Location: Pihtipudas
HH: no , se tuota heeinänteko ol semmone että , miehet lähti , viikatteela niittämää , jä jä , semmosissa , olhan niitä nyt vähä joessae jo konneita semmosia niittokonneita mutta ee pystynnä niilähä ee m , semmosta , m , moaniittyä eikä t , joka eij ‿oluv , kerram muutel laetettuna joka ol t , luonnonniittyä ni ehän sinnek konneita pystynnä viem , miehet lähti niittämääm päeveä ennemmij jä sitteh huommena , oamuna lähti naiset , haravaeŋ kaasap panemaal luolen niitä jä kuivattiim peällä siinä jä , sitten tuota , tehtii , kun ne kuivi siinä ni , karhottiiv vielä ne luot ku se , semmosel luohov , että see , keänettii ne , ne ee niitoksellaaŋ kuivaana .
HH: se pit keänteäj ja haroja levälleen nuin se niitos .
HH: noh , sitte ku se pääväŋ kuivattiij jos ol kerram pootapäävä no , sittev vielä karhottiin ne heeinät sillä laela että nuim , että se , altapäiniik kuivi ja , sitten tehtiin takkoja , ja , sitte ol semmoset , pajusta ol semmonee , takkavihta ja siinä ol sitten tehty , vielä semmone er , osa , ensi ol semmonen suora paju nuij ja , terävä kärki , siinä ja , siinä ol sitten semmonen , niŋku , veännetystä vitasta sitte se osa , joka keänty nuij ja siin ‿ol sitte se , siinä vi , semmonel leŋkki josta veettii , naenet , naeset vet jotka tek sen taka , naeset vet sen t , leŋkistä jä miehet siitä , takkavitasta ja sitte selekää jä , se takka tehtiin sillä laaela , ne heeinät takalep pantin takaks sanottiii sitä , läjjä , läjähän se nyt arvollee om mut , sanottiin takaks .
HH: se pantiin sitten siihev vihtaa ja , sitten naeset ku ol , nostelemassa selekään sen taka , miehet sen te , t selekää jä ne kanto lattoon sitte se , se ‿ol se takkavihta semmonem pajusta tehty , ja , tuota , miehet niitti , päiveä ennemmin sillen niitokselleem mut sitten naaeset män sit ,.
HH: ehän ne ‿olluk ku ne ‿ol viljalla mikä ol ni , ne luonnonniitystä tehtiin sinne e pystynnä konneita viemää .
HH: sitteŋ kun tehtiin tuoltaki , tuoltaki tuo , kortteiselta , järvine , jätteiltä no ehän sinnev , voenna viijjäs siellähä ol niitettävä voaj ja haravoetava siliä laela ja tehtävä takka ja kantava , lattoon sitte se takka .
HH: ei ne naiset em minä tiej jos lies nae ra , vaŋkka naene ollunna mut ei missä minä palavelijana olin ni ei niissä tarvinna minuŋ ku , ja meijäŋ kantoam miehet ne kanto sillä lailla .
HH: ni semmosta se ‿ol se heenäntekoki ei se ‿olunna , ja sielä sitte oltiin tuolla kortteisellakiik ku minäkir rönnyssä oliŋ kortteisella oltii laossa yötä voa .
HH: ja sitten tuota , sielä sitä syötiij jä keitettiir rannala ,.
HH: si , se ‿ol vielä sinä aaekanaet tuola kortteisella semmoste , että sielä v , jaaettiin sitte aena joka kesäks ni er palsta ni , nii , ne jako ne , seŋ kortteisosa että , män , nui , pitkim päe , päen sinne , ku siin ‿ol se kanava ko , poekki sen kortteisen ni sinne asti aena nii , palstottiin semmone itek kullekkin ne jako että muka sattu , is , toisinaan sattu parempi osa toisinaa huonompi nii ne sillä jako se .
HH: ni , tuota , se ‿ol semmosta juttua että ei sitä mittää ollu eikä , hevosia kääö tetty eikä mittääh , niissä niitylläkkäh ne ol , miesteŋ kannettava voa .
HH: ja , naiset tek ne heinär , takat .
HH: ja vihta ol semmonej jolla ne kanto .
HH: ne viikatteela teh , niitti ne .
HH: ja haravoetiin sitte sillä laela ee olluh haravakonneita minuŋkaa aaekana olluv vielä missääm mitä m ,.
HH: lylylässä sitte nyt mitä minä mökilä oli mutta lylylässä mutta isäntävaenoa vanahaisäntä a ee antana vielä tuuwwa , haravakonettakkaan niitylleen se sano etta niiŋ kauvaŋ ku hän ‿on ni ee tarvihte ‿ttä kylähä , se ‿on ni , haravolla haravoitava voa .
HH: ekähä niillep pystynnä konneita semmoselev , luonnonniitylem monellekkaav viemääŋkä ä .
HH: eikä nuita taena ollakkaa em minä tienä aenaka .
HH: että oisko niitä ollunna nuita konneita ni .
HH: nis semmosta se ‿ol se heinänteko .
HH: viikatteet käätettiii , sitte kun niillek kesä niitettiij ja r , käätössä ol sitte , toas vietiiŋ kevväälä ne pajalen ne kallihti v , viikatteet sielä pajassa , seppä uuwvestaa ja terotti ne jä , sitte toas sae mi , miehet ne pannav vartee ja , niitteä .
HH: ei ollum mitääk konneita eikä hevosia vietykääs sinnen niityllem milloŋkaa .
HH: ekä mittää semmotta .
HH: mh .
HH: hemmosta se ‿ol se heinänteko .
HH: nii sitte jos sato ni ne , joutu olemaan sielä jä sitte toas pit karhoja uuwvestaa että ne kuivi ja ,.
HH: liekkö nuita vielä nuita seivästouhuja en tiijäm mutta , ennemmin ni , sitten ni pantiii , ni ol , semmoset seepäät lyötiim moahaa , pystyyn sinnen niitylle ja , pitkin nui sarkoja jossa ol kerra ni , ja sitten niiss ‿ol tapit ni , toeset ol kakstappisia toeset kolometappisia että , aena pantiin sihev vällii että eik , ihal läjjään tullun ne heeinät sinne , pitkällek kovi .
HH: eikä nii kovim pitkijä ollun ne , ja olhan niitä hyvil lyhysiäkit tappija jo viimmeseltä nyt mutta , mutta eeihän niitä nyt oo , enneä taena , ja , nii , että ne sittem pantiin siiheh heseeipääle ja siinä annettiiŋ kuivoa ja siitä ajettiil lattoon sitte hevosillakij jo jo ,.
HH: mut ehän se lyhyt heeinä ja moa , semmose , niityn , tavallisen niityh heeinä r , ni pysynnäkkääs seipäälä sehä ol lyhystä .
HH: mutta sitten nyt joka rupes viljelemmään sillä laela että ol jo vähä , se nurmi pitempi ja , semmoista heeineä ja sitä peltojätettä ja muuta niittyjätettäkii , kun ne kauroa kasvatti niityllä nii sitte kuj jätti heinällen niin se kasvo sitte pitempätä se heeinä .
HH: ni sem pysty jo panemaan sitte seipääle .
HH: mutta eehän sitä , luonnonniity , heineä pystynnä sehä ol lyhystä nykettä .
