Location: Alatornio
JT: joo .
JT: no mie helmikuusa täytäŋ kaheksaŋky , yheksäŋkymmentänelijä .
JT: mie olen asunut tuola kaakamasa .
JT: no melekeimpä saa sanoa että koko ikäni .
JT: jos sitä oletta kuulhe mainittavan .
JT: no em mie kovim pienestä muistat tieteŋkhän .
JT: no leikithiŋ kyllä .
JT: joo .
JT: no sitä vähäŋ kutaki , sorttia koitethin , ja , sitä , muuteŋki juosthij ja , kansa kilipaa , pikkusena ko olthin .
JT: ei ole elosa yhthäv velimiestä eikä sisarta .
JT: on niitä ollu , meitä seittemän .
JT: kaikkiihan .
JT: mie olev vi , aivav viiminen .
JT: no aina sielä oli senthäj joku , käymäsä .
JT: ja ja toisteŋ kansa , värkäthij ja mellastethin sielä .
JT: siinä oli tuota , kaks , kolomekki heikuntin taloa .
JT: ja , niihin olim , vähäm matkaa , mitähän nyt olis ‿ollu , pari ko, kilometriä .
JT: ja siin ‿oli oikein , syŋkkä haka sitte , pimiäläki kulkia nii siin ‿ei nähny mithä , ethen .
JT: mutta jalakhaŋ ko koitti ni , se tie , poloku kuluki .
JT: joo .
JT: mep pruukasima , kulukia , äitivainaŋ kansa , saunasa sielä , heikuntila .
JT: nii , saunoas sielä .
JT: niisä kö ei ollus saunoja siihen aikhav vielä joka paikasa , niŋky nyt ‿on , joka mökisä ja .
JT: siin ‿oli valtion , rakentama , huonek kuulek ko minun isä , on ollu ruotisotamies .
JT: ja se on siihen aikhan , valtio rakentanu , se rakensi siihen , pirtij ja kamarin , ja ja navetaj ja tallin .
JT: no s ‿oli hirsistä tehty , semmonen tavalinen , se nyt ‿oli , ett ‿ei se iso nyt ollus se pirttikhän .
JT: ooli se isompi tätä senthän .
JT: melekeim parhaala aikaa oli .
JT: no ei nes samasa nukkunhe .
JT: ne olit tuota , kamarisa nukku , tyttäriä ja , sittem met nukuima pirtisä , pojat .
JT: niitä oli nyt poikia jo p , mailmalekki menny ja , vanhiimasta päästä .
JT: ja josaki oli aina , pikku töisä , taloisa .
JT: no ei siin ‿ollu muuta ko , semmonem piisi , ksi jota sanothin no , pirtin nurkasa , ei ‿kö se oli siinä uunin , laijasa .
JT: siinä se keitethij ja .
JT: eihä se nii häviä ollus se homma , keittohomma siinäkhän .
JT: ko siinä oli nelijä jalakaa semmonen , jos ‿olih jalat niiŋ ko tuoŋ korkuset .
JT: niiŋ kymmenen sentin , ja se tuota , siin ‿oli , sittes se ympärystä ni , paale tila siinä .
JT: keitethin
JT: no olihan sitä sillon , aikham perunaa ja lihhaa kummiŋki ja , ja , ja sitte pojap pyysit lintuja oli siihen aikham palijo .
JT: koppeloita ja teeriä ja mettojaki ja , toih ja jäneksiä .
JT: kaks poikaa , kuluki aivan ansoila pyysit , niitä oli , keittääkki niitä , linnuŋki , lihoja .
JT: ja se oli tuota ,.
JT: sitte jos pani siihev vähäj jo , niiŋko raavhal lihhaa seurhav vielä .
JT: nii se oli hywä keitto .
JT: ei ‿ko kahesti .
JT: siinä oli meilä , pari lehemääki ja hewonen oli ja .
JT: joo .
JT: navett ‿oli ja s , lato kansa , josa heiniä oli .
JT: lato , ko vai
JT: navetta oli , tehty hirsistä jä , se lauwoista tehthin se , josa heiniä piethin .
JT: vieläkihän niitä näkkee joisaki paikon , semmallisia vanhoja , taloja josa o , heinälato , siinä peräsä , navetan , navetam porstuasta tullee heinälathon .
JT: seki oli kyllä , pikkunem mutta ky , siihen sopi senthän .
JT: sitä nyp palijon ollukhan , siiheŋkhän aikhan .
