Location: Lieto
SK: noit , karteenin tapaset .
SK: nii ne oŋki joksiki krekkalaiset mut mää oleŋ krekkalaisi paiko kätkenyt tonnes sisäl .
SK: lukusil vae
SK: siäl ‿oltii sit siäl luetetti sit vaaj ja ,.
SK: sinnet täyry mennäl lapset ja isot ja ,.
SK: joka huushollist täyry mennäs sit toine , miäs taik naine .
SK: mut sit jollet , jolle pääsnyk kumpika ni sit täyrys sano este , mikä oli .
SK: eikä naisekka sit jos niil ‿oli juur piäl lapski ni voineem mennä ja , ooli jottam muitaki estei .
SK: kun semmone sööttermanni oli pa , pastoorinaki tosa kilpjoes ja , ei häl lukenu .
SK: se käski häneŋ kilpjokke lukema sit .
SK: joŋkun ajam peräs se meni sinne ja sano et saak mää sit lukke .
SK: juu sano .
SK: se oli hyvä lukema se lukes katkesmuksen ‿ensim pääst päähä vaik pappi sanos jo riittä jo riittä eikä se oluk kuulevanas ku luki vaa .
SK: no sit , pa , sit hän teki papil viäl kysymyksi ja pappi oli sanonu vaikk ‿e se ikä sanaka lukis ni em mää sitä enä toista kertaa käske .
SK: no , em mää tiärä ei ne mittä sillo oluk ku lukke osas mut , niil ku huanost , huanost ‿osasivat ni ne joutus paljo lukema sit sinnep pappiitteen tykö .
SK: mää muistaŋ ku , oli ensimäiseŋ kum mää sit ‿oli laps eflikkana si , paikas ja , lukusil ‿oli ja ,.
SK: kanttuuri , luetti flikat ja , pastoori sanottin ‿ain ‿et , pastoori om paha ja ,.
SK: mää pelkäsi niim pal et mää vapisin ‿oikee ja , sik ku mää meni ni ei se muŋ kansani paha oluk ku mää luvim muk ku hän tahro sanook kuka , se kasvatusisä oli kualus sillo sit juur ‿et tiäräŋk mää et se oŋ kualu .
SK: juu , kaikkeen sinnem mennät täyty mut ‿ettem , ette , huushollist sit tarnum molempam miähej ja naisem mennä yhtaika .
SK: saivat vuaroom mennä .
SK: ja , palkollisväki kans sit ja , talom pualest sanotti sit ‿et jolle men lukusil ni sit saa mennät tyähöö ja mitäs kyl ny lukusil meni enneŋ kun tyähöö , miähekki .
SK: juu , lapsil ‿annettin toristus ‿ei isol ‿ihmisil mittän toristuksi annettu .
SK: mut lapsil ‿oli annettiin toristukset .
SK: mut ‿ei siim mittän , imi paremin , tyyryttävä oli koko risti ja , ja välttävä ooli simmonem pualristi , semne , tommone .
SK: ja välttävä ooli sit vaan ‿yks viiva .
SK: juu ja se täyry sit taas viärä , toisel kertaa ku taas luk , lukuset tuli .
SK: ei stä joka lukusist ‿annettu .
SK: lukutoristus .
SK: mut , usseeŋki sendään ‿annettiiŋ kaffee kaikil .
SK: mut , ruak , syämmäŋ käsketti jäämmä nek kukka ittekki pru ruakeivat .
SK: ja ooli aikasemmin ‿ollus simmonen , ei sillo sit , vehnä ooli kallist ni ette , kaffe oli annettuk kaikil mut ‿ei annettu leipää mut ‿em mää , ei mum muistoni aikaŋ kyl sit jo leipää annettiŋ kaikil .
SK: hiin oli , pehmiä leipä ja korppu .
SK: ja sit myähempä ruvetti jo kaks kertaaki antamaaŋ kaffe .
SK: em mää simmostakka muuto muistam mut muistaŋ kuŋ kasvatusäiti saano , et , oli tosa keskitalos lukuset sit ja , mu syrämeni kuali niim pal ‿ek ku , viäti , ei annettu le , mentii siutten ‿e annettu mul leippä olleŋkaa .
SK: ja aiŋ keskitalon ‿emäntä mull ‿o , kaffee antanu ja leipää kans .
SK: muk ko , kerran ‿oli , tarjoilijool määrätty ni , kyl hes sen , jälkeen tekivät sit .
SK: juu , yhreksält ne alkas ja , ja kyl nek kolmee saakka kesti .
SK: siim piretti vähä välinaika sitt ‿et pääsivät ulos välil ja ,.
SK: ja provasti luk , luwetti rippiskoululaiset ja , ne enskertalaiset .
SK: no sen täy , sen täyry lukke lissä sit ja mennä , papin tykö lukemma , jos huanost ‿osas .
SK: ja sit sihem määrätti jot , jokku , sil mää se määrättiŋ kiartokouluuŋki sit tällättäväks ja ,.
