ‿em me , eim meitistä kukkaan si ei menny häŋkä sik ku mää sanon ‿et‿ em mää kummiŋka tule , sinne .
MK: juu .
MK: see oli , se oli semmonen , semmonen , tolppari noita , ko ennem , ennev vanhoina , vanhaan ‿oli semottia tolppareita .
MK: ryssän , maalla se oli .
MK: ry , niinijoensuur ryssän .
MK: oli sata markkaa , wuaresa rahhaa ja , viikko elloo ja viikko heinää , heinätöisä jä .
MK: jaa , me käveime siälä , talosa sit , niitä päiviä tekemäsä sik ko , elopäiviä ja ,.
MK: viireltä menᴅin , pellollej ja , oltiiŋ kahreksaan saakka .
MK: em mää tiä ei sillov väsynykkä , olleŋka .
MK: ei siinä paljon ‿ollu em mää , em mää muistak kuim paljos siin ‿oli mutt ‿ei siinnä paljo maat ‿ollus semmonen , semmonem pikkanen , tölli se vaan ‿oli .
MK: meit , seittemän , meittiä oli .
MK: vis plikkaa ja kaks poikaa .
MK: kaks plikkaa , meni ameriikkaaj ja ovat viäl nykki siäl .
MK: juu niin ‿o .
MK: sihen aikaam meni niŋ kauhiastik ko meijjäŋki menivät , hanhijoelta niit ‿oli siäl paljo mut , ei siäl ‿ennää muntaa ok ko ne oŋ kualle .
MK: joka laijja mitä vaan ‿oli pellollaki teht täyty tehrä .
MK: kotonaki täyry konn ‿ei poikaa ollu niin , kesämaan ‿ojjaki ja , luaraj ja ,.
MK: äiti oli niin tavaaton , viäl tollai sit häristämmääŋ ɢo , ja , että tehrään nyt taas , aika lail , leikataan ny elloo taas pääsette krapustammaan si .
MK: ja se oli nii halukasta sik ko pääsi krapuja ottamaaj joesta .
MK: se oli vähä aika raha ku , oli viiskummentä kan , ka , krappuuki ku pääsi , viämmään niit taas nin sai viiskymentä penniä .
MK: niij jos jottain sai jottain tuaretta lihhaa ja , semottia ko , kanallihaki oli kyl ‿aika hywwää et se , sihej ja sammakka oli kans hywwää mutt ‿ei , sammakkaa uskaltanut tappaak ko , äiti oli vihaneŋ ko sammakoita tappo , täytys sillai sallaa koettaan niitä , ottaas si .
MK: sitä täyty koettaav vaam mistä sitä sai .
MK: ja mitäs ‿ei sitä , muuton saanus si et , ittel lapset sitä saivat , vaikk ‿ei sitäkä pittääk kaikkia saanum mitä siittä sai niŋ ɢyl se , täyty antaat taas sik kotiokki mut ,.
MK: mutt ‿oli vaam miälisäns ku sai vähä aina .
MK: pajum ʙarkkia koottij ja , sillaij ja niitä kuivattin sit ja hakattiij ja , piäneks sik ko ne oli kuivia ja sit ne viätiin , viätiin tonnem myyräs si .
MK: tälläi kesälä .
MK: tälläi kesällä sitä otettiiŋ ɢo , pajupuskia vaan ‿oli nin ,.
MK: kyl sinne mentiim puskan sisäle ja , väänettiin ‿oksaa siält ‿et sai siältä vettääs sis se veti sit siältä vaan , sillai , et saatiin taas kimppu kokkoon niistä sit niin , mentiin taas toiseem puskaaseej ja , taas koetettin si .
MK: munta kertaa saatiin niim paljo ettei meinattuj jaksaak kotiot tuara .
MK: mitäs ku se tuaretta viäl ‿oli se paino vähä .
MK: kyl sitä jokalaista sillo ku , lasteŋkin täyty koettaak kans , ja isompaiŋki , vanhempaiŋki .
MK: pajumʙarkki oli m , tollai , lapsilla , kyl mar ne , isot ‿ihmiset niin ‿ottivat tota kuusemʙarkkiaki mut , mutta , lapset ‿oli vaaj ja , oli isoja ihmisiäki pajumparkisa kans .
MK: ja enneŋ kon ‿oli niin , hy suuria pajupuskia sentään net ja , tollai , niittuin syrjisä .
MK: juu marjoja noukittiiŋ kans ja , ja viätiin , loimaan torille .