JT: s ‿oli , s ‿oli köyhää aikaa sillon .
JT: mutta nii sitä vaan eletty on .
JT: ei ollus saunaa .
JT: joo sielä mek käythin saunasa .
JT: se oli semmone sisälelämpiävä .
JT: mutta siin ‿oli vain , puut , ja muuri tuo , kiuwas oli siinä seinäv vieresä ja siihen , sihev viskathin löylyä .
JT: no ei ‿ko puup panthij ja , valakia sinne ja , siin oli sitte , semmonen , katosa ja , että se aukasthin ni että sau enniim meni pois , se veti siittä vähän .
JT: no siihem panthim puuta kuka kerkes aina , käymhän sielä , se joku se sitä , aina niiŋ kö piti silimälä että , sielä pallaa puut , ja sittek ‿ko se aikansa p , lämmitethin se , sittet tuota , annethij juossa vähän aikaa ja , että se , kitku mennee kaikki pois , sauŋkitku , ja sittes sitä käythiŋ kylypömäsä .
JT: no kylä siihe heikuntin saunhaŋki siihen sopi , meitä , puolikymmentä , s ‿oli aika iso sauna muuten .
JT: joo löylyä .
JT: tässähän oŋ kansa sisälelämpiävä sauna tuola , mäelä tuosa mökis ‿ollu , mutta siit ‿oŋ kuolu isäntä ja kaikki , siin ‿ei asu ‿nyk kethän .
JT: saunasa
JT: no ei sielä nyt koviŋ kauoŋ ko käythiŋ kylypömäsä ja sitte , pesthij ja .
JT: sitte lä , laukothim pirthin .
JT: vesi lämmitethim muuripaasa navetasa , ja saavila kannethin siittä .
JT: oli .
JT: sisä , joo pata siin ‿oli , sisälä .
JT: joo , oli se niil laaja että ,.
JT: no se oli niiŋkö tällä puolen .
JT: oikiala puolen .
JT: no se oli , se perä , ei siinä ollum mithäm , muuta ko , joku , peŋkki vain siinä peräsä oli , että saatto istua .
JT: semmone ‿ttä niitä saatto liikuttaa , sinne lähemäks saavia .
JT: joo siin ‿olit traput ylä , laarile nousthin .
JT: ooli .
JT: ja niitähäm piethin , rukhinolokia alla vielä ko sielä laarila olthin , i , istuthin , niiŋkö pehemikhenä .
JT: ei sielä ole , lähelä jokiakhan .
JT: no kerrav viikosa sitä kylyvöthiv vain .
JT: se on tuota , ei se ole niiŋ ko nyt , nykyihän ni ‿että , lämä häytethän koska hyänsä .
JT: kylä se om muuttunus siittä .
JT: joo , kyllä sitä piti lähtiä nuoresta .
JT: miekö
JT: mie olen olluk kuuenelatoista ko mie olen , ensi kerran ollus sortteerisa , kemijoen sortteerila .
JT: no sortteerah nep puut , itek ku , kul , kullekki puulaakile omap puunsap panthin eri luikusta , sinnep puomhin .
JT: niiŋkö nykki , hä se ov vielä tuosa kemijoesa .
JT: mutta nek knipathan nyk kaikki siinä .
JT: sillon ei ollu , muuta ‿ko pyrhäisä kulietus .
JT: eikähä niitä palijo ollu niitä puulaakiakhaj jokka , kemiyhtiöhän se oli issoin , joku ruottalainem puulaaki .
JT: kyllä ne oli isoja , ne olit tuolta ylä häälta laskettu .
JT: jokia myöten tä , sinne ja .
JT: nehän tuli , kemijokihan ulettuu kauwas tuone , sinnep pohijoishen .
JT: kemijärvhenhän ne ensin tulik kaikki , nep puut ja siinä , sitte siittä la , laskethin , alas ettei pääshe niityle , ko oli isovesi varsiŋki .
JT: oolem mie ollu , montaki kertaa sielä pikkujoela uitoisa .
JT: no ei sieltä mithän , mutta se oli semmosta kurijaa hommaa .
JT: jalat olih märkänä , aina .
JT: tietäähän sen , kevässosheen aikana ko joutu kahlaamhan , jokivarsia ni , nahkasaapas ei se pitäny .
JT: se meni läpi .
JT: kylä se on olluk kaikista kurjiimpaa työmaa , se uitto , pikku , pikkujoeltauitto .