HH: sehä ol kuivat , tava , siinä luol , peällä voal luoks sanottii aena että luolep pannaa ni , ku se pää , peälek karhottiin sieltä laejolta kun se ‿ol niitetty ,.
HH: kuv viikatteella niitettin nin sehän tul semmosiij juoniiŋ ku , miehet niitti ni , jälä , jäe läjjään sitten sinnen nui se , viikatteej jäleltä niin se siitä pit , harostellan nui , yhteempäij jä , keännellät tuota semmosele , että se tul , yhtä luokoa sitte .
HH: no viljaŋkorjuu sirpillä leekattiii ,.
HH: kaenaloon tuohol leeikattiir ruista ku ol ja se ‿ol ennen semmosta ruista että sitä ei nykyjää o .
HH: melekee ihmiseŋ korkeotosta ja ol tuossa lylylässä ku sitä ‿ttiiŋ kauheasti , sen t peälet työtä nii , siinä ol sitte vaŋkkoa ruista se ‿ol korkeata semmosta ja paksua että o , si , puikko sae männä ihan ser , olel läpi .
HH: ja ymmäräthän seŋ ku , ennev vue , oletiit teh , lu s tilatiit tehtiin niistä olista .
HH: pantiim pu matr , patjan sikssään se , oloki nin talaven sae nukkua ni eijj ‿olluv vielä litussa ne ruis , olet sielä ne ‿ol niŋ kovija ja vaŋkkoja ne olet .
HH: kun ne riihissä puitiin ni , niitä ei hakattu sitten niiltä tyviltä ne , ensinnää hakattiin seinää , että se , ru , ne r jyvät tippu poes ja sitte pantiin semmoseen suomukseen nuiv vastakkaan ne , lyhteet tuolla laela ja sitte siitä hakattiiv voan silä , vartala vartaks sanottiin semmosta joɢa ol semmonel liŋkku , aena jo , joka ienti kuv , lyötiin ni , se sielä , nenässä lenti semmone puu .
HH: ni , sillä lyötin nin nillel latvollen ne tyvet sitte ee tarvinna kun ne ‿ol kerral leeikattu ja siottu nii , eehän niitä tarvinna niin tuota hakata sieltä tyviltä nin ne jäi p , kokonaeseks iha .
HH: ja ne ‿ol , niiŋ kaoheita ne olet nin nii ‿t kum mikähäm p , iso , syvämmisijä niiss ‿ol , suuri reikä keskellä jä ,.
HH: ni , se sillä laela tehtiin sitte että , se siinä puitiin sillä laela ja , ja tuota ,.
HH: mitä minum pit sannoakkas siihe ,
HH: ne ‿ol , ne ol ensim pantii , leekattiim p sitähä minum pit jäe kesken ,.
HH: ensim pellolla leikattiin silä sirpillä jä sijottiin semmoseel lyhteeseen niikum minäkij jonss ‿om minuniit tää silimän sitte loukkaantu , kum minä , leeikkasil lylylää , urakalla niitä että minä saen sittej jyvijä siitä palakasta mut ku min ‿em muistam miŋkä verran se ol aena , saalta , lyh , ju kuhilaalta sej ja , kymmeneltä kuhilaalta se , ho mitä niitä annettiin niitä jyvijä ni , ni se , leikattiin semmoseel lyhteeseev vähäm matkam peähäm jos ei yh , het sitona nil leeikkas vähäm matkam peähär rivviij jä sitten sito ne jä , nitä pantiin sitteŋ kymmene , lyhettä aena yhteeŋ kuhilaasee että , yheksäm pantiim pystyyn nuij ja , sitteŋ kymmenes sihen nennää , keännettiin nui , o , niiŋku hattu , lyhteeks jä levitettiij jä , siinähän ne pellolla sitte kuivattiin sillä laela ja , ja tuota , siitä sitte ajovat riihee ja , parsillep pantiin sitte jä sitter riihtä lämmitettii että ne kuivi sielä nin ne ‿ol sitte kuivia nin niistä tippu kyllä hyvästin ne jyvät poes .
HH: kyllä siin ‿ol urakkata ja työtä mutta niin ne immeiset tek ja , eikä ne k paljoks , suna eikä sitä työtä , milloŋkaan ne tek voan sitä sillä laela ja , sitten ne mo , semmone ol massiinaks sanottiij joka se , s , puhisti ne sinne , semmoseel looutaan tul ne jyvät ja , siitä sittek korjassivat aettaasa ja .
HH: kyllä se , kyllä se ol semmosta hommoa että ei sitä , ei sitä nykyaeja ihmiset ymmärä eikä tiijjäkkä .
HH: niihän ne tehtiiŋ kuhilaaelahan ne pellolla , kuivattii ne , kauratiij ja , sitte ajettii , mutta se kaura eij ‿olu aena nii , s ‿ee o , kyllä se leeikattiin sirpillä sekim mutta ei se ollunna niim p , pitkeä ekä vaŋkkoa mut se ruis eiköhä nuo lie olu er miil , erimmällaesta ruistakik kun nykyjää .
HH: ne ‿ol ne jyvätiin nii isoja ja semmosia ‿tta , että mitem minusta tuntus että nykyjää eij ‿oo ja , semmosta enneä ku se ol sillom mutta kyllä ne tek talaven kun ne tek s , työtä , tuolla lylylässäkik ku ajovat ni , sieltä lammimpeästä murroa sihen , ja sittel lantoa , sekkaa lehmällanta pantiin se pantiiŋ kerrostain sinne , kuormittae ajovat tuŋkiom peäle isoja tuŋkioeta ja , melekeej joka sarall ‿ol iso tuŋkio mikä se sittel levitettii , heinaejaj jälestä se levitettiij ja kynnettiim moan sissääj jä sittem myöhemmällä tehtiin se ruis vasta .
HH: semmosena ne ol ne ‿ol , semmosena ,.
HH: mikskä ne sanokaas sitä peltoa mikä se ol aena se ,.
HH: kesannoks
HH: että se ‿ol niiŋkuk kesantona sen , aejan se pelto mihiŋkä se pantiin se ruis .
HH: nin s , kyllähän sen ymmärrät että miŋkälaesta se sitteŋ kasvo .
HH: se ‿ol voemaŋ kansa ja ,.
HH: sitte kun n ‿ee ollu isoja ne s , loajoja ne saratkaan ja ne pello ojatiin nin ne siivottiij joka , jumalaŋ kerra , pohjat ja , laejatt ‿etä niiss ‿ee ollunna niim mahoton sitten sitä heineä eikä muuta ja , että ne ‿ol kuivia sitten ne sarati .
HH: ol se .
HH: no , se män sillä laela että ku , minä leekkasin sitä ruista sielä , lylylässä ni u , urakalla leekkasij jyväpalakala muka , ja sittek kum min ‿olin , leeikanna ne lyhteet ja sijon , yksinän vielä sielä pellolla , laetteliŋ kaaekki kum minä oliŋ kum matti ol pien ,.
HH: minä sitter rupesij ja kuhilastamaaha niitä ja , menä kuhilastij jo , aeka k , aeka paljo niŋkum minä olin tehnä ne pystyym panna näe ne , lyhteet ensih , kun ne pantiii , niiku , semmone , niku jooulu , elikkä juhanuskokko .