SK: konttiipuuhu jourut vaa
SK: no nii se oli simmos sit mää käve , mää käve semmoseŋ kolmeŋkuukautiseŋ kursi , siäl misä mää hoiretti s , samas paikas misä , kuka mun , samal , kuka mu hoitti silloŋ ku mul niveltuletus ‿oli ku mää oli sillo , viis kuukautta vesiparantolas .
SK: ja mää siit sentää sip parantusi ja mää oli niin huano kum muŋ kaikki jäsenekki , meni käret tänne näi , vääntysivät ja ,.
SK: ja niim paljo särki ja , mu m se , aunio saano et kyl täst viäl hyvä tule , nuar ‿ihmine .
SK: ma ajattelin tehkä ny mitä tahrotte kyl mää tähäŋ kuivaan taikka kuale .
SK: ja , sit mää tuli välil paremakski ja taas huanomaks ja se saano et välilki täst vähä paremaks tule mut tule huanomakski viäl .
SK: ja , mää en saanus syäräkkä muuta sik ku mnuul ‿olis määräys ‿ollus syärä yks ‿omena päivääs mut ‿omenat ‿oli kallei ko se oli talvinen ‿aika .
SK: net toivat mul kerram päiväs hiukka kaorapuuro .
SK: ja se sano et vanha liha täytyy kaik kuluttap pois ‿ensii ja sit vast ruveta uutta kasvattama .
SK: ja sit mää oliŋki jälkeŋ kuus wuatta simmonen ‿aika heikko , ko mä sit , friskaantusi .
SK: ja sit mää meniŋki ton , oliŋki siäl , turum puales , yhrel kauppialki se oli helpompa ko karjahoitto ni , nelja vuatta ja , yhre vuare sit taas siäl räätälil .
SK: se oli pohjalaine frouwa ja aika paha
SK: niill ‿oli huvila siäl sillo .
SK: he it , hiarosivat , frouwa , froua hiaros saunas ja , aunio hiaros ‿ittes sisäl .
SK: ja mää oli välis ussee viikoŋki yhtä mittaa sik ku taas simmottoon ‿ooli et ‿oli tilauksi ja ,.
SK: sik ku , oli simmonem puhekkin ‿et , mä et soitetaa sik ku mää taas menen sinnep päin ‿et , jos taas passa .
SK: eei , mut se o ni oli simmonen ‿oma vapaus sentääj ja ,.
SK: raskast homma se on ‿ei se mittä ni helppo ol .
SK: mut ‿ek kyl mul stä tyätä täsä oli em mää missäŋ kauwempa käynyk kyl mä , olin täsä , tälläp pual jokke vaa nii ku , ku se opettajaki .
SK: jos joku kauwemmaks pyysi mää sanon ‿em muuŋ kannatat tullak kauwemmaks ku mull ‿on täsä sev verraŋ kum mää jaksan tehräkki .
SK: ja kun sentään ‿ooli sit taas kauempa niin ‿ooli taas hiaroji ni mää olsi niŋ ku etuilus siäl sitä .
SK: em mä seŋkä tähren tahtonu mennä .
SK: se sanotam pee , peetes , pesiliinihiarosi , hiarojam , hiaromiseks mut ,.
SK: sit vaatteem päältä hiarota , vaa tol , vaatep pääl ‿o , ohkane vaatep päälä .
SK: ja se voitee hiaronta , ei se niim paljo vaatinu mut , vaa , se vaattem päältä hiaromine ni se täyry käyräs sit , sormet ‿eri taval .
SK: no enempi koko ruumis hiarotti no kyl joku simmosem paikalise hiaronan kans , otti , jos ‿oli joku loukkaantunup paikka taikka simmone .
SK: mut ‿enempi hiarottiŋ koko ruumis mitäs se vaikutta paremi sit , ruumiise , ku ve , vereŋkiarto .
SK: ku hiaronta vereŋkiaron ‿eristämis se sit ‿oŋki .
SK: ja viälä mää nytteŋki tämä sairauren ‿aika sillo ens wuasil vähä hiarosin tääl koto ja kyl mä suwel meni joŋkkus mut ‿em mää ny ol ‿usseemmas wuares ‿enä menny miheŋkää .
SK: kum mun tuuli kärek kans simmoseks ‿et , kipjäks ‿ettem mää saa niil ‿enäm , silläkä enä mull ‿oli käret terveet mennä vuan ne vast rupes , tuli kipjäks .
SK: niin , mut ‿em mää jaksanup paljoo enä .
SK: se oli nii vähä .
SK: muk kyl mää sillon ‿ensi , ens kaste nim mää hiarosiŋ kolmekki ihmis sit .
SK: aamul ‿alkasi siiŋ kuŋ kerkes kuure seittämän ‿aika ja , ja ehto , lopetin , kui se kulloki soveis , mut ‿ussein ‿oli kello ykstoist .
SK: vaatteem päält raskaampi hiaroo oli .
SK: muut ‿et kunne mää mennys sauna hiaroma , niin , mää sanon ‿et jolle vaatteem päält hiarominen , kelpa nin , se saa olla mut ‿em mää mens saunan ‿em mää , kum mää oli sen niveltuletukse sairastanu em mää olis kestänys siäl saunas hiaro .