JT: ko ei sitt ‿ollu mihi ‿s , yösiaki tehthin tuota , haoista , panthin alle ja , jos sitte jotaki vähän niiŋ kö suojusta sihej ja , siinä sitä nukuthij ja , tuli palo siinä keskelä , kahem puolel , miehet olit .
JT: ja mimilloŋka sattu ett ‿oli hyä , hywiä hoŋkia lähelä ni , se tehthin tuota , rakovalakiat .
JT: kaks hoŋkaa päälikkää vain , veistethin ko , alapuoli ensin , ja sittep panthin , sihen semmoneŋ kapula , pääŋ kohale että se jää pikkusen , ylös , että tuli pääsee kulukemhan .
JT: sekö
JT: no se tuota , veistethän toiselta puolen , hoŋka , kumpiki hoŋka vähän .
JT: ja tuota , sittep panhan semmonen , siihen alusta että se pyssyy siinä , kummaŋki pään alla , ja sittep panhan se , kapula enneŋ ko toinen , hoŋka nostetham pääle , nii panhan , semmonen , oŋkohan se nyt , niiŋ kö paria , tuumaa , paksu nuin , läpimitta , ja tuota , sitte sytytethän se , palahmaŋ ko , ja se kestää yöm pallaa , nek kaks hoŋkaa .
JT: joo pyssyy se koosa .
JT: ja se on tuota kuuma valakia siinä .
JT: se oŋ kuumempi ko se , se että , tuomoner rojuvalakia .
JT: kylä sitä on nähny vaikka mitä sielä , höröloa .
JT: syöthiv vai
JT: e , noo , oli se tuota kokki , aina roikasa .
JT: se keitti ja .
JT: ja aina siirethin sitä teheŋ ko , häntä tullee , puut viimiset ni , sitte siirethin taas kokin tulet eemäksi .
JT: mikä sieltä kurkisti
JT: jaa .
JT: tuo iita se tahtoo ka , aukoa ovia aina .
JT: no ei sielä mithäm muuta keitettyk ko , fläskiä ja , hernettä se oli enniin osa .
JT: siihen aikhan ko se oli amerikavfläski .
JT: joka päivä .
JT: mutta siiheŋki kylläintyy ko kauwon s , mie muistan , kerraŋki , s ‿oli kemistä se ukkoherra , eetu ‿jokela vaina , nii se , näki että miehek kylläinyit siihev fläskhin , nii se pani , so , soitimele ampumhan , lintuja , ne ensi kerrala , käväsit sielä , ei nek kauwon olhekhan , net toik kaks mettoa .
JT: ja usiamphaŋ kerraŋ kävi .
JT: sitä ka , kahviahan sitä kyll ‿oli , kokki keitti ja .
JT: ei sielä kauwoj joutunu .
JT: ko meitä oli siinä kolomiseŋkymmentä miestä , se on tuola sallasa s ‿oli , jaurujjoela , olima siilon uitosa .
JT: no kyllä siinä vettä oŋ kattokaa se , se tammethan tuota , että se nousee se vesi .
JT: siinäkhän ei , ei ollu vettä , kevväilä ensinä kö , rupes lumi sullaamhan ni , siinä kurusa ei tain olla oikeim palihon , että jalaka olis kastunu , mutta siin ‿oli tammi sitte alempana tehthij ja , se siiheŋ kö , toppas sitten niin tuota siihen nousi vesi kowasti .
JT: ku n ‿olip puukki ajettu nii , kaikki semmosele , jäŋkäles siinä , ja puomien , puomila vain yhistetty nep puut , että saahan ner , tammerreiästä läpi , ettei ne hajoa .
JT: no se , ensinäki se tuota , maahan , panthin , tuota , semmosia puita , joisa oli terävä pää ja , lyöthin ne , siinä maahan , sinne ra , niiŋkö törmällaitaa vasten , näin .
JT: ja sitte , siihem panthim pitkä , riuku , tuota , jota myötön se pääsi kulkemhan poikkikki siittä , ja , ja sitte se tuota , siihem , piti hakia , tukkia semmosia jokka on sopivia , siihen , ja ni , se tehthin niiŋko lämmiŋ kossa siihen , sitte , nu ja sammalila , täytethiŋ kaikki ne raot .
JT: se toppas veeŋ kulun sitt ‿ett ‿ei päässy muutako siittä tammerreiästä .
JT: joo , sittehän ne lähit .