HH: ni siitä , tyvestä se oloki pisti silimä , terrään , ei terrää m tähä munuvaisee ihan tähän si teräsev vieree .
HH: siihen tul pien hoava .
HH: ja sitä kirvelti kirvelti kaaoheasti ja , minä mänin sitte lylylään silloŋ ku , minä em muista että mäniŋkö minä het samana , iltana vae huommenako minä sittem mänij jä ,.
HH: ni että , kuu seee k , käv nyt niiiku se pt , p tulehtu ja , ee , ruvenna herennä kirpeloimasta ja ,.
HH: semmosta , mitähäl lie olluk ku sill ‿ol semmoset , ni , ne panivat peŋkilen , minut selälleej ja sippaottivat sitä siihen silimääj jä sitte se vasta rupesik kirpeloemaa ja tulehtu iham punottu kaikki kaikki punottu ja peätä rupes särkemää jä ,.
HH: että , lähteäj jä häl lähtöö toveriks ja niihäm myö tultiin tännek kirkollej ja leäkäriin sitte ja ,.
HH: no ehän sillem mittäät teälä leäkärit voena mo , voenna ne meäräs minut sittej jyväskyllää jä ,.
HH: no siellä eij ‿ollus sittem muuta ku , semmonel , silimäleäkär yksityinej jolla eijj ‿ollunna sa , mp saeraalata ekä mittää , mihiŋkä oes no sittehäm minum pit sinne helsiŋkim männä .
HH: ja sielä oliŋ kaks kuukauttaham meä olin sielä , yliopiston silimälinikalla .
HH: siellähän se leeikattiim mut se s loppu sitte kuitenis se poltes siitä mutta , ehän siihen näkköä tullu .
HH: se tulehtu niiŋ kokonaa että se män , näkö jä se ,.
HH: sanovatt ‿että se ‿on tuota , soana semmosen , myrkytykse .
HH: ja semmosesta se män tuo jo ja nyt män tuoo , kaehen takija toenen tuomoseks ettei sillä paljo mitään om merkitystä o .
HH: eikä tiijäs , tokko tuo eei suŋkaan siihen tulen näkköä tieteŋkkä .
HH: eikä soa .
HH: siiheŋkä ä .
HH: kylä kait se tietem viimmev vie ihan sokkeaks jos ei tuo paljo enneä neäkkä .
HH: no , liinaŋkorjuu ol semmosta että ne liinat , kun ne revittiim pellosta ja pantiin seemmosii , toas lyhteisiij ja aijjala kuivatti .
HH: ensim pantiin tuota semmosii lyhteisiij jä li jotettiim monta viikkoa tuota rannassa niitä semmosessa , läjässä seh järvessä .
HH: ni , siinä kun ne kuivi sittee hyvir rutikuivaks siitä tuotiin sittem , ja , ol semmoset liinaloukut puusta tehyt semmoset loukut oikee kaks , u , semmone uurna ol siinä keskellä nuij ja , kaks semmosta niŋku huuleketta nuiŋ kahem puole , siinä loukussa ja , sitte , ol semmone , jolla hakattiin nuin se ‿ol kiinit tuolta peästä nuin sel louku , ni , semmonen niŋkul liŋkku nuij jolla , hakattiin ne hienoks sitte ja , veeittii aena läpi siitä ja toas hakattii että se tul pehmes iha niku , ja levis p , siitä olesta pooes koko tsitten tul sitä , töhkeä sinne alles sitä , loukul , tusliina , töhkeä kuŋ , se läh , muren poes pi , se pinta ku siitä jäe ne kuijjut sitte .
HH: ja , sitte ku ne ol loukutettu sillä laaela , sitte ol semmoset raotalihtat vielä , jotka ol , samallaene ol melekeei niiŋku se looukku mutta ne ‿ol raotaset ne , lokaks , siinä ke , laaejassa ne , joiheŋka läpi se veittii ‿ttä ne vielä pehmis .
HH: mikskä ne sanokaas sitä , jossa niitä hakattiin toas semmonen niŋku , raaotapiikit pystyssä mistä sae sitte , oekein tehäk kuontaloeta semmosia , joka keträttii sitte .
HH: kyllä se ‿ol sekit touhua .
HH: ja , kum pimmeä aaekana aena oamulla aaekasin ne looukutettii ne , ne ‿ol se ‿ol , tyyl otettu että pimmeälä ne , ja oamulla aaekasi , että muut työt sitte tul , päävällä tehtyä nii ni , loukutettiin ne liinat ja ,.
HH: kyllä siin ‿ol hommoa .
HH: ni sitte p , samala laela pellava mut se pellava ol pientä , semmosta lyhköstä jä , se pellava ko otettiii , po kasva , tettiin ni , sitten tynnörii hakattiii tynnöriss ‿ol semmoset , ol iso puutynnör pellolla ja , siin ‿ol semmoset piikit nui , see , tynnöril lae , laovas , laota ol oikeen sielä tynnörin sisässä jä siinä ne piikit sitte ni , siiheh hakattiin nui että ne siemmenet jäe siitä sitte sine , tynnöriij jä sitten ne , olet pantiin toas saunaa ja sillä laela , ensil lijotettij järvessä jä sittem pantiin saunaa ja ha , kuivattiin samala laela kul liinatii .
HH: niij , niistä , sitteh , siitä kaes sitä sittep peäs ketreämääŋ kuŋ ki , ku , pan sen , se häkkyriks , häkkyrikshä ne sano aena ku ol semmone , käsvars joka pantiim pystyyn siiher rukim , siin ‿ol reikä rukiŋ k , siinä peŋkissä jä siihem pantiij ja siinä sitte se , ja , siihe häkkyriin sitte jä siitähän sitä keträttiin sitte sitä liina , laŋkoa ja niistähän ne kuto , itek kuki aenah , , parraammista tehtii loemilaŋkoa ja , ja kar , sitte huonommista tehtiiŋ kutteita lii , pyyhelliinoja ja muita .
HH: ja ostihan ne toeset jo sitte viimeseltä , pumpulisia niŋku kalastuslaŋkoa semmosta loemilaŋŋoks nuihe , py , pyyhelliinohennim mutta , kutovat sitte ne ,.
HH: se ‿on se pellava ol toesellaesta ku se liina se ‿ol liina karkeampata k semmone , niissä .
HH: kylä niissä ol työtä mutta nii ne immeiset tek voa ja olivat .
HH: no , maltaat tehtiin sillä lael ‿eta , pantii , kauroja ja rukkiita , sekasit tuota ja eikö nuo liep panna otriakiis tuohon sekkaa ja , ne , pantiiv vakkaa , ja sitteh hoaleala veilä , kasteltii ne , monta kertoa ja annettii niiŋku , siinä vähä hautua , imeltuwas sillä laaela .
HH: ja , sitten tuota , ne kuivattiin tuota , niitä imellute , piettiin sielä saonamparvella kansan ni , sillä laela että niitä sielä imellutetetti ja , ja lämmitettiij jä , saunoa ja , sitten ne kuivattii uunissa pellillä oikee , kaekki jä , siitä , sitteŋ käsiŋkivilev vietiij ja jauhettiin sitte ,.
HH: ja sitte semmone , varras nuii kattoon siitä semmonem puinej josta sitä pyöritettiin nui .