SK: ja ussen , lauwantaisiŋki mää sit ‿oli , juur lauwantailtapäivilki oli simmosi emäntii ku he , hiarosin ‿ehtom myähää sik ku he , menivät saunaa sik koht ku oli hiarottu .
SK: noo kyl siit maksoo sentän tuli , enempi kun , taas palvelukses ja , ja oli vapampa .
SK: see oli , siälki , auniom pualest määrättiin ‿ette saa hiaroo enempää kum pualtois tuntii mut , kyl mää otin ‿aikaa enempi ku ei ne olis tyytynes sihe , pualentois tunti .
SK: mä hiaroŋ kun ‿e mul nii vahvoi voimmii ol ‿et mää niim pal re , repelisin ‿eikä kaikki , ei kaikki yhtä vahvast voinnu hiarookka sem , määrä si , raja siinäki täyry pittä .
SK: mull ‿oli ittel vaseliinii muka , kuristettu vaseliini .
SK: no ei nes sisäl hiarones sit ‿oli semmoset muijak ko menivät saunaa hiaroma .
SK: tällätti si , ka kun tahkotti saipual , ni hiarotti seŋ kanssa .
SK: juu
SK: juu , se luisti siin muka , kasti saippua , vettee vaa niiŋ kylhä se sii luisti si .
SK: ei siim muuta , ainet tarvittu .
SK: vettä vähä fatis vaa viäresä ja ,.
SK: juu ei ol
SK: ja , kyl lääkärikki joŋkum määrää kupattavaks mun ne menevät turkuu sit .
SK: siäl ‿on ‿aij jossaa saunas jollaam päeväl ni , simmonen , et kuppaa .
SK: juu mut se aunio ni häŋ kiälsi sem peräte .
SK: he olivat leskek ku he oli naimisii mennee ja ,.
SK: ja , frouwa oli jääny leskeks ja hänel kolme lasta ja hänn ‿oli ruvenuk käymäŋ kuppamas .
SK: ja , sit , kerran , se mää olin mitä sit , em mää tääl ‿ollum mää olin tual , uurestalos misä mää kakstoist ‿uatta oli ja ,.
SK: mun tuli selkääni semmone , semmosii klopee ja semmone hermor , lihasreumatismi ja , emäntä saano et , sim mää sanoŋ kylä et saav , päästä hiarojal .
SK: ei semmosest hiaromine mittään ‿autas sano emäntä , men lääkäril .
SK: mää meni lääkäril ja , mää meni , juŋkreenin tykö ja , juŋkreenil .
SK: mää sano sit ‿et mahtaaks seki vaikuttaak kum mull ‿on , niveltuletus ‿ollus sillo
SK: se rupes ja tarkasti mun koko ruumii sit ja ihmetteli kuka mun ‿o hoittanu .
SK: mää sanon ‿et hiaroja aunio mun hoiti .
SK: kyl täytyy sanoa et ‿o hyvi hoirettu ku , kun joka jäsenä taipuu ei missään ‿ol , mittää vikka .
SK: mut sit se , määräs mul vähä lääket ja sano mää teil lääket määrää mut , antaka hiaroo vaa sano .
SK: ja , sit , kesäloman ‿aikam mää menin sinne auniol ja olin siäl kymmenem päevää ja ,.
SK: mut ei ne oikee ne klopit siält mennes siält seljäs sit nii nuukastas poijes , mut ‿aunio frouwa sano , mut ‿älä sans sitä kelläŋkä hän sano annak kupatas sihe viimiseks .
SK: ja mää menin sit mull ‿on , koro naapuris ni oli sit , semmonem muija ko kuppas ja , äiti meni sanomman ‿et , meil ‿o sauna lämmi ja saita tuuli sinnes sano , tulisiks sää , tällämä sil vähä sarvi .
SK: nee oli simmotton , hiukan tosa , liha ja , ja naha välis si .
SK: simmosi , pari kols simmost , kloppis m , simmosii , ne oli vähä leevjämpi ko sorme tommone tuaŋ kokkosi simmosi .
SK: ja , nee vaikutti päähää sit niim pal ‿et , em mää tahtonup pystys pyssy .
SK: ja parantus kans ni e .
SK: noo , kupparila oli semmoset sarvet ja se , siin ‿oli simmosest , kusirakkost , kattokas kuivattus semmone , päähää ja sihem pistettyp piäni läpi ja se imi sem piukkaa sihe ja ,.
SK: sit sill ‿oli semmone piäni kirves se oli , semmone sormempääŋ kokkone ja seŋ kas se hakkas sit sihe .
SK: juu sihen , paikkaam misä , mistä se sarv , mistä hä sarvem pois ‿otti .
SK: juu siit tuli huano veri poijes .
SK: ja määki oli nuaren , nu nuarempana usseiŋ kum mun , mull ‿oli semmonen ‿et nenä wuasi ussen niim pal , mut sik ku , mää keväl meniŋ kupparil ‿annon tällääm muutama sarve niskaa ni sit se lakas .