JT: ne menis siittä jaurujjoelta tuohov vuotokshej ja , siinähän oliki vettä kyllä vuotoksesa , se on iso joki , tullee täältä iäm puolelta , kemijokhen .
JT: ja , se tuota siinä , met valavoma viikon , ettemä nukkunhek ko , kaks tovia vähän , aikaa , muutaman tunnin , joo että saahaan nep puut .
JT: ja niim mep pääsimä onneshan ni .
JT: sittehän nek kyllä menik ko mes sem pääsimä , ne menit tuone , pelekosenniemhen , siinä ne yhistyy tuohon , kemijärvhen .
JT: jooo , kyllä se on ollu hommaa se .
JT: niitä oli montaki , misä mie olen ollu mutta , em muista niitteŋ kaikkiin nimiä mutta tuo , se oŋ kemistä tuo eetu ‿jokela mutta se oŋ kuolu jo , aikaa .
JT: se oli herrana .
JT: no kokki oli , ei siel ‿olluk ko apulainen sitte joku .
JT: no kymppi piti olla , sentähen niitä , niitä oli usiampiaki kymppiä , jokivarresa .
JT: joo palakka saa , tili tehthin tuosa , niiliveesä , niiliveesä s ‿oŋ kemi , järveltä , kemijärvej ja rovaniemev välilä , se talo ja , s ‿oli uiton talo .
JT: siinä net tehit tilim meile .
JT: no s ‿oli , s ‿oli viis markkaa meilä puhes sillo , ko me lähimä sinne , ukkoherra ko tahto meitä , sii , ja sen ne sem , sen se maksoki meile , tunteiltaan .
JT: eei , mie olij jo , jo tuota , poikamieshäm mie vielä sillon olim mutta , kuiteŋki mie naimishin sitte menin , aikasemi , miehän olen olluk kolomeŋkymmenen ikäneŋ ko olem menny , naimishin .
JT: oleham mieki ollut tuota , yhen tyttäreŋ kansa mutta se meni ameriikhan , kaks vuotta mie hellustin sitä , ja tuota , s ‿e ‿olluk ko viielätoista , ja mie olin , mie olij jo täyttänyk kuustoista , ja tuota , mie olin ensi kerrav vieresä .
JT: no saarnathij ja , ja halathij ja , muutahan sitä ny ei , tieteŋkhän , tehty .
JT: ei ollus siihen aikham muuta , ko hakemala , nuin , römppätanssit ja juhanustanssit ja , ja mikkeli , tanssit ja .
JT: nep piti hakiak kaikki , maaherrasta .
JT: joo .
JT: sittehän nep piit niitä , tanssia .
JT: ja viikko .
JT: sitä tanssathin .
JT: ja , ko ruottisa oli tuota , olikos se ennev vai jäläkhin em muista sitäkhän , se römppö , mutta se tais olla , jäläkhin , jäläkhin sittek ko , suomesa oli ollu .
JT: niitä meni vielä , sitte jokk ‿olip piikanaki olhe niin , ne menit sinne , ruothiv vielä , römppätanssia , viethän .
JT: nii .
JT: ei olluk ko kesälä .
JT: nii .
JT: joo vaihetit , joka , mutta oli moniki että oli vielä , saman , toiseŋki vuojev vielä .
JT: no lomaviikko s ‿oli .
JT: niin se oli römpän aikaa kuulek ‿ko se , se tanssia piethin , niitä römppätanssia , ja jatkethin sitte , aina , juhanukshen asti .
JT: aina nep piiakki pääsit tuota , tanshiŋ ko net tuota , illoila , työtä tehit niin .
JT: semmosisa ei niitä ollu , työväentaloja eikä , mithän , josa olis tanssattu .
JT: s ‿oli , mitä , mikähä se nyt oli ko ‿m , muistas sitäkhän .
JT: se ‿o .
JT: mikäs piru se oli nyk ko
JT: se viulula se soitti .
JT: ja sitteh , sittehän niitä , tuli ko tuo , työväentaloki laitethij ja , kaakamhaŋki tehthin , kemisähän on ollu , työväentaloŋ kyllä ko , jo kauwon , mutta tuota , eihän nes sinnekhän asti , kaikki lähtenhe .
JT: joo .
JT: no sielä n ‿olit , samoila paikoin .
JT: kaakamasa se oli sielä , mikolaki ol , on olhet tanssit ja , ja sielä ylipääsä on olluk kansa , olikhan se tapala vai m , mikä paikka se nyt oli ku muistasin .