HH: ni siinä ne jaaohettiin sitte ne maltaat , maltaset .
HH: ne ijätettiin ne , rukkiit ja , otrat jah , ne ensin näev vakassa sillä laela ja sitten niitä , sillä laela imellutetetti ja kuivattiin saaona , elikkä tuota , niin niiŋ kuiva , imellutettiin sielä saanamparvella .
HH: kun niis ‿ol , semmone lavihtat sielä saanassa ja ,.
HH: mutta sittes sieltä tuotiiŋ k , kuivattavaks pellile , uunissahan ne niitä kuivas että ne ‿ol sitten semmosia että niistä pysty jaohamaa .
HH: ehän sitä muute oes pystynnä jaohamaan tuota , jos ei ne os kuivaana .
HH: ne ol imelöetä ja hyvijä syitä , mutta se ol että , ensin ne pit ijätteä .
HH: tottapa siihen sitte tul se imeläm maku paremmi .
HH: niiss ‿ol semmoset pienet ijot kaekissa niissä ne , kuo , kostutettiin ne hoaleala veellä siinä vakassa nin ne itivät .
HH: ja sitte vasta vietiin sine , ooekee imeltummaan sinnep paavem , pa , saanamparvee ja sitte sieltä , tuotiij ja , sittej jauhettiin ne sillä , käsiŋkivillä jä sitteŋ keitettin tehtii imellus pattaan taekka , kattilaam mihim miki , en em , niillähä ol ennen semmoset isot , a , nuo messiŋkiset kattilat joilla ne keeitti sitte seŋ kalija .
HH: pantiin sitte vieläkis siihe , imelokseer ruisjaohoja ja , nitä maltasia sekasi ja imeluteetettiij jä siitä tehtiiŋ kalja sitä pantii astijaa ja hiivoa ja , sitte ol tynnörit joeheŋka , laetettii iso , ne tek palijo sitä kerralla ne tynnöri laetto , ja siitä laskettiin sitej juotavaks ja syötävä ks se kallja .
HH: se ‿ol semmosta hommoa ,.
HH: siihem pantii hiiva sekkaa ja annettiiŋ käywäs se .
HH: siinä tynnörissä ja sitte siitä , se sitte iskostettii se tynnör että se herkes käämästä että se , tul tavallista kaljoa voa ettei se , hapanna liikoa .
HH: ja siitä se juotiin siin ‿ol tappi sitteŋ kylessä siinä tynnörissä mistä sitä laskettii aena , niin tuota , astijaa joka , mi , mitä käötetti .
HH: em minä tienä sitä että , jos se lie ollus sen nimellistä mutta , eikös se olut minä en sitä ow , sem , minuw , va , missä minä oli ni sitä ee oluttaᴅam nimeltään tehty , mutta nehäm puhu että se pit ollas semmosta , toeselaesta tekkoa se oluwenteko miŋkälaesta , miŋkalaesia kynijä mikskä ne sano että siinä pitäs ‿olla ,.
HH: em minä sitä oo nähnä mut se kalja tehtiin sillä laaela .
HH: mutta , tavallista kalijjoa mitä käötettii niin se tehtiin sillä laaela .
HH: että , se s , niistä samosta aeneista kaet se olutiil liekkö hännem pantu sitte muuta sitä min ‿e on nähnä , sitä oluwen tekkoa .
HH: mut kaljan teko ol semmosta , ne maltaset tehtiin sillä laela pantii ,.
HH: ei nitä ostomaltasija ollu , eŋkä minä tiijä , liekkö nuita ollu olemassakaa , muuta .
HH: minäki ooj jaohanna niilä käsiŋkivilä ,.
HH: ja jaohohan ne niillä muitakis semmossa , tavalista jyvveä jos kuiva ol mutta siitä tul karkeata se jaoho , niistä s ‿ei tullunna niŋku tavallinej jaaoho mut se tul semmosta roouhetta paremmi .
HH: ee nyt koviŋ karkeata mut kumminnis semmosta rouhetta se tul että ei se tullunna niku , myllyssä jaaohettua .
HH: jaohoa nii , kyllä kaet ne niissä jaaohatti , joka enempi tek maltasia ni , myllyssäki , niitä mutta kummini , tuulmyllyssä että ,.
HH: mutta tuota , sem mitä minäkin näe nim myö aena jaaohettiin nilä käsiŋkivillä .
HH: niitä sanottiŋ käsiŋkiviks ja elikkä jauhiŋkiveks niit ‿ol , s , ne ‿ol semmosel lavihtam peälä nurkassa saonassa elikkä saonam porstuassa kummassa voa .
HH: nii tuota , siellä ne käötiij jaohala massa .
HH: no niihän niitä pit ja keännellä että ne sielä , imeltu ja k , sitteŋ kuivasivat niitä uunissa , sitte kun ne ‿ol s imeltunna hyviks ja männä , semmosiks , ni , sitten ne uunissa kuivas ne , jaaohoto , toouhuu että tuota , ehä ne , ku , jos , ne ee kuivanna sielä parvekkeerrakaa , saaonamparvekkeelakaan niiŋ kuivaks ‿että niit ‿oos pystynnä jaaohattammaan niilä , mutta , kumminnin ne sielä kuiteni vielä imeltu ja , laet ,.
HH: kyllä ne hyvijä ol ja imeliä syywwä .
HH: muutenip purekselle .
HH: kyllä re , ne ol ei siinä ollum mittääk kyllä ne s , ja selevästä viljasta kun se tehtiij ja , oikeata viljoa niŋku se ennevvanahaan tul isoja ol rukkiit ja otrat ja kaorat ne ‿ol isoja .
HH: ne ee ollup pieniä ,.
HH: ee nitä herneitä jaahettu mutta kyllä nitä kasvatettiij ja mut ne puitiir riihessä jä sitte , massiinala , siinä , ni , ku ku rukkiitii ni , siilattiin ne sillä laela .
HH: mutta ennemim minu olloa niŋku ol niitäɢi , jyvijä niŋkun niitä ol puohtimela puohattu minä
HH: sitten se pyykki mitä ol niiŋku se ol kostutettu ja käsii p , haŋŋattu sitä ni se pantiin sitteŋ kiehumaam muuripattaa ja se , lippeäks sanottiin sitten sitä mikä sitä porosta tul .
HH: se pantiin sekkaa ja siinä kiehutettiv voatteet ja , sittel lähettij järvele , taekka mihiŋkä kaevolem mikim män ni , ee hakkoamaa , ol kartturahi semmone , korkea joka , että ei tarvinna kumarassa olla mut se ‿on semmone , korkea ja sitte semmone , karttu puusta tehty , siin ‿ol semmone , peä nuij ja sitte semmonev vars jolla hakattiin siinä sitten nitä voatteita ja , toas huuhottiij jossaev veissä niitä , korvossa taekka rannassa jos ol ni avannossa ja toas hakattiin sinä kartulla ja sitten tuota , siintä pantiin sitteŋ k , ku ol , hakattu , sem mitä nyt arvel ‿että nyt se ‿o , se lippeä siitä lähtenä ni se pantiin sitteŋ k , siiheŋ k korvoo uuwvestaa ja sitte tuotiiŋ , karjakeitti jöö ja sielä pantiiŋ kuuma , kes , ves peäle ja siitä veännettiin sitte kuivaa .