MK: jo .
MK: ja ko alastarollakin ‿oli sillon torikauppa nin , joka paikkaan siv vaav viätii .
MK: pualammarjoij ja mitä marjoja vaan , sai .
MK: em mää tiäs suŋkaan ‿et kyl maar niitä nykkin ‿oŋ ɢai , tualla mut se et , ennen ‿oli tomttia piäniä mettiä vaan ‿et , ei enneŋ käyty tuala , kaŋkaallaka mittään , muk ko noisa piänisä metteisä vaa .
MK: ja lapsek käve ei ne , uskaltannee eremmäks mennäkkä .
MK: emmekä me koskaan ‿olleet tollai kokkoomasa et niit ‿olis myyty , siänistämäsä .
MK: no kyl se piäntä oli tollai , ko , mitä lehmistä sit tuli ittet tehtiiv voi .
MK: ei sitä , ja voita kö , viätiin sit torille .
MK: e mitäs ei sil , separaatturi oli kyl sik ku kiärettiim mutt ‿ei , ei sillom mittään , meijjereit ‿ollu , kum mun , lapsuutenniŋkann ‿aikana .
MK: meijäŋkin ‿oli äiti niin nuuka ettei se , ettei se ko , kirnuaisia antanu , lapsille , voileipää .
MK: eij ‿ollum meijjeriä viälä .
MK: see kerma ,.
MK: sitä ei ennen , mää , muistaŋ ko tollai ku , pantiin tollai selkenemmään , ku piimää tehtiij ja siittä kuarittiin si .
MK: mutta , sit ko otettiin jo , separaatturi niŋ kiärettiin separaatturilla si .
MK: se kerma tuli pois ja , ja sitte sit se , kirnuttiin si , semotteella , puukirnulla .
MK: siinä , kummonen , kirnukin ‿oli em mää tiärä , kuim paljo sitä oli ko , kotonaki kuin ‿iso kirnu siinä mahto olla .
MK: ei sihem paljoo mennyk konn ‿ei sitä saanuk ko , se läisky sik ko sitä tälläi , kirnuttiin ni , ko jos se täynä oli .
MK: mutt ‿oli sillai et , et tuli pualentoista killooki tuli kerralla voita .
MK: sev verran sitä oli si .
MK: em mää tiäj jos se toinen teki nim paljo , hapanutti sen sii et se , selkeni sitte paremin taikka , mikä se oli sit ja , maar se pesemiselä kans ‿oli sii ettei sitä , parantunup piimäsä pittäiŋ kauvvaa se happani siinä .
MK: kyl , kyl muun ‿äitinin teki aina hyväv voin ‿et kyl se aina kelpas .
MK: juu torilev viätiin si .
MK: ei ko , loimaallej ja , sitten täsä alastarol ‿oli tori kans sillon , sihen ‿aika .
MK: ja oli viälä sillai ko vähä , ko mää jo olin , kans aikaihmine ni oli silloŋki viälä tori täsä mut , ei siin ‿ennää nym mittään ‿ole .
MK: eikä ny ennää mittään torilt kukkaav voit ‿ostasikka .
MK: mitäh
MK: semottia kilom paketeita tehtii .
MK: juu siäl käytiin si ,.
MK: joka perjanta sit jolsei van , tollai , että olis kottoo viäty stä taikka muhom muallev välilä .
MK: mut , jos oli niin , kaksiki viikkoo meni si .
MK: kyl täälä turusa käytiiŋ ɢans , täältä , tollai ko , poikivia siojakin ‿oli nim porsaitaki viätiin ‿ennen , turun torile .
MK: nii siälä myytii .
MK: kyl se oli , aamulla , aamulla lährettiin ‿aikasim menemä ja sit ‿oltiil lausteella wyätä , sillai sitä yäsyräntä ko , mitäs ko hevosella menᴅii .
MK: no se kesti siinnä ko , ko aamula lährettiin niin ‿ehtoola kerriittiin sihel lausteelle ja sitte lausteelt ‿oli , neljä kilomeetriä sit turkuu .
MK: ja sit , ko siältä turusta , torilla saatiir reiraan niin sit lährettiiŋ kotiot tulemaaj ja syätettiin si , usseammasa paikkaa si hevosta tullesa .
MK: sit se meni jo , pualiin ‿öihiiŋ ko kerrittiiŋ kotio , toisena yänä pari kolp , päivää siihem meni aikaa .