JT: siinä oli iso pirtti ni .
JT: siinä pysty tanssaamhan .
JT: tanssista
JT: no sielä , aamupuolhen yötä .
JT: ei ollu mulla , ei mulla ole ollu hewosta koskhan , jalakamiehenä mie olen ollu .
JT: ko niit ‿ei ollut tääläkhän muutako tuola , sahoila , jotaki töitä olis mutta , sieläkihän ne oli , olijat aina .
JT: karihaara ja röyttähän se ov vanhiimpia ollu .
JT: joo , talavela suksila .
JT: no ei niit ‿ollu , mieki muistaŋ ko mie oleŋ kävely , ro , kaakamasta lähteny rovaniemheŋki kävelemälä ei sit ‿ollu a , junakulukua vielä sillon .
JT: se ov vasta jälä khim pantu , tehty se var , rataki sinne .
JT: no kahesa päiväsä mek kävelimä rovaniemhen .
JT: sitä tullee toistasattaa kilometriä , kaakamasta .
JT: piti siinä heittääs saapasta .
JT: jo käythiŋ kahavila välisä ja syöthin .
JT: joo , kyllä sieltä sai , niiŋ kö särvintä ja , ja leipääki vielä .
JT: joo .
JT: sieläkö välilä
JT: no jo .
JT: sielä oli tuota , taloja niis ‿oli isop pirtit si , ja n ‿olit avonaisia aina , sinnes sai mennä nukkumhaj ja .
JT: niiŋkö talov väki nukku aina .
JT: täsäki , rovaniemej ja kemijärvev välilä siin ‿oli , niiŋ ko kestikiivari , nii , ne olit tuota , aina auki .
JT: oolen .
JT: häätyyhän sitä olla yötä .
JT: ei sitä jaksa , kovim pitkältä aina , yhtenä päivänä kulukia .
JT: joo , sinnes sopi .
JT: ja aina niistä jotaki löyty , pään ‿allekki , mattoa tai jotaki .
JT: niis ‿oli kokikki , si , vielä , silloj jo , senthäm mutta , nythän s ‿oŋ kyllä parannu , niisähän oŋ , keittäjät ja monekki , nykyihän .
JT: nii oo sielä aina .
JT: se on , se ov vapaa sielä kuluku , niiŋkö puulaakim pirtisä ja sielä , sielähän olit , olit siihen aikham pritsikki josa sai maata .
JT: vaikka siinä , s ‿oli puulaakim pirtti mutta si , oli silti kokki , ja sill ‿oli kokila eri huone , ja herroila eri huone .
JT: no se o , kuka heräsi aina nii se pani , piishiiŋ ko s ‿oli , semmonen nurkhan tehty , semmonem pii , piisi näin , se oli aika iso .
JT: ja tuota siinä pystösä paloip puut .
JT: se aina joku lisäsi ko , heräsi .
JT: no eei sielä , empä mie tiä , muista ett ‿olis , isompia vahiŋkoita tullu .
JT: ja ko s ‿oli tehty , se kämppä , se oli hewosmiesteŋ kämppä , niin tuota tehty , kanto , ollus sielä sisälä , ja se , se ko palo valakia se kuumeni se , sieltä se kanto ja , se sytty sitte jälä khiiŋ ko lähit , tuone , lomale , niin sytty palahmaan ja palo kaikki , mitä oli sielä .
JT: o erilaista .
JT: nim pölli
JT: no siin ‿oli , kirvestä ja sahhaa ja , ja kolorautaa ja , miŋkä mitäki , kukin tartti .
JT: nuriŋko
JT: no se sahathin , justeerisahala sahathin , tyvestä poikki , se kaaethin ensin .
JT: niit oli aina kaks miestä , niiŋkö hewosmiehelä , jokk ‿olit hewosmieher ruisa ‿ja , ja tuota , net tuota , sittet tuota , viikkopalakala .
JT: joo , toinen toisesa pääsä justeeria , se , yhesä käyttää hithaasti , mutta ko oŋ kaksi ei s ‿ole kauwon , tartte ollap pyllylhäŋ ko s ‿oŋ kumosa .
JT: käyttää
JT: tä , harvemasa nit ‿om mutta , tuomosia , viis ja kuuskymmentäsenttisiä , ne on tywestäki ko sahhaa ni , mitta , läpimitta .
JT: ja siihen aikhaŋ ko mie olen , ensinä ollus sielä nii , ne on täysipitkänä viety , kaikki tuota , puut , ranthaan , ja laskettu täysipitkänä .