HH: he voatteet ja , tuota , voe herra kuj jeäläkik kääö tiim pese ,.
HH: linnalakik ku olin nim hevosela vietiin ne korvot kun niitä , ja arvoathal liinaset voattet paksut miŋkälaesia ne ol , ne alusvoattet .
HH: ne pantiin sinep pulikam peälle ja ha , sitte sillä nuii , työnnettiin sitä pulikkata että ne niŋku maŋkeloetu siinä .
HH: semmosta se ol , ennevvanhaan se , pyykkipesuki .
HH: ja jooessa ol lä , järvi lähellä ni sinnev vietii hevosela , ne korvot , ku niit ‿ol mu usseammat voatteet ni , ehän niitä , ja paksuja rötköjä niistähän tul pijaŋ korvolline aena voatteita ni , ne vietiin sinnej järvele , kartuttavaks ja huuhottavaks .
HH: hemmosta se ‿ol porosta se tehtiin se lippeä enne , jossa niitä kiehutetti ja kyllä ne ol valakosia ja kommeita ne alusvoatteet ja se liinavoatekkin ni se pehmisii hirveästis siinä jä käv nii p , että sitä kärsi paremmim pitteä r ,.
HH: sehä ol jäykkeäkik kutomisej jäleltä .
HH: ja lakanat ja muut nin nehä ol semmosija , kaŋkeita muutem mutta kun ne , siinä kiehutettin nin ne pehmisivät ja valakesivat ja , sitten tehtiin sillä laela pellavata kum pellavakaŋŋasta kuottiin ni , pitkijä kaŋkaeta kutovat niin ne pan kevväälä haŋŋem peälej ja sielä pijettii niiv valakes kovasti , niistä tul kaoniita ja ne keänti aena sittev voan nitä kaŋkaeta sielä haŋŋella .
HH: kum pellavasta tulloo kaonista kaŋŋasta jos se kerra , tuota ooekeeŋ kääö tetää jä tehhä ä .
HH: haŋŋem peälen ne vietiŋ kevväälä , valastavaks haŋki ja , pääevä kuv valakas nin ne ‿ol kommeita sitte .
HH: että sitä ei monela ollukkaa .
HH: nin se ‿ol pyykkihommaki ei niitä konneet pessy , käsii ne v , voa haŋŋattiin sinä , kuumassa veissä ensinnäes se lika irti ja sitte kiehutettii ne v , i , ja sit rantaa .
HH: taekka k , kaevole missä mikip pes .
HH: eihän sitä kaekilla rantoa mutta kaevolles sittem , korvoi ne , ja huuhottiij ja sitte .
HH: koevu , puustaha , no koevujahan ne ennem polttiki , kaekki nui nii , koevu p , porolippeästä se tehtii .
HH: ehän ne par , m , mäntypuuta paljom p kukkaap polttana ja jos polttivat ni , nehäm poltti sen tuola , karjakeittiössä sillä laela koevustahan ne halot hakattiim pih , tuppaa ja sinnen ni , sieltähän se sitte se poro otettiin siihe , lippeäks siihen tehtävä ks .
HH: se pantiin talteem mitä , ol liikoa niiŋ kawvaks kun toas tarvihti ni , he pantiin talteen se ‿ol okev vakka sitä vastej ja se voatem miŋkä läpi se laskettii , ettei se männä , se usseini , pe pantiiv vielä olet ensin sinne allej ja sittev vasta voatej ja sitte , sitten tuota sihev voatteem peälle ne , porott ‿että , mihiŋkä pantiŋ kuuma ves sitte .
HH: mut kun ne ‿ol isot muurit karjakeittiössä ni sielähän sitä laetettiij ja ,.
HH: sitte tekhän ne sillääe laaela että ne tek tynnöriin sitä lippeätä ja sieltä laskettiin tuota sitte ni e tarvinna joka kerrallet tehä , he ‿ol tynnör , puutynnör nurkassa sielä , jossaep peŋkim peänä , karjakeittiössä ni siitä laskettiin sitä , lippeätä ni ei tarvinna joka kerralle , tehä uutta mutta sitte enimmäksee ne jossa isomat nii , ehän sitä niim paljoa niin sitä sitte tääty , tehä , aena välillä .
HH: t ‿silläe laela se muuten tehtiin se lippeä .
HH: ja onhan ne tehnä sillääe laaela kuulema että tuota , se ‿o ollus sielä tynnörim , peälä se , semmone , vakka ja se että ne ‿on sieltä laskenna sinnet tynnöriiv valamiiks sen ‿että sen sitte ol valamista siellä mutta , mitä myö , minäkiij ja nuissa pienimmissä , pienemmät pyykit nin ne tehtiin sillä laaela että sinä aaekana ku ruvettim pyykkiä pesemää ni , siinä yksin tein se k , laskettiin siitä vakasta , vakal läpi siitä , ne poro , läpi se ves sinnej jä , kyllä se ‿ol ruskeata ja kommeata ja liukasta sitte .
HH: se ‿ol liukasta ja , kommeata se , sitä koevuporo , puusta mikä se poro ,.
HH: kum minä olin tuola , ruuskala yheŋ kesän tuossa pappilassa ni , kuukaoskaopalla mänin siheŋ ku se pappila isäntä pit ni , ku se ‿ol tu lampuotimiehenä siinä semmosena , että sill ‿ol karjoa ja se viljel moata tuossa , tuossa isossa pappilassa niin se sitte , min ‿olin seŋ kesäŋ kotona niin se pyyti minuwa että eŋkö minä tulis hänelek ku minä , olin niilä , minä kum ooŋ k kahiste olluk karjakkokurssilla olin tuota niillä , kun ne talossa pit niitä viiko , vae kaks vae kolome viikkoakos , kolome viikkoahan se ‿ol se kurssi karjakkokurssi niim min ‿olim pesolassa niissä kurssilla ja , sitte uuwvellatalola ol toas nim min ‿olin siinä nillä kurssilla ni , se pappila isäntä ku ol sitten se , lampuotin semmone , ruuskahan se ol ni , se ‿ol semmone että se pit karjoa j , silä pit ollas semmosta hywveä karjoa ja semmosta , että s ‿eei ollunna , ja se sem maajom pit , nin nuukana että se pit ollas se ja kermaki nin se ‿ol niiŋ keller , tävätä semmosta kommeata oke ni , se houkuttel minut sitte kuuw , mieheks kesälä siihe että , eŋkö minä kuukaoskaopalla tulis että , palakala siihe , kesä aejaks ku se eei tarvinna talavella muta ku yhem pal , palavelija ja sillä ol tuo , katri loahanem palavelijana sillon siinä nii , minä sitte läksi jä olin sillä ruuskalla seŋ kesä ni , se kun tek koevusta lippeästä , elikä porosta niin semmosta lippeätä semmoseeŋ kappaaa , ja anto aena lehmäj juomiseem pan aena sitä nii lehmät pysy tervennä jää , eekä niis ‿ollum milloŋkaam mittääv vaevoa ja muuta , nii , se vähäse osa aena pan sihel lehmä , joskus ee aaena mutta joskus siihel lehmäj juomiseen sitä lippeä tä .