SK: tääläki ooli täsä pränikkäläski asus , munta vuatta semmoneŋ go , sanotti , kujasuu hannaks .
SK: kujasuu hanna .
SK: se oli kujasuu sem paika nimi , ja tosa o nytteŋki huvila sik ku , keskitalo vanhukset , tekivät ja tälläsivät sen nimeks kans kujasuu ku siin ‿enneŋki oli .
SK: ja yliskulmal ‿ooli semmoneŋ kuuselam manta .
SK: mut hänel ‿oli munta muuta hommaa ei hä nim paljoo käyny ja pojat ‿ei oikeen ‿antanee häneŋ käöräkkä sik ku , sanottim kupparim , pojaks .
SK: mut ‿et , kyl hä joskus sentään ‿ai meeni sit sit vanhemalta nii häm meeni sit ko joku heoseŋ kans häne haki .
SK: ja sitt ‿oli tual kirkol taas sit , semmonen ‿ihaliinim maijja ja , kuŋ käävö kans paljo .
SK: kyl häŋki mual tyäs kans kävö mut et ‿e ,.
SK: sit vaaŋ ku , menivät hakemman niŋ kyl hä valmis ‿oli menemmä .
SK: no se oli joku saunamuari .
SK: juu .
SK: kyl se pestii .
SK: kun tosakin kuali tosa torpas sem miäs ja , sit , se vaimmo ei saanu stä oikeŋ kääneltyy ja noi , simtton ‿et hän ‿ols saanu stä ,.
SK: häm pyysi muŋ kansas , mää menin sit .
SK: ei sitä mittän , yltäisel verel voin vesiastiaa voinut tällää eikä pestä .
SK: mut sik ko meijän ‿äiti kuali , hänn ‿oli meil häne säŋkys ‿oli tosa ja mun tosa ja ,.
SK: sit , mää pyysin sen saman ‿ihmise vanhan ‿ihmise sit , pesemmää hänt ja ,.
SK: ei se pesnym muuta koŋ kasvot , ja käre ,.
SK: mää sano no ei stä paremin tarttis pestä .
SK: eei se tarttep paremi sano .
SK: eikä stä sen ‿enempää sip pesty .
SK: se oli jääny vähempää sit .
SK: ja simmoset se oli silloŋ kun nep pestii ja , ei semmosii trasui tällättyp pessääŋkä ku sillon ‿oli semmosek korkkiat ‿aitat ja sinne aitan ‿alla nes sip paiskatti .
SK: eikä sinne aitan ‿alla saanem mennä lapsekka , sinnet tautii siält saa
SK: ja eŋkä mää tiärä mikä simmoneŋki sit ‿oli et nes sinne aitan ‿al et ‿olis ‿yhtä hyvim poltettu ne .
SK: mu mä en tiäräm mikä tarkotus siin sit ‿oli jos siiŋ kans jottan taikaa sit ‿oli .
SK: noo , toises paikas viäti ja toises ‿ei .
SK: toisis paikos , viätiv vas kottooki ruumis sit kun , ko haoratti , kuŋ koto hautajaisep pirettii ja ,.
SK: mutta siäl ‿uurestalos ku mä kakstoist wuatta olin ‿isäntä kuali ja , sitä ei viätyk kotto sit , enneŋ ku sik ku , mää muista miŋkä verra sii sit ‿oli .
SK: siin ‿oli vähä toista viikko vistiin ku isot hautajaisep piretti ei stä niin ‿äkkii saatu .
SK: oli suvinen ‿aika ja , mek kuurattii navetta ja se viätii , navettaa sit , kahren , vesisaavim pääle ja saaveisii viätii jäitä ja ,.
SK: kyl sihe , ruumise jotta sit kans tällätti mä muistam mitä se oli sit mut , kyl siit vähä vaa haju tuli sit kun , se viäti .
SK: kun se ooli simmone senn ‿ooli pääs , kasvi ja se , puhkes ja se oli , viis päevää sit simmone valla sekapäine .
SK: ja lääkäri , oli sanonu et se os tarnuk kaks ‿uatta enne leikata .
SK: muistaŋ ku se oli juur juhanuksen ‿aika , emäntä oli puutarhas ja siälä pruukattiin ai sit , juhanuslauwanta ni , siin ‿oli pellol simmoneŋ korkkia kallio ja , tehtii valkja sihen ‿et lapset saivat sit kans mennä , juhanusvalkkialk ku juhanuks valkkia pruukattim poltta .
SK: ja isäntä pruukas tulla ja emäntäki kans mut ,.
SK: emäntä oli siäl puutarhas ja , isäntä sano , lapset meni kysymmä sit ‿et saavaks het tällä , juu ottakas siält semmosii , kräkei mut ‿ei mittä niin ‿oksasii eikä hakosi ja polttaka vähä .
SK: em mää jaksas sinnet tulla mää katon tost vintin trapult .
SK: häŋ kattos siim piänen ‿aika .