MK: juu siäl ‿oli oikeen semottet , kortteeripaikat niillä , ko , nep pruukasivat siäl ‿ain ‿olla , semottet matkamiähet , yätä .
MK: mitäs kyl maar nes semottia olivak ko , ettei ne mittään , ni hyviä oilu mut kyl maar nes sannotettuja olivat jo ja ,.
MK: kauheita ahteita oli , tästä turkuuŋki ko , ko menti .
MK: eiks tästä mahrettu tonnev virttaallem menny virttaallem menᴅii ja sitä , sit mitäs semmosta kaŋkastiätä vallan ‿oli taikka mettätiätä ja , kyl maar nitä kyliä kans ‿oli sik ko , ko kylläil läpitte menᴅiin ni .
MK: juu niin ‿oli .
MK: mitäs apetta otettii hevoselles sik kaorapussi ja , ko sit ‿annettiin ‿ehtoolla ko lausteelle päästiin ni sit ‿annettiiŋ kauroja hevoselle ja ,.
MK: ja kyl me isäŋ ɢans , perunakuarmaŋki veimme taikka taisimme usseammaŋki viäräs sillai , turun torile .
MK: ko sitä täyty koettaam mistä sitä sai sen , sitä rahha .
MK: juu , lehmiä pirettiin ‿ei meil senᴅään ‿olluk ko , kolmet tai oli välliin neljä lehmää kans .
MK: mut mitäs ko oli pikkasem peltoo niin ‿ei sitä parantunu mettäsä nek kävei lehmät si .
MK: ei sillo , paljo lypsänys suvelaka ko mettä , laitumell ‿oli .
MK: konn ‿ei pelloila , parantunus syöttääk ko et , vähä talviruakaa kans jäi .
MK: eikä heinääkä sem pualesta ollukka mittään ,.
MK: heinämaita ollum muuk ko tommosta maaniittuheinää .
MK: meiläki oli tual isolasuala sit niin , semmosta maaniittua vaan sitä tehtiin si .
MK: ja jostaiŋ käytiin ‿ain jo , ko , niitä heinähuutokaupoij ‿oli niii semottia , semttia , ostamasa sit ja , huuttiin ,.
MK: semmosta maaniittuheinää siv vaan .
MK: no se niitettiiv vikahtella .
MK: vikahteella niitettiij ja , ja sit se haravoittiii siältä sit semottiisiiŋ karheisiij ja , ja sit se pistettiil lappoile jos se jäi toisellep päiväle ettei se , jos saretta tuli .
MK: niin , sitte hajotettiin toisena päivänä lappoot ja , ja sit , korjattiin ne , latton .
MK: semmosta piäntä heinää vaan semmosta ko , ko kassoo tollai , ilman , kylvömistä .
MK: lattoin .
MK: lattoin se sit viätii .
MK: semmottia piäniä hirsilaroij ‿oli si .
MK: ko sinnen niitä sit tupattiiŋ ɢon ‿oli , vaan enämpi oli mitäh ne oli niŋ kauhiam pikkasiaki sin ne larot ‿et , et nee , sinnes sit ‿aettiin , hevosella .
MK: ja häkeilä .
MK: ei sitä niim paljo piisannus senᴅääŋ ɢunn ‿eij ‿eij ‿ollus sitä paljo sitä heinänᴅekkoo .
MK: tollai , juhanneksen , kaks ja puali viikkoo oli ko , menᴅiij juhanuksej jälkee heinään .
MK: ja mitäs se jos poutaa oli vaan nin , sit sen sai piaŋki mut jos saretta tuli niin , sit niitä sai myllätä u , enämpi aikaa si .
MK: ja anneŋ ku kuivu taas .
MK: ne oli täälä , täsä , virtojan , partaall ‿oli , täälä .
MK: ko , net talon , maata oli ko , ne , semmonee , sillaij ‿oli vaaŋ ko se töllil laskul ‿o , tölli , laskusa oli enneŋ ɢo , konn ‿ei sitä ostettu niin , siin ‿oli sitten , talom pualesta semmonen , niittu si .
MK: mut sihen tehtiim peltoo sin niin , sitä mittaa si aina vähä tehtiij ja , kylvettiin sit nin ,.
MK: ja sit heinälles sik ko saatiin sitä pelto enämpi nii sit ruvettiij jo vähä heinää , viljelemmä .