HH: se ol kumma
HH: niin sitä minäki ihmetteli eŋkä min ‿ollun nähnä eŋkä kuullu ennem mutta , kyllä ne lehmät tykkäs jä ne joi nii hyvij jä ,.
HH: se pan semmosela , my , meärätyllä astiala sihej juomisee ei sitä paljo pantu kerralla mutta , eikä aena mutta joskus niin se sano että se ‿on terveelistä lehmän sisuksille .
HH: n ‿eijj ‿olluk kuralla milloŋka eikä niiss ‿ollum mittä , että , niitä tautia ei utartautia eikä mittää nissä lehmissä ne ‿ol niij ja ne ‿ol kuuluja lehmijä sinä aekana .
HH: ni , se , siihen toe siihej juomissaŋkoon niin tuota sen , meäräsä mikän se toe nin ni mikähäl lie niŋkuŋ korttelilline ollus sitä , lippeä tä .
HH: siinä minä näen sen ja se sano nii , se ‿ol vanhaŋkansam mies ja v , valjo , elukoeheŋ kans ollun nin sano nii että se on terveelistä lehmäv , sisuksillen n ‿eei tulek kurale , eikä ne , niissä oo , eikä niiss ‿ollul lehmä , sitä uwertulehtusta milloŋkaa .
HH: toiset lehmät kun to , tahto tullas se tulehtus niihe utariinnit työksee jä .
HH: ja sitte tuota muutennik kurallekkij jotkil lehmät tul välistä .
HH: no , minä en tiijje ei kae sinä pappilassa ollessa , tarvinna käövä aenakaa , hoetamassa , nii tuota , muuta kum mitä nuissa talossa jos tul niŋku niitä utartulehtuksia tul nin nehäŋ k , käv jotki , mikä milloni ol ja sehä ol se , hyvä hoetaja se entine , tämä , penti , olko se nyt tääm pent , rajamäem penti äet se ita .
HH: iitanhan se ‿ol se vanha , ihminen nimeltääm muistoaksen ni , sehä ol hyvä karjakko karjakothan ne niitä , sitte hooeti sem ni se ‿ol k ,.
HH: ni sehän se , ol semmone että se käv taloessa neuvomassa ja hoetamassa , karjoa jos niihen tul ja se uvartulehtushan se ‿ol enimmäkseej jos se kerran tul k , lehmii .
HH: niiŋ kais se lie ollunna , jottaes semmosta ja sitte , miteŋkä nitä lieh hauwvottu nitä tissiä em minä heitä muistak kum minu aaekana ei sattunna kur rönnyssäki ni , siinä ei ollus semmosta , vaevoa nissä lehmissä ,.
HH: e , em minä tienä että niissä ois olluj jos ei nis sillä laela että , roapas joku su , tissijä metässä jä muuta mutta ne s sittej jollaes salavalla niitä aena , ho hoiti ja voitell ‿että , mut ei siinä uvartulehtusta ollum mut toesissa talossa se tul se uwartulehtus mistä se liej johtunna .
HH: olko se lehmissä v , se vika vae olko se silä laela että se jostaes ss , aeneesta tul .
HH: se ‿ol sillo , tuossa saunamäelä asuvat , sehä ol se iita eikö se ‿ollu , miteŋkä se nyt ol sem papii ,.
HH: em minä ossoat toemittoam muistas sitä , mih , miteŋkä se on , sen sukua tuo penti , rajamäem penti äet .
HH: mutta hyvä , karjakko se ol .
HH: karjakko se ‿ol alakujaa iha .
HH: että se ‿ol seŋ koouluutuksen soanna .
HH: no , lampaat eei muuta kun sillä laela että niitä kasvatettiij jä , ja vuonnija tekivät jä ne kerittiij jä sitte , jota ei pietty ni se lahattiin syksyllä jä , nahat nylettiij jä , nahkasia ja reki , voatteitahan ne tek niista , nahosta sitte .
HH: no villa kartattiil laŋŋaks ja keträttiii .
HH: rönnyssäki ol ku niis siin ‿ol paljo lampaeta ni siinn ‿ol oekeen semmonem peŋkki pitkä rahi siiheŋ kaharreisin sitte istuttij ja , sitte ol , siinä ol kiinis siinä , rahim peässä nii semmone , nui iso , kartta , semmone niiŋku tavallineŋ kartta on ootko sinä karttoja nähnä
HH: oothan sinä äitis .
HH: nii .
HH: no se ol sielä , p se ‿ol kiinis siinä , sitä sanottiim peŋkkikartaks ooeke , ja sitte ol semmonem peälyskartta , että siin ‿ol yks vars ja se ‿ol s yhtä iso muuteŋ kun se aluskarttakii , nii sillä veeittiin nuij ja , keännettiij jä se , tul semmonen niŋku nyt , sekotellessa tulloo .
HH: siinä sekoteltiin ne villat sillä laela .
HH: kum paljon niitä tul sekoteltaväks nii ehän ne pienillä kartolla niit ‿os pitänä kauva .
HH: ni siinä haŋŋattii ne , ja sittem pantiiv vakkaa ja , toas uus , uuwet villat m , millom pantiin sillä laela että , pantiiŋ kahellaesta sekasij ja toisinaan sitte yhellaenen niis sekoteltiihan se enneŋkö siitä sitte ruwettiin tekemään nillä pielinä kartolla lepereitä .
HH: ja siitä keträttii se sitte .
HH: semmosta se ‿ol ennevanhaa niiheŋ kans .
HH: ei se tulluna sillä yhelä kertoa eikä nitä konneet tehnä , immeiset ne tek .
HH: no iltapuhteet keträttii aena sittek , kuka keträs minnillaesta .
HH: toeset keträs h ‿oohkosempata toeset loemil , laŋkoa ja toeset kuttee , kuwellaŋkoa ja , ku iltatyöt tehtiim , puhteela ni , talavella nii sitten niitä keträttiim monta tuntija enneŋkö moata ruwetti .
HH: ei sitä ollunna semmosta , eikä olluna niitä , lomapäeviä milloŋkaa .
HH: semmosta se ‿ol .
HH: ei siitä silti tienä mittääm mukavata ol .
HH: ne lepereet kartattiiv , toeseev vakkaa , sitte , siitä niilä pienillä kartolla ja siitä tehtiin nitä lepereitä jä , siitä laŋkoa sitte .
HH: rullalle ja , usseampi rulla jos tehtii , täöteŋ kun niit ‿ol sillä laela , nitä rukkia ‿ett ‿ol monta rulloa sihen sammaaŋ kuwwatan ni , pantiiv vakkaaa , semmoseee , vartaaseee , rinnaj jos k halus , ker , ketr , tuota k , kerijä yhtee ne , kaks , seätä jä sitteŋ kerrata uuwwestaa jos sukkalaŋkoakit tek semmosta .
HH: ehän sitä nyt ku , kaŋŋaslaŋkoa tarvinna sillä laela tehäm mutta , mutta sukkalaŋŋat niŋ kaekki ja , semmoset niin nehäŋ kerrattiin sittem pantii usseampi , seä yhtee .
HH: se oli .
HH: iitallakiha ol rintee iitalla s , tuota se vakka ja sitte , ku se keträs immeisille ni , sitte ol , kaks rulla , tikkuwa siinä vakal , laijossa nui ja , kahen , selek , sitten ne rullat siinä vakassa keskellä jä siitähän se näky aena kerivän sitte , yhelek keräle enneŋkö se kertas .