SK: sit se meeni sisäl ja , se karjakko , mennyk kans ni isäntä oli oike alasti siäl .
SK: sano ei suŋka
SK: juuu .
SK: mut sit se oli tällänyp paeram pääles ja makas tuam peŋkil ja , ja akkunak kaikki auki .
SK: mää sanoŋ kuin tet tääl tämmöttöm makkaatte kipiäks tet tulette vetoa tet tääl saatte
SK: kuuma tääl ‿o sano ja sit se meni kamari ja ol siäl vähän ‿aika ja , tuli siält ‿emäntä , ja , tytär makas siäl toises pääs ko oli piäŋ kamari ni ei neljä issoo ihmist , oli liika ahras sii ja ,.
SK: sit , sit se tuli tuppaa ja oli täkki kainalos ja saano et , mitäs tota pöytääki tonne uunin ‿ettee nostettu o , ei siäl mittääm pöytää ollu .
SK: sit mää nousin ‿ylös ja se puhisi sii sen täkiŋ kas mää sano mitäs tet tääl nyt teette
SK: no meneŋ kokoukseŋ ku se oli simmone lautamiäs ja hänel ‿oli kaikkii simmosii virvoi paljo .
SK: meneŋ kokoukse .
SK: mää sano nyt ‿oŋ kello kakstoist ‿ei yälä miheŋkäŋ kokouksem mennä .
SK: nim mitäst , mitäst , te nys sit sil , täkil teette
SK: housut , nee housut ne om mä tälläj jalkaani .
SK: mää sano ei ne housut ‿olt täkki se o .
SK: sit mää menim pojal sanomman ‿et tules nyk kattoman ‿isäs ‿on ‿iha sekasi .
SK: sit emäntä sai sev ve , sit mää sano menes sanoman ‿äitil ny vaa ja emäntä sai se siv viäteltyy sinne .
SK: mut sis se pääsi siältä aamul ‿enneŋ ko ei menty saeraahoittajaaka hakeman ‿eikä lääkärii sit ‿enneŋ ko aamul ko se oli sit jo simmonem myähäne ja ,.
SK: poika toi ensii sairaahoittaja ja sit lääkäri ja ,.
SK: se ooli simmonen ‿ei häm mittään ‿asjos tiäny .
SK: mut kerra se oli piänen ‿aika ollus sit semmone selvä ku sairaahoita joŋk , joutus , kyl saerahoittaja oli sev viis vuarokautta siäl sit ja , emänäŋ kas .
SK: se joutus menemän siihe , toissen talo ja se oli hiukan ‿ollus selke emäntä sano et , se selkes sev verra sano , kyl mam mää ny vaa sik kualeŋ koska , tääl ‿ol lääkäriki ollu , sano et sii samas se sekos taas .
SK: hänn ‿oli nähnys sik ko lääkeppullot siin tualil ‿olivat hänen viäresäs .
SK: ja se oli koko kevä sit jo simmonen ‿et ko hän , hänel simmosii virvoi paljon ‿oli nin ‿emänän täyry kaikki asjak kirjottaa ei hän sit ‿enääk kykentyny .
SK: no joku omasist meeni haoral sit , ku siunatti .
SK: muut ‿et varakkais paikos nii niit hautajaissii piretti usseemam päivääki .
SK: sillom mittä , autoi ollu .
SK: niit ‿oli usseemmal päiväl kahrel päiväl kummiŋki , jos , jol joskus kolmanelki viäl ‿oli jotta sit .
SK: muuk kahrel päiväl kummiŋki sit mitäs kyl sit viäl ku kaukaa tulivat ni niil ‿aamukaffeet ‿annettij ja päiväline ja ,.
SK: iltapäiväl sit läksivät ‿ek kerkeisivät ‿illaks kotti .
SK: joulu oli suuri juhla .
SK: sillon , ruakaaki laitetti muntaa lai sik ku , siakkin ‿oli tapettu sillon tehtiim makkarat ja syltyt ja ,.
SK: ja , ja riisipuurooki sit jo paljoŋ keitetti ny joskus keitetti ohrapuuro kans .
SK: mut se oli harva sik ku enä ohrapuuro keitetti jouluaattoŋ kyl se joksiki riiseist keitetti .
SK: ja viäl makjaa soppaakiŋ keitetti sem puuroŋ kas sit päi , joulupäävän .
SK: ja se oli simmonen ‿et ‿ei sillom mentyk kylään , joulupäevä si , viätettiŋ kirkkoom mentij ja ,.
SK: tapanipäeväl sit vast nuarek kyläl lähti ja vanhema , vanhempi väkiki kans .
SK: menivät sik kyläilemä .
SK: ja , karja ruakitti simmottoon ‿ek kolmen ‿aikam menti saunaa .
SK: ja , nes sai lypsäk kun ‿e sillom maitoo miheŋkää viäty nes sai lypsäs semotton ‿aikasi ja , sit , sit menti saunaa ja sit , syätiin ‿illaline ja ,.