MK: ja tämä ostettiiŋki sit tämä , isonsuanniittu täältä sit sik ku se kaikki koko isosua ostettiii sit , sik ku ne , kaikki sillai tulivat et ne , et ne myytiin sit jo niit tolppareita .
MK: noo , sit ‿annettiim muuta laija van , rukkiin ‿olkia annettiin ‿ain ‿ehtoolla viimitteks , konn ‿ei , meiläkä lehmät , olleem muuk ko sonnam ʙäällä .
MK: niinn ‿eij ‿äiti uskonu olleŋɢan , lapsia sir ruakkimaan sillai lehmiä ku täyty niin nuukasti antaan niit ‿et , ja sit viätiin , sylillinen , tollai nurkkaaŋ ko lehm ‿oli nin , nurkkaam pystyyr rukkiin ‿olkia nes söi ne yällä si , ne rukkiin ‿oljekki si .
MK: ja haoretta tehtiii sit , sillai kun ‿oli jottain , ko , oli ruummenia ja mitä vaan suvelaki nin , kaikki , nurkat sit koetettiin sit ruahoja niile et sai hauretta .
MK: sillai kuuma vesi päällen ni ..
MK: juu ne oli sonnam ʙäällä .
MK: se oli semmonen ‿et vaan , sitä sit hakattiin , mettästä sit , tualt saatiin , tuatii hakkoi jos joŋkum muittem , ihmistem mettistä sai sik ko , ko puita kaasivat nin , kuuse hakko .
MK: sitä hakattiin si .
MK: täyty , mu määki munta kerta oli hakkaamasa ko oli hakokuarmia siinä nin , hakkaamasa niitä sit .
MK: pantiil lehmäen ‿alles si et se pysy kuivana , sitä kuusehakkoo .
MK: ja , vaja siin ‿oli keskellä sit ja sit toisesa pääs ‿oli lato , semmoneŋ ko ne , heinät ‿oli sii et ne , karjaruuat sim mitä , syätettii .
MK: ja pimiät vallan ne oli ei niis ‿ollu akkunoit ‿eikä mittään niissä navetoisa .
MK: vallam pimiäsä ne oli .
MK: ne oli kiiniv vaan niill ‿oli sik kauluimet kaulasa vaan semottet , ku semttep puukauluimet sii et semmonen ,.
MK: em mää muist ‿yhtää mimmonen se olis siinnä päällä ja , semmoneŋ kliŋkku si et se panᴅiii siheŋ kliŋkkuun si et nep pysy siinä sih .
MK: ei sillon ‿ollum mittäär rautakauluimiaka viälä .
MK: puukauluimet vaan ‿oli .
MK: hä.
MK: juu seinäsä kiiniv vaan , sillai , ettei net toin toisians , päässees sitten , puskimaan ‿eikä mittää .
MK: ko nes söi sitä sit niŋ kauhiasti ko , ko panᴅiin , kiahuva vesi heossonnam päällej ja , sinnen nep pisti pääns syväle ett ‿oikeem pulsku vaaŋ ɢo ja söivät vähä tavattomasti .
MK: viäl me , mun , muistonin ‿aikana , tollai , ku ma vanhempiki oliŋ ku tual pinnojala , meijän ‿isän ‿orpana oli tosa , oli isosa talos ‿oli ja , oli paljo karjaa niin , hevossontaa vaan syätettiiv viäl lehmillekki tehtii semmosta hauretta .
MK: ja siollen nii hevossontaa niille annetti .
MK: juu se oli koko talvee siälä kevväällä sit vasta se , aettiin siältä pois .
MK: kyl sitä sinnet tuli kyl sitä talvella vähä si , täyry pois ‿ottaas siältä kans .
MK: ajettiin siihev vajon , vajan nurkkaan siv vaaŋ ɢo siin ‿oli nin , jos kassaan sit siältä , ko mitä otettiim pois siittä päältä päin ‿et , et lehmät mahtuivat sinnes sit taas .
MK: ne oli , siäl ‿oli karsina sit , vasikoilekki ja , ja lampaillen nin , samasa navetasa sik ko se oli nim paljo iso ja ei pikkupaikasa kumiŋk konn ‿ei paljo , passannup pittääm meilä kotonaka kummiŋka lehmiä ja , nii siäl ‿oli sik karsinat sit , lampaillej ja , vasikoile ja ,.
MK: mitäs ‿ei pelloil ‿ollum mittääm muuk ku sik ko , ruvis leikattiim pois nin , siher ruvismaalles sihen säŋkimaalep pantiin si .