HH: immeisillehän se keträs sekip palijo .
HH: voei siitähän soatiim meijjä ääethä ol semmonem mestar että kuulek kum mull ‿o yks , lasikannu äitil liimoama se ‿om poikki ollunna ni , se ‿on semmosta ruskeata lasija vielä , ni , se ‿o äitil liimoama , ku ääet ol mestar ihan siihen su , tuu tekkoon ni , se kum , kyläläisillel liimas sillä laila , että se , otettiim metästä ku sillon sae ottoam metästä tuohtakim mistä voa eehän sitä , ollunna niin nuukoa ei missää eikä , ke , ni , se hak metästä semmosestä , tuo o , semmosesta kasvavasta koevusta että s ‿ei soana ollav vanahoa koevua semmonen , niŋku , keskiikäneŋ koevu semmonen nii , siitä tuohe ja , sitten se , käpristi sen hyviŋ käppyrään nui pan tuolla laela kierti jä , sitte se män saonal luo , saonalle ja siellä lijellä tek sitte sitt ‿ei , sisälet tullus sitte sitä savua eikä kah , katkua nin se sielä aena tek sitte ni , sitä tuohentervoa .
HH: se te , koapi nuiv veitelä ku sen ‿ol entisitä vaste okeev veeihti .
HH: se koapi sillä veeitelä siitä tuohennenästä ku se palo se tuohi .
HH: ni se koapi siitä nuij ja siitä lähti sihev veeihteen semmosta kummoa , sitä tervoh , tervoa .
HH: ja sitte se kastel kylymässä veissä kuv veskorttel ‿ol vieressä , siinä kastel sej jä sitte p suuhusaj ja pureksi sitte sen , sen tervan se , tuuohentervakshan ne sanoki ni , sen ni se ‿ol sitte nii että se venyy nuin sen sae venyytteäv voaj ja se ‿ol semmosta sitkeätä ja mihin sem pan ja pan vastakkaej ja v anto kuivoa luijan nin se luji ei särkynnä ennen se me särky muuwwalta .
HH: astija .
HH: ja sitte ku se ‿ol se rouva semmonen niin nuuka ja , sittee , lie ollum muutennis semmosta etta , mitä , ku palavelijat särki astijoeta ja särky ni , liehä kaaet ne kaikki olu ehän sitä enne olluna niv varroa eikä kukkaa ollunna nii nehää , niin se , vakoettaaen semmose isoŋ kopsallisem mo , monastikki nil laettanna nii ääet tervas niitä astijoeta kum palavelijalt ‿ol särkennä niv vastakkaa .
HH: sillä tuohentervala pan , laetto ja ne pysy
HH: minul ‿o yks kannu semmoner ruskea kannu , lasineŋ kannu vielä niin se ‿o äetvaenoan te , em minn ‿oos sitä pitänä käätännössä se ‿o olluv voan tuolla aaetassa nii , se ‿oŋ keskeä poekki ollus se kannu ja äet on tervanna sen kiinij jä eik ‿ook särkunä p , oham minä piihäm minä sitä nyt alaku mutta ni sitte ɢu mull ‿on nuita kannuja eikähän nuita nyt tarvihtekkaa ni ehäm minn ‿oo häntä käättäänäkkään ni , nii tuota , eij ‿oos sekkeäp peässy irti .
HH: ol se sekiv voaŋ kumma konsti .
HH: ja vaekka miŋkä tervas , lasisen taekka p , taekka , posliinisee taekka sitten nuita kivikuppia ni , ennem muuwwalta särky enneŋkö se .
HH: ja se teki palijo sitä työtä kaekille ihmisile , joka voa , tuolla niemeŋkylässäkiij jä samoŋ ku , teälä kirkollaki ol semmoneŋ kun ne ennevvanahaam p herratii ei ne n ollun niin nuukia ku nykyjää , nii , ne t , pitivät ne astiat , miŋkälaesena voaŋ kun se kerran sae pitävä ks .
HH: kyllä se ääet tek sitä palijo .
HH: ky , kyllä niitä tekivät mut ei meeillä tehnev , tuohesta milloŋkaam mutta puusta isävaenoa ol semmone että se tek nita t , se pup , metässä kuluk , kiissaa o laht , pahkakuppia teki ja , ja kapustoesta ja lusikoeta nii , semmosija mutta eei se tuota , t , mittääm muuta , tuohesta tehnä , mutta onhan ne kontit , konttia tehnä jä kaekkija tuohista ennem palijo .
HH: mutta ei se isä ollun niihe , milloŋkaa mutta , kaekkea muuta se puusta tek semmosta että , mut ei se sitä tuohta se kum pit se tuohi , jos konttija tek ja semmosija nin ne pit , paljo kiskoas sitte sitä tuohta puusta .
HH: eehän sitä nyt , keneŋkääm mehtään niin se pit ‿olla , semmone luvattu mehtä mistä , män ympäri ,.
HH: siihem männöö s , kun ne konttiakit tek nitä eväskonttia nin siihen tarvihti paljo tuohta kiisit , kiskoas siitä puu ympäristöstä .
HH: ku sen sae irti , alakuun nin nehää , siitä sitte kisko sitä .
HH: ei tehnä sitä s ‿ei tehnä mut suutarii , töetä se tek , se , poh
HH: se pohjas keŋkiä ja tuplas keŋkiä ja sitte se , tek uuwwestakis semmosia , että vanhoev varsiinninii , monasti uuwwen , uuwvet tek nii nuo terät .
HH: yks
HH: no , se ol semmone , niitä ku oi monellaesia toesethan tek että niill ‿ol jo nitä om , suutariŋkonneita mut ei sillä isälä ollunna muuta kun ta , sillä laela että se pantiin tuota , se pant , piklaŋka tehtiii , semmosta pikijä eikö tuo lie olunna siitä tuohentervasta vae mistä tehty se piki sehäm puostahan ne sitä osti sitä pikijä jä se pantin semmosee , se ‿ol semmosel lapun sisässä s nahkalapun sisässä jä sitte , ku sitä suutarlaŋkoa , sanottii suutarlaŋŋaks ni , se pantiin tuota , tehtiin siitä semmonem pikilaŋka sanottiin sitte , pikikshän ne sano sitä se ‿o , jolla ne , ne haŋkas sen sillä sitte että se ei sitte , milloŋkaa , siihe eei ves männä eikä se , muute , lahonna se , laŋka ni , se , ne haŋkas sen sillä ja , sitteŋ kahem peäm pantiin sijaa , harjasta , semmone niŋkun neola , sihel laŋkaa , ja , sitten tuota , se pantiin tuoho , jalakae välliii nim , joka , miteŋkä mikip pan m , ja miŋkälaesta ommelta tek ja , sitte , ol semmosiaki , hemmosia pihtiä joŋkan , välliin se pantiin se nahka mitä kohtoa ommeltiin nin ne , sitten naskalilla pistettiir reeikä siihej ja , ja sitte tuota , sillä pikilaŋŋalla ni , toene , laŋka veettii , siitä samasta reijästä , toesippäej jä sitte , toenen tooesippäe j jä , sitä mykkoa mitä ommelta tehtiin niim pitkästik ku sitä ommeltii niiŋku kantaompelijakit tehtiiŋ keŋkää , ku nitä ykspohjasija keŋkiä pit nin nehän tek semmoset kantaompelet niihe ette se kantapeä tul siihe .