SK: sit ruvetti ja veisatti ja , se kelä , oli ääni em mää olk koska voinuv veisatam mull ‿ei ol ‿ollu , laululahja .
SK: no kyl ‿illal sillom myähää valvottim muk kyll ‿aamupual sentääm maatam mentiim mut sit , oli , me , jätettiim piäni lamppu palamma .
SK: ei stä sammutettu .
SK: ja aamul sik kunn ‿aikasiŋ kirkkoo sillo viirelk kirkkommenot ‿alkas ni , ni siin täyry aikasiin ‿ylös nosta nek kuŋ kirkkoom menivät , ko heosteŋ kans mentii .
SK: niin ‿ei sii suurta aikaa nukuttu
SK: kun , sit vast , kyl mää sentään ‿alla kymmene vuare sit ‿oliŋ kuŋ kirkkoo lä , laitettii lämmityslaitteet ja ,.
SK: no ku siäl ‿oŋ giuwas jo
SK: . ja siäl ‿olik kah , kaks simmost , lämmityslaitet , toinen tois pual , si kirkko ja toinen tois pual ‿et, .
SK: et ‿ei nek koviŋ kauwaa viäl ‿ols siälp pois ‿oltu kyl mar sit sinne vähä hiljattaim mää muistak kuim monta wuatta siit ‿on ‿aikaa ku , sähkö , laitetti .
SK: ja siäl ‿oli kynt , kynttiläp paloivat siäl ‿oli munta semmost kruunuu , tavalisek kynttilät sillo .
SK: kyl sii nek kruunut siäl nytteŋki viäl se om mu , viäl ‿om mut nyt , palaa sähkö , kynttilöi .
SK: ei em mää tiärä ei , em mää tiäräk kummotton nek kynttilärrahak kootti .
SK: mää tiäräs siit ‿olleŋka .
SK: ei kukkaaŋ kynttiliis sinnev viäny mennesäs .
SK: ne jostair rahastos kootti sit .
SK: juu sillon tapanipäevä , sillon ‿aettiŋ govi .
SK: nihi , em mää tiärä ei joulupäivän ‿oikeŋ kilpaa aettu mut tapanipäevän ‿aetti
SK: se juhlitti simmottoon ‿ett ‿e sillon niiŋ kilpaaka aettu .
SK: noo ku mää saisi sen nym miäleni
SK: kyl stä toisim paikon tehtii laatikoikiŋ gans mutta , toisim paikon tehtii vaa sallattii ja ,.
SK: kunn ‿ei sillon ‿ollu hellan ‿uunei ja , jos leevottii sit jo vähä aikasemmii nii ei mittää semmosii sit sopinu oikee niin ‿aikasiin tehräkkä .
SK: m .
SK: ja pannukakkuu sit laitettiŋ kans ‿ai .
SK: simmost , oiken , semmosis , pannuis .
SK: ja ru , puuro .
SK: no toisim paikon ‿oli kun , tällätti uuniin ‿yks kap , kiŋkku , ja leikattii siit ja ,.
SK: ja mitäs ko sit ‿oli syltty , ussempa lai oli rullasylttyy ja prässylttyy ja , ja makkaraa ja ,.
SK: makkaraa oli kahta laiki .
SK: ni , siin ‿oli sit jo muntal ja lipeäkala , se laitetti ai jouluks .
SK: kaikki muistakka
SK: ja se , oli pari kolp päivää siin sit ko se oli hyvi livonu .
SK: ja , mä muistan tual ‿yliskulman ‿osuskaupaski oli aiŋ kahta lai ja mää pruukasi sitä parempa ostaaj ja joku sano ku sää ossaat laittaa nii hyvä kalaa ja ,.
SK: sanoŋ kyl mar sitä jokanen ‿ossa , ostaa vaaŋ kans hyvä kala
SK: m .
SK: ja mää tosa naapuriski ni mää olim munta vuatta kum mein , meijän ‿oli samas sit nim mää oli heijäŋ kala laittamas .
SK: mut nyy he ol laittane itte monta vuatta jo em mää ol ‿enä kykentynykkää eikä ne kalakkan ‿ol ‿enää samalaisi ku ne o simmosii ohkasi .
SK: ei niis , ei niis nim paljo ols syätävääkä .
SK: kunn ‿e sitä pe , metsamon turska saa enä
SK: ku se jäi , koko , koko se paikkakunta , pois laskust .
SK: no sinnen se kala , tällättiin ‿ensiim pohjal tuhka , ja hiukka kalkkii ei se kalkki , kuulemam mittääm muuta ollum mut ‿et se teki valkosemmaks .
SK: tällättim pohjal ‿ensiŋ kerros , ja sik kaloi larotti semmottoo miŋkä verra siihen ‿astiam mahtus ja taas pistetti , priiskutetti hiukka siheŋ kalkkii päälä ja tuhkaa .
SK: ja niim munta kerros sit kun , miŋkä verraŋ kaloi oli , ja viimiseks sit viäl tuhkaa ja kalkki .
SK: ja paino pääl , painoo vähä päälä sit ‿ett ‿ei ne , pinnal nosnu .