JT: se on ollu vähää haŋkala , tuomosisa pikkujoisa nii , täysipitkä puu nii , kyllä se pitt ‿olla vettä että se , ei , törmää , törmäät törmhän , puu , kyllä se virram mukana mennee kö se , pääsee vauhthin .
JT: no aina se oo , mutta ne , sieltä saappunilta huutaa ettei laskiak ko se tukkeintu al , mistä ne löysää niitä puita .
JT: no se mies mieheltä kuulu .
JT: pitkij jokivartta niit ‿om miehiä aina .
JT: joo ja se , kuuluu ko se rupiaa huuthan yksi ni , se toinej jatkaa sitä .
JT: nii hutoa että se kuuluu , sinnes saappunile , mistä laskethan niitä .
JT: että ei laskia
JT: no , se o , net tiesit siittä juuri että se on tukosa .
JT: joo , kiines se on , luŋkku kiine .
JT: joo .
JT: sehän on ollu ennen semmosta ryysylaskua kemijoesa , ko ei sit ‿ollu laitettu olleŋkhan .
JT: tuosaki petäjäiselä nii , mitä siel ‿oli , kolomatta kilometriä pitkät , ruuhkat olit .
JT: em mie ollus sielä .
JT: näin .
JT: se on se , wyörytethän yksitellen , vethev vain siittä , ja lähtee siittä usiampiki puu ko , sattuu nii että , ossaa oikeasa paikasa sitä lohkassa .
JT: oo , tieteŋki se vaaralista , sehän oli , soho aina sielä hännilä .
JT: semmonen soho , siin ‿oli , kaksattaa miestä sopi siihen .
JT: sohhoon .
JT: s ‿oli tehty vain nuista , hoŋŋista .
JT: soho
JT: no siin ‿oli , lauwoista tehthin , sinne , sitte hoŋŋain pääle niin tuota , lauwoista tuomonen , huone , ja usiampiki siin ‿oli huonetta .
JT: lauwoista net tehthin .
JT: joo .
JT: no sitä purethij ja toiset , kahem puolen jokia ko olit tör , siel oli kahem puolej jokia , miehiä .
JT: täyty aina olla , purkamasa pahhiimpia paikkoja .
JT: joo .
JT: ei meilä ole ollut taloa ko semmonen , mökki että siin ‿o , kaks huonett ‿ollu vain ja .
JT: ei se samallainen ollu .
JT: siinä ollu meilä , mithän elävää , täälä alapääsä .
JT: sielähän sai ,.
JT: sehän oikein oli semmonel lohipaikka , johoŋka toit kaikki pyytäjät loheesa , että ne , siinä tuota perkathij ja ameheishim panthin .
JT: ja myythin sitte ul , ulkolaisile .
JT: no em mie palijo ole ollus sielä .
JT: mutta sev verran että mie tiiän , miŋkäiaista se on ollu .
JT: se perkatha ‿ja tuota , ruoto otethaŋ kesk , pois , ja pää .
JT: ne jäävät ja , ja se panhan tuota suol , ameheshen suohlaan .
JT: se ei saa liikaa suolaa panna eikä , eikä liika vähän .
JT: jos vähän tullee se happanee , ja palijo tullee ni se ol liikaa , se ei tahok käywäk kaupaksi ‿tte .
JT: no sitä varten että , nämäp panhan ulos , myytäväksi .
JT: ja ostajiahan niil ‿oli .
JT: niilähän oli tuota , näitä venäläisiä ostajia .
JT: siel ‿oli vakituisia , siel ‿oli ne ‿olit su , toisinhav vielä suolaamasaki , se venäläisiä.
JT: no mie em muista siittä , mie olen ollu hyvim poikanen .
JT: niin .
JT: mutta sielähän oli montaki , iisakkavaina suolasi kansa ja , ja keltti ja , ketäs niitä muita , ei niitä tainu muita ollak ‿kai .
JT: lohihan oli , kallista , ei sitä sillon , kärsiny ostaa .
JT: niin sitte , sitte vaij jos ittes sai .
JT: mi ‿en tiä mikä siin ‿oli oikein .
JT: se repi ittensä irti , uistista .
JT: se on niiv va , voimakas kala , lohi .
JT: mutt ‿em mie tiä , oikhein .
JT: nii , yritettyhän sitä kyllä on .
JT: ohan niitä ollu tälläki perälä .