HH: niiku nyt tavallisestik kantapeä om mutta , ni , se ommeltiin siihen sillä laela ja sitte kun nihev varsiinni ompel ni , tästä , ni , se p , pantii voan , syllä laela että , ja lesti ol sitte semmonen sinnes sissää , puusta tehty lesti , miŋkäkokonem millekkit tehtii .
HH: ni , s , nehää ompel sillä laela silä pikilaŋŋalla vetivät sitte ol semmone , ep , tuossa polovem peälä semmoner remmi , johoŋka se pantiin se , keŋkä nui että sen siihen , siinä sittev veittiin nuiŋ kahem poa , peän sitä , kahela , pikilaŋŋala sita , ommelta tehtiin se , peälysommel .
HH: se tek kaikillel lapsile , keŋkiä jot , joillekka soatiin nahkoa , mut ehän sitä kaekile ollut tääö ty ollav , toestev vanahollakij ja , ja sillä laela ni alakuum mutta olham meilä sitte kum myö piettii lampa , lammastakij jah , sittehäm meill ‿ol lehmä mutt ‿ehäm myö niitä , lehmäv vasikoeta kum meiles sattu semmone hyvä lehmä , sukuwa se lehmä nii nehä otti ne osti ne vasikat nii ehä niitä , tarvinna milloŋkaa , lahatakka , ni , ehäm myö niitä nahkoja ,.
HH: ol , mulla yks nahka vielä sitte , kum minä nyt oli yksinä joh , mutta , se ‿o , nii , elämässä tuossa mökillä että ei ne nii , sem minä , niin tuota seästi yhem mullikam minä piim , meä aena piin nitä vasikoeta mitkä se lehmä tek nim minä piin sillä laela ‿tta minnä pii , y , nui , kuŋ ke , talavelah , synty nim minä sitte syksym piin nim minä sitte syksyllä aena mööen niitä ni yhel lehe , yks mullikka nij joŋka minä lahtuutin sitten nii , sen nahaham minä sittem , minä vei tuonnen nahkuriin tässä ol sillon nuihem , isä mikä , nahkuria on nuita lapsia ni , että minä , sen sillä laela , sielä , nahkurissa laetata että se soa jeähäk ku se ‿ol niŋ kommea punaset ku , kuppeet ja valakonen se selekäpuol että m , minä pijän sinnään sel , lattijalla mutta , se ollii , ajanna seŋ karvam poes siitä kun ne lihakset voa oes pitänä siltä ulukopuolelta nii , sielä nahkurissa , ruukatam mut se ‿olin , m , männä sev verrav vikkaan siltä että s ‿ei soana , osannain nii , nuu , ruukkas seŋ karvannip poes nii , minä sitte arvi jeäskes v , jeäskeläes vaenoalem möen sen tässä sen nahaŋ kun siitä tul semmonen tavallinen nahka että siitä , soapasvarsija pysty tekemää ei siitä se ‿ol ohkoneŋ ku se ‿ol , nuore eluka lih , nahka niin sihem pit ,.
HH: mutta soappaaa , ja , semmosia keŋŋävvarsija siitä sae kyllä ni , minä sitte , arvi jeäski ku ol hyvä suutar jä kä se , nii se osti multa sen nahan sitten tä ssä .
HH: ni , minä , möen ne vasikat aena immeisillen ne nitä ostajija ol vaikka kuiŋka paljo s suoahov viljovaenoaki osti , multa , kaksiiv vasikkata ja ɢ , yks ja toeneŋ ku , se ‿ol se lehmä semmone että se ‿ol nii hyvä , se aekaseks moatijaeslehmä ,.
HH: poavolass ‿ol lehmänääö ttely ni nehäm palakihti sielä sen sillo .
HH: sehän sae okem palakinnon sillä , näö , sillä lehmä lä .
HH: se ‿ol hyvälypsynen sill ‿ol nii isot utaret semmoset sitähäm minä sitte piin niiŋ kauvaks ‿että se tul niiv vanhaks että sitten , viimme , ostajallem möen se .
HH: kylä se isä tek semmosta suutartyötäki ei siinä mikkää olu .
HH: ja tuploamaa ol hyvä kyllä , ei siinä mikkä , ollum mutta , nui ihaa , ihan tääö s , soappaeta s ‿ei milloŋkaat tehnä min ‿en tije ‿ttä olko siinä se että , niitä , kun niitä sae nuita kenŋä emäksiä ostamalla kaupasta , että joka tek nin sae semmosen leekatu ,.
HH: mutta , v sitä , min en tiijem miŋkä tähes s ‿ei mut se aaena vanahoiv varsiin se laetto vae olko se että ku ne sääely kellä ne , kerra ne keŋŋävvarret hyvänä nii se sillä laetto niihe .
HH: että kyllä sitä joka työtä se tek .
HH: nui , semmosta , että , em minä tienä että oisko sitä ollum mittääs semmosta jota s ‿ei yrittänä aaena , aenakaan ni moalaestyöks ennevvanahaa .
HH: he ‿ol pakko tehää ku , väkkeä ol ja s , joka semmoselta kun , työllää haŋkkijem omin takkeiŋ koitti männä ni siinä ol koeteltava ja tehtävä .
HH: joka tallooha aena suutarinni otti jos sattu kerra , soamaaj ja ol usseampi heŋki .
HH: tuo oma väkesäk kaet se on tiettänä silles sielä ,.
HH: minä o aatelu että sietäs kerran tietteän ne ‿o , semmosia ykspohjasija , lipposia , lipposeks sanottii ennevvanahaa .
HH: se kuulu tekövän semosia vanahaŋkansal lipposija oke .
HH: ja vanahaŋkansaŋ keŋkiä varskeŋkiä ja , muitakin ni , tekköö ni , nahkasta iha että ei tarvihtek kumija pannap pohjaa eikä mihiŋkä ä .
HH: se ‿o hijasta hommoa muute ehän se nyt nii oo , jootua ni .
HH: muuwvaltahan tuo kuulu nahk , hah hakova isommista liikkeistä oikeev valamiiks .
HH: sitte tekkö ö .
HH: se kuulu olovan sillä alala se ‿ol auto ajurina mutta ku sitä auto ajuva ee olluk kuormaauto ajuwa ee ollunna niij ja , sitte ee käet sen terveöskäs siinä i autossa nii , o , olluk kehuttua nin se ‿ol ruvenna sitten sille alales sehää ol kotonaannik ku se isäki ol ,.
HH: ja , nahkarruukkoajia ja .
HH: ni .
HH: ni se ‿on nyt sitte k kuulema vakituissa tuossa .
HH: olhan se meijjänni isännälles sanona että ku , voam mitat tuon ni hän tekköö nahkakeŋŋät et ku , sekkää ei nuita kumikeŋkiä vaekka , ehän nuo nyt tääskumisia enneä nykyjään tarvihtep pitteäkkääm mutta pohjatii oŋ kumista r , kaekissa jotka kaopasta ostetaa .
HH: em minä aenakaat tiije .
HH: niihän se ‿oj ja sitteŋ katoppas jotka sisäolos