MK: mutt ‿ei heinämaita syätetty taik ko niŋ konn ‿ei niit ‿ollukka mittään eikä , eikä suvilaihomaisaka muk ko , muk ko ruvispellollep pantiin si , rukkiinsäŋkelle .
MK: kyl , tomotteittem pikkupaikkain nin , kyl neet ‿oli aita , airasa mettät mut , aitauksesa mut , mut sillai ko niitä tuala kävei tuala kaŋkaila niin siäl ‿ei ollu mittääm määrää sik ku nes sinne , sinnep pääsivät .
MK: ja sit sai mennäs siv vaan siäl kuim pitkällä .
MK: eij ‿ollup paimenta .
MK: sinnep päästettiil lehmät vaaj ja niitä sai munta kertaa ehtoolla hakias sip pualyähään saakka kon nes sai mennän niiŋ kauwaks ko ne menivät , konn ‿ei mittään ‿aitaa ollus si ennää kyl maar siinä , silläkin ‿oli se aitaus mut se oli hajonus si jo nii sillai nes sai siäl kulkias si .
MK: ne oli ne omat mettät vaaŋ ko nes sihen ‿airattiin si .
MK: em mää tiä ei meijäŋ ɢummiŋkaam mittään tullus siälä kunn ‿ei , kunn ‿ei ne olleen niŋ kaukana kyl maar niit tual kaŋkaalla oli , oli jottaillaij ‿aina , semmost ko , silloŋ ko niittee siälä käveivät , toistem ʙaikkai .
MK: mitäh
MK: eij ‿ollu .
MK: kyl ne puhu .
MK: muun , isänin , isäki niin , sekin ‿oli semonen , susistaja oikei .
MK: niin , kyl se niitä puhu .
MK: muttem mää niit ‿ennää muista millai se puhu ku se , kavei susistamasa tääl ‿oli toinen semmonev viäl sit tomone töykkälän ‿antti .
MK: ne , niitä puhuivat sik ko he , susistamasa käveivät .
MK: sen täyty vuasi kestääs sit taas ettei , ettei siin välilä saanus sit taas ‿että ,.
MK: ei saanun niiler ruakaa ko pikkasep pellot ‿oli nii .
MK: ei niitä kyl niitä juur jossain ‿oli , kutuja kans mut , kyl se vähimäks ‿oli , tällä paikola täälä .
MK: eikä kanoja kans ‿olluj juur paljoka .
MK: ja munel ‿oli , tollai , meki kotona pi panime sillai ko pikku , pikkuplikoij ‿olime nin , säŋkyn ‿allet tehtiin sit semmone häkki et nes siäl saivat sit ‿olla .
MK: nii sisällä ihmisteŋ ɢans si .
MK: mutt ‿ei nitä päässys siältä , säŋkyn ‿alta pois sik kon ne , oli siälä sit vallan .
MK: muk ko sik ko jos , munimaan , haŋkkeivat niii sit ‿otettiin säŋkyj jalkapäähään si , pantiii , hahtuvakoppa päällej ja sihe muniles sik kana .
MK: kyl se , kyl se ennen ‿oli ku niit ‿ajattellee niin , kyl se oli hyvim piantä .
MK: ei nes siäl sentää sit , kyl mar nes siäl vähä sik ko , muneile haŋkkeivat nin nes siäl sit vähä kraakottivat .
MK: nii hahtuvakoppa panᴅiin sit , kanam päälle alassuiteŋ ɢo se , säŋkyj jalkapäähään ‿otettiim mumile .
MK: sik ko se mune ni , sit ‿otettiij ja pistettiin taas säŋkyn ‿alle .
MK: kaks ja kolmek kannaa oli niin ,.
MK: kyl see on , kyl se on ollu ennen , ennem pikkasta , piäntä ne , toimet .
MK: no ne oli semttia kans , vanhanaikasia , ko olivat taikka nim mitäs ne vanhanaikasia sillä olluk ko , meijjäŋki niin , rakenettiin ‿uurestans siheŋ ɢonn ‿ei siin ‿ollu mittään ‿olleŋɢaŋ ɢo , semotten , maapaikav vaan sitte sai sitten , talosta .
MK: sihe rakenettiin sitten , pirtti ja , ja pakari .
MK: meijjän ‿oli pakari peräsä sis semmonen , piäni kamari sit viälä ei se pirtti ollukka valmis ‿enneŋ ko se valmistettiii siv vasta jälkeempäi mut ko , sihen a , asumaam menᴅiin sik ko asuttiin ‿ensin siälä , äitin , kotona .