SK: et se päyr , päältä yhtä pia valmistus .
SK: no , niit täyry katto ussen ‿ei niit saanu , ku toineŋ kala o , kyl kypsys pikemiŋ gu toine ni , ot , ei kaikki kypsyne yhtä paljo ja häntäpääk kummiŋkiŋ kypsys pikemi nii net täyry leikkaap poikki sit ja ottaa poijes , jos nep pehmis .
SK: ja pistää vetteeŋ kiirust
SK: vetteen nes sit tällättii .
SK: juu eikä nykynajan ‿ihmiset ‿enä kyl vanhanajan ‿ihmiset ‿osas kun , ne aij jouluks laitti sitä .
SK: ja elonajaks ja
SK: ja mää muistaŋ ku , muŋ kasvatusäiti , häm pruukkas viäl ‿elonajaks tuara vähä , sitä lipjäkala ja , sit hän ‿otti meiti ja oja liki oli hän ‿otti muŋ kansas pesemmää niit ja pestii niim pal sit ‿et ja ,.
SK: sit häm pisti kiirus kiahuma .
SK: em mää saanus sitä liäntä syätyy olleŋka .
SK: se oli niil , sev verra lipjäst vaa viäl ja , kehus ‿et ‿on nii hyvä ja em mää syänyk ku hiuka peruni joukost .
SK: ko peru , keitetti ni , pistettim peruni .
SK: kyl se laitettii simmottoo see kans sit ‿et , se , ku syätii nin , tees , keitettiin ‿erinäs , kala ja , ja soosi ja ,.
SK: sit sihen tällättiim pippuri , priiskutettij ja , ja sualaa ja ,.
SK: ja sihe soosiin tällättiiŋ kyl sit hiuka stä kalaliäntä kans , et se kalalt maistus .
SK: mut hiuka vaa
SK: sihen tehtim maitos se soosi tehti .
SK: se oli harva paikka ko silloŋ kuuratti .
SK: sit , ja sit hakatti , ha , kauhiast kuusehakkoo laattial , piän semmosiks piäniks ja pistetti laattial hakko .
SK: ja poltetti vähä kata , katavaa et siik katavas tuli hyvä haju .
SK: silloŋ kun ‿e pahnoo tuatu mut sik kun simmosis paikos ku viäl tuatim pahnoo permanol tuatin ‿olkilyhre ni , ei niis , mittä hakkoi parantunut tällä eikä katavaaka poltettu .
SK: ku se oli semmone vanhanaikanen tapa ollu et ‿o , niit ‿olkii oli tuatu mut ‿ei sit joka paikas ‿enää tuatu olki .
SK: ja tuat oli lämpymii sik ku ooli leevottu uunit lämpymii ni , siäl , kiäritti niim pal ‿et siäl pahnaatteem pääl .
SK: siäl veretti väti väkikapula ja , korv , sormikoukkua ja ,.
SK: m .
SK: väkikapula oli simmoneŋ kon ‿oli simmoneŋ kapula ja , kahrem bualin toine veti tois pualt ja toinen tois pualt .
SK: juu ja , sormikoukku oli simmonen ‿et se , tälläs väärää sormes kellä oli oikee vahvat sormet ‿eikä to , toisel ‿oli heikomat ni ei se stä suaraa saanu .
SK: no ooli toisim paiko mut ‿ei stä ollu joka paikas .
SK: mut , määkim meniŋ gylääŋ kattoma , kuusta .
SK: ooli tent talolisis suuret mup pikkupaikois ‿oli vaa jos ‿oli ahrast ni ooli vaam pööräl piäni kuusi .
SK: sit papereist , korjas paperist tehtiŋ kaikki , koristuksi .
SK: kyl , jos ostokoristuksi kans jottan ‿oli mut , mut ‿enempi ne oli paperist .
SK: toisim paikon tehtii lalvaa semmonen tähtiki papereis , päältä , siihen ‿oh , usseemmaŋ kertane se o , lalva ooli oksii ni se , tehtii simmonem muneŋkertaneŋ kiärettiim pape korioi paperei ympärs .
SK: muut ‿ek kyl myähempää sit jo rupes niit ‿ostokoristei tulema .
SK: juu , kyl se juhlalist ‿oli .
SK: mut meil ‿ei ol ‿olluk kuusta
SK: silloŋ ku me ensmäist vuatta tääl ‿oltii ja , sanom matti tuaks kuuse
SK: oŋks sul koristei
SK: mää sano om mul , pumpu , pumpuli ja kynttilö .
SK: em mää tuak kuustaka sit
SK: juu kyl sillo , joulupukei sik kans käävö toisim paiko ja ei kaikis käynyk ku , viätii vaa joku kori sinne ja , etese ja , sanottin ‿et , pukki sem purotti tualk korstenis kunn ‿e se , keriny joka paikka .
SK: juu lahjoi annetti
SK: no jotta vaatettavara tavalises palvelijol ‿annetti .
SK: jottam piäntä , joku , alushamet taikka joku simmone liivi käytetti semmosii lie , lii , villaliivei ni niit paljoŋ kummiŋki sit joululahjaks ‿annetti .