MK: kyl nel lämpymiä oli .
MK: mitäs ko ne et , sammaloittii nii hyvin , konn ‿ei , ei mittään ‿ennää , taikka nii sillai ko ennen , ennem ʙanᴅiim , paljom paksulta sammalia siihev varroon nin , sen tähre se pysyi se painu sihem piukkaan sin niin , kyl ne aika lämpymiä oli vanhanaikaset huaneet .
MK: siin ‿oli semmonen toto vaan .
MK: ei kyl meil ‿oli kais sentää helli .
MK: vaij ‿olik se vaan semmonen toto kans vaan ‿et , semmoneŋ kraaku oli ja , ja sihem ʙanᴅiin siheŋ ɢraakuum pata si .
MK: se meni , se meni suaraa siittä ylös mut kyl mää muistan ‿et kyl kai meil ‿oli senᴅää helli jo et , ko me tännet tulimme vai millai siin mahrettiiŋ keittää em mää sitä nim muut , muista .
MK: eei se pitänuk ko sitt ‿oli , pystyvalkiampesä sit semmonen ‿et ko , ko pystyvalkia olis semmonem mu , muuri ko pystyym puup panᴅi .
MK: see , semmonen ‿oli si , et se lämmitti .
MK: ja kyl toi sik kon ‿oli , k ‿oli helli oikeij ja uuni niin sit lämmitettiin ‿uunista , sillai ko , leivottiij ja leipää kypsennettiin ni ,.
MK: ei ko neljä , sit ‿oli porstoom peräs semonem piäni kamari siv viälä .
MK: tommonen , semonem pitkä porstoo oli ja sitte oli pakari ja , ja kamari siäl pakarim peräsä ja toisesa pääsä pirtti ja porstuum peräs ‿oli semonem piäni kamari siv viälä .
MK: meil ‿oli neljä huanetta .
MK: kammio oli sit siinä ko siin , siäl pirettiin sit viljat ja , kaikki mitä oli niin ,.
MK: ja vintisä pirettiiv vaatteet .
MK: ei siin mittääv vaatteila , vatteilakan ‿oli komeroit ‿eikä mittään ‿ollu .
MK: ko vinttiin siv viätii .
MK: kyl joka paikasa oli riihi sillo .
MK: nii sitä vähä kuljetettiin sik kans mutt ‿ei meil koton ‿ollum mittääm muk ko , sillai vaan ‿et varstalla vaaŋ kaikki täyty tappaa .
MK: sauna oli kans semmonen , vanhanaikanen sauna kiukas ‿oli ja lao siinä ja ,.
MK: jaa se sauna
MK: semmonen , semmonee se saun ‿oli siv vaan ‿et semmonee sauhusaun ‿oikei .
MK: siälä pesäsä poltettiin sik kaikkia semosta , semosta roskapuuta sis sai poltta .
MK: kyl siältä hyvät löylyt semttesta tuli niet mut , ko , enämpi sai polttaak ko semosta roskapuuta poltettiij ja , niŋko , karjakeittiösäki niin , kaikki semottet roskapuut , net täyty kaikki mettästä , ja risut koota , kokkoon .
MK: ko sare hankke niin , kyl ‿äitil ‿oli semmoneŋ kiiruk kyl täyry kakaraiŋki mennäs sit hakemaan niitä risuja pois ku , taas ku , et ‿oli kuivia sit ne , katon ‿alla .
MK: kyl maar tälläi suvella lämmitettiin suvella , heinän ‿aikana lämmitettiin sit nii , keskelä viikkoo kans , kerran sauna .
MK: kyl nek kävi ku vaan , oli niim paljo iso sauna niŋ kyl siäl sit , käve nin .
MK: kyl meijjäŋki väki niŋ kyl me kaikki yhtaikaa olime siälä .
MK: nii .
MK: nii .
MK: joo .
MK: mitäs kun ‿oli niim paljo suuria saunoja ennen , noisa taloisakin ‿oli et .
MK: juu , net tehtiiŋ kyl siälä kon ‿ov vaan ‿oli semonen ‿että , et siälä sai ,.
MK: jaa niin noit ‿imeliä tehtiiŋ ku siäl ‿oli semmonem parvi , suuri parvi siäl oli ja , imeliä tehtiin sit ku panᴅiin , liotettiin niit ‿ensin , pari päivää ja sit ne otettiin ‿itämääj ja sit ne viätii sinne , sinne , laolles si , taikka , parvelle .
MK: n ‿oli siälä kasasa sit niiŋ kauwaŋ ɢo ne , kon nes siälä itivät hyväks .
MK: ko , lehmät poikeivat nii sit ‿annettiin semmosta juamaa sik kans semost imeljauhojuomaa niille .
MK: sitä tehtiin ‿aina si , et sitä oli si , et joka viikko sitä tehtiin .
MK: kyl mar mää senn ‿ossaaŋ kun ‿om munta kertaa tehny vaikkei , ei niit ‿ennää vanhoja oikeem muista .
MK: vanhoja sikki paremii senᴅää muistaa ku tämän ‿aikasia .
MK: ei tämän ‿aikasia muist ‿eilisiä päivikiäkän ‿ennää ko , nev vanhat jo on , jottaij jäänym muistoon , kalja , kaljaksia käytettiii sit ja sit ne , imelytettiin sillai panᴅin , kuumava , kiahuva vesi päälles sit niij ja seotettiii sitä ja sip panᴅiim munᴅa kertaa sihen , vettä päälle , ja sitä haorottiij ja imelytettiij ja sik ko se , oli jo , tava , tarpeeks ‿imelytetty niin , sit sihem panᴅiiŋ kylmää vettä sit ja sit sitte , ko se selkeni ni sit ‿otettiin sitte tällättiiŋ käymään si johoŋki eri astiaan .
MK: ja siihe lisättiin si vettä niŋ kauwaŋ ko sitte vere , niistä , siittä taikinasta tuli väriä viälä sihej ja makua .
MK: ja sik ko se kävei sillai ko se , saaviin , otettiiŋ käymään sit niin , sit se aettiin tynnyrii .
MK: ja tynnyrisä oli sit semmonen , hana ja tappi siin sik ko sitte sitä laskettiin sit , siältä tynnyristä pois tä kaljaa .
MK: se käytettiin , sillon , tolla , kerityksellä ko siittä tuli sitä kerityst sit siittä kaljasta , jäi nin sillä se käytettiin , sit niŋ ɢauwaŋ ɢo sitä hiivaa rupes tulemaan nii , sit käytettii hiivalla .
MK: mut sillä kerityksellä valla ja sillä leivottiiŋki .
MK: ku kakkoo tehtiij ja , nin , sitä tällättiin siij ja , em mää , em mää muist mahrettiik sitä pullaa , pullaaki sillä ɢo mitäs pullaa paljo tehtykä mut , mahrettiiŋk sitä pullaakin ‿ensin nostaas sillä .
MK: mut sit hiivalla sik ko hivaa oli muk kyl kaljo , kakon , kakkoon tällättiin se keritys sit se nosti sen , taikinan .
MK: kyl mää kaikkia töit , tekemään olej joutunu .
MK: juu .
MK: mutta siihen astim mää olin sit ja , kotona ja sitten , sik ko mää olin siinä ko , liki kottoo oli , semnem piäni asunto sit mulla ko kalle jo ameriikkaas ‿oli niin , sit mä kuroiŋ kaŋkaita siälä si .
MK: ja , suvek kävein ‿ulkutöis ‿ihmisillä .
MK: ja , plikat ‿olivat sit ‿aina siinä kotona äiti nees sit , piti ja hoiti neet .
MK: mää sain olla vappaastis siv vaan tuala , taloisa pinnojalla mää parhaasta päästä oliŋki se oli isän , isän sukulaine isän täti siin ‿emäntänä oli nin siäl mää pak , kaikkeim palj ‿enämpi olin töisä .
MK: mitäs mää si olin siit ‿oliŋks mää , kolmeŋkymmenen ‿ylitte mää olin ‿ei ko mää olin neljäŋkymmeneŋki jo .
MK: neljäŋkymmeneŋki jo mää vissiin ‿olin sit taikk ‿oliŋ kui sik ko mää ,.
MK: ei kum meitill ‿oli munta paikkaa tuala peltosaarem mee , rakensimme sihej ja sit taas , tohoŋ ɢo , toivosen ‿on nin , sem me rakensimme , ja , mitäs siv viälä , kyl me usseaman , usseimam paikar rakensimme , täsä .
MK: vaij ‿oŋks tämä kolmas vai mikäs tämä o .