SK: no mitäs siit viäl keske jäi
SK: niin ‿ei ne olt ‿ai nii joka ehto kummottoŋ kokoontusivat .
SK: ja , ne oli sit jo , ve eri taval vaatetettup peittoot silmil ja ,.
SK: mä muista mää oli simne aika pikkuflikka ku läksiŋ kans ‿em mää olluv viäl ‿erel , ripelkä käyny ja, ,.
SK: menin toisteem mukaaŋ kans ja ,.
SK: sit , tultin täsä kohral vastuksin , tuli yliskulmalaisi paljo ja sit tuuli raukkalalaisi muneŋ kylän , kaikki ja sit mentim pokkolam mikola .
SK: em mää kehranus sit , maar mittäm mää oli visust jottaa aikaa nurkas poikana vaa .
SK: em muu parantunu .
SK: no , kaljaa nes saivat ‿ei niil juur mittäm muuta annettu .
SK: sahtiks sitä sillo sanotti sitä joulukaljaa mut , se , tahro loppuk kans ‿ett ‿e sitä ni ollu , hollukka sit , koko aikaa kummiŋka .
SK: ja laoletti ja ,.
SK: mut sik ko mikolam menti ni siälä tällättim peli soimma ja tanssasivat sit ‿oike .
SK: mää muistak kyl mar niil pukeil jollam peli vaa oli mukaŋki vissim mää sitäkä muista .
SK: juu kyl laskiainen ‿oli , silloŋ kul luistitti
SK: no , se ooli simmone , laskiaistiistaa sit , laskiaissunnunta oli erel ja , sit ‿oli tiistaa peräs .
SK: laskiaismarkkinakki sillon ‿olivat sit .
SK: se on si , oli sii helmikuun ‿aika .
SK: ja , sillo mentii luistil .
SK: ja mikä meni kelkal ja ,.
SK: juu kyl maantiäl ‿enemäks ‿osaks oltii mut jos ‿ooli simmosii tööräspaikoi , pellol ‿et , et voi luistii niŋ kyl sinne ja menti .
SK: mu munta kertaa oli paksulttaa siäl luntaki ett ‿e siäl voinu luistii ja pehmiä , lumi pehmeä .
SK: ja huuttii sit meijäm pellavat syltää pitki , kyläm pellavat tuumaa pitki .
SK: nii , nii siin ‿ooli simmosi huutoi .
SK: kyl mar jotta semmosiiki tais ‿olla em mää semmosii muista .
SK: em mää suŋkaan ‿ollus semmoses sakis
SK: ja eikä laskiaisenna saannuk kehrätär rukki täyry viäräp poijes sillo .
SK: no se ol joku taika kans
SK: eŋkä mää keltääŋ kysynykkä
SK: no ooli se .
SK: ja , ja toisim paiko verimakkara tehti .
SK: muistaŋ kum muŋ kasvatusäitiki teki ai verimakkara .
SK: sit se vei sen , kaorasalvo , kuŋ kuivii kaoroi ooli , sem makkara .
SK: ja se oli hyvä viälä sit ku , laskiainen tuli .
SK: ku se siäl kuivas kaorasa , kuivaaŋ kaoraattej joukos ‿oli .
SK: ja hyviŋ kypsennetty
SK: juu .
SK: ja sit , laskiaisena nim , maitoo pu , maitopulla ja syäti .
SK: sit saij jokanem pullan , ja maittoŋ kas .
SK: ei täsä paikol tehtyp papuruaka se oli , klimppisoppaa ku tehtii .
SK: mää tiär jossam , voi tehrä mut ‿em mää olluk kummiŋka semmoses paikas ‿et ‿olis laskiaisena pappuu ke , keitetty .
SK: juu .
SK: ja simmosek kun ‿e o , ol köyhät ‿ihmisek kunn ‿e ollup pawui , nee meni hakemmam paavalimpaui taik tälläs lapset hakemma , taloist .
SK: kyl sinne hiuka liha ja tällätti .
SK: sej jälkeeŋ kuiŋ kuŋki varat , a , peräks ‿anno .
SK: juu vaik ‿ols kuiŋ kauwaŋ keittäny .
SK: ja jos , ei saanuk keittämälkä ku , mää junnilas ‿oli ja , menivät sit , paavalimpäevän turkuuŋ kaikki .
SK: menivät ja se toinem piä flikka jätettiŋ kotti ja , treŋkipojak kans mitäs he olivat tyäs ja ,.
SK: sanottiŋ kivipauks sit ne .
SK: no , liämi siit tuli ittestäs sit
SK: klimpeist ‿ai hiukan tule liäntä ittestäski .
SK: ei , siin ‿erittäi saunas käyty , tääl paikkakunnal kummiŋka .
SK: eikä paavalimpäiväŋkä
SK: joka , joka , viikko mun sanomam piti , muk ko mää sano semtton nuriŋkäsi .
SK: tos sais ‿ottaa omena viäl jos vaam maistu