MK: peltosaari ja , ja toivonej juu ty , niij ja sit siinä toivosej ja peltosaarev välis ‿on semmonen , pi , pikkanen , asunto ko , mää sanoiŋ ko vanhoja ollaan niin , ostettiin sitte ojasta semmonem pikkanem maaŋkappalej ja , et hehtaarin ‿ala maata mää sanoin rakenettaan sihen sit ja , sik kon se toivonem myytiin , isompi paikka , ja , ollaan siinä siv vanhaila päivillämme .
MK: mut , muun ‿oli miähenin taas tämä sit semmonen ‿et ko , hän ‿oli kans te kauhian tyähalunen nin , ei se , tullu ei se viittinyk käyräp päivämmiähenäkä vaikka veljellääns ‿oli iso paikka mut ‿ei se tykännys sitt ‿et se , se halus vaan sit taas paikkaa osti tämä paikan si et hänel ‿oli itte oma tyä .
MK: ko se oli nii , niiŋ ɢans ‿ei se saanu laiskana oltua ollekan sen täyty olla ain ‿omasa tyäsä .
MK: tämä oli sit semmoner rotko ko tämä ostettiin tästä si ettei , ei täälä hevoneŋka pysynym maam pääl ko vallav vetelä oli muk ko , ko hän tykkäs tästä niŋ kauhiastik ko hän sai hyvin tyätä tehrä , tarpeekseens .
MK: tä oli niŋ ɢauhian , ahkera tyä , ih miäs .
MK: ko hevosillaki ae , ajo tosa , pihalla taikka tosa , tonnen nin , nem meni vallan olemattomiin neh hevoset melkein ‿ettei siittä päässy .
MK: ja sik ko he , sik ko tämä , tästä rakenettiin tämä rakenus nin sit se ajo yhtenä , talvena sihe , toi sata kuarmaa tohom pihalles santa .
MK: niŋ kyl se nyk kuiva oŋki jo ettei siihe ennää mittään , semmosta ole .
MK: ja pellot ‿ojitettiin sik kahteeŋ kertaan ‿et , ko , kun traktorit meni vaan tonne , maan ‿uumenii , pu , vajos .
MK: mut nyt tämä , tämä isäntä ko täsä ny on nin nys se paniki si jo se salaso , ojjaaŋ kaikki .
MK: ei , mittään , ollu .
MK: oli kyl tolla osalla peltoo mut se oli sit valla semmosta , semmosta vaan semosta mättäist semmosta vallaŋ kasonu .
MK: kyl täsä joskus pelto oli ollu .
MK: mitäs ko se oli valla semmone viljelemätäs sik kun , se sai it olp pahutes hallusa .
MK: mut ku see , tämä oli kallelle niim paljo miäleellinem paikk ‿ettei se olluk ko et hän sai tyätä .
MK: se oli nin , nin ‿ahkera tyähään ‿et ,.
MK: kyl täsä tyät ‿on ‿ollu .
MK: tolla pual ‿oli sitä si mutt ‿ei sitäkä , sit meinanus saara olleŋka kynnettyä sik ko se oli vallan semmosta kasonut semmosta mättäistä sij jo .
MK: kyllä , kyl mää siäl ‿oliŋ ɢans , aina , aina täyty yhtenä olla .
MK: kyl me sitä yhresä teime , ahersimme .
MK: juu se oli naisväjen tyätä .
MK: ei meitin , meitil ‿ollu ennää semmosta sem pualesta mut , kyl mar ‿oli sil mut siäl ‿oli kovempaa peltoo mutt ‿ei täsä ollu ennää sillaij ‿ei niitä nem meni sit jo piäneks ku tommonen , pehkuturvet taikka tommonen suaturve .
MK: mut kyl mää niit , turpeita , hakanu oleŋ ɢans paljon tuala , taloisa .
MK: ehei se , ei se tyä mittäär rasittanu o eikä rasitak ko , näi vanhaks ellää senᴅääv vaikka sitä raskastakin ‿on ᴅehny .
MK: ko ajattellee tämän ‿aikasek konn ‿e , ei ny ennää jaksetat tehrä t tyätä .
MK: kyl mää terve olen tavalisesti ollu .
MK: semmonen ‿oli muusa kerraŋ ɢon , ko , tä , tämmönen , taikka niŋ kyl maar siin aina jottain semttia oli et ko , sellai tavattomasti haukotutti , et täyty suu auki olla aina vaaj ja eikä ko tuilu haukotus koskaam päähään ‿asti .