Location: Artjarvi
TA: niin ‿on niin ‿o .
TA: nii .
TA: nii olen niin syntynny nii .
TA: nii .
TA: alakylää se on niin niin ‿o .
TA: yläkylä on siit taas siel toisel puolel .
TA: tääll ‿olen asunnu niin noin , kuiŋkas mie olen tääl seittämäntoist vanhast tulin .
TA: niiv vissih viiskymment vuotta myö ov vissih oltut tääl , nii , nii .
TA: nii hietanaŋ kyläss ‿olen asunnun nii .
TA: m mu
TA: niiŋ koko , iän , mitä mitä minull ‿ikää oŋkih nii .
TA: että mistäh ot tullun nii .
TA: se , se ol siel pitkäskyläs siin salosen tän , m minjän nyt noin siil likeel ihlan sielhän ‿on se salosen taloo on siin siit ja siit se ol siim mäjel sellain , mökki siit missä mie olin siit isän ‿ol muural ja , äiten ‿ol yläharjult kotosin siit ja .
TA: kolmekkyment neljäkkyment neljättäkyment vuotta vissih .
TA: nii .
TA: niin tos , niin tos laihosel niin ‿että , se on , min , tyttärein siin ‿asuu nii ja , vävy .
TA: täss ‿asuu poika ja miniä .
TA: nii tää talo om pantuh halkki .
TA: kyl mie sem muistan niin silkaa kum mie noin nys siell ‿olim muk ku mie nyt ‿olen seittemäntoist vanhast ollup pois melkein nii ni se nyh herttoo ollas sellaist muistamiist niiŋ ku se nyt ‿on .
TA: mut ‿että se nyt ‿on siit siel noin , hietasel se , talo nys siit siel , hietasel se osti sen talon siit sen torpan sielt siit niin noin se on nyh hietasel siit se taloo ettei se on nys siit , enäh näin , näil tälläsil , omahisil niim muuta ku , hietain sen ‿osti siit .
TA: siin ‿on sellaset niin , navetat ‿ol ja siitt ‿ol sellaim pien tupa saunatupa sellai ja siitt ‿on navetta ja , asuirrakennus tupa ja , kaks kammarii .
TA: niin .
TA: mitä
TA: noo naveta navetaks mie nyt ‿om muistan sit ainakih aikanai että mie navetaks sit sanottih ei sit nys suŋkah , karjataks suŋkah sanottu eikä , lääväkskäh tääl ‿ei nyl läävää op pal puhuttum mut kuiteŋkih eikohan se , ov vaan ollus sellain , karjatta se ol vissih , karjatakshan ne vissih sano .
TA: no se nyt ‿ol sellain että kolmel lehmääkos sih sopi vai nel kolmekkos sih sopi .
TA: sellain se ol niin se navetta nii .
TA: nii .
TA: no siin ‿ei ollul lattiaa ensiŋkäh se ‿ov vaa havujem päällä ol .
TA: ja ne nyt ‿ol vanhan ajan , lattioi sellaset kuiŋka havui pantih vaan ain ‿että , tul vaan sontaa sellaisthan sit ‿aina , ennen tehtih .
TA: noo se tyhjennettih ‿aina silloiŋ ko siitt ‿ol , niiŋ ko roo , kasattih sit , sontaa siih nyh siihe , kasallej ja ja siit ko se taas tul sellaseks ettei siel enäh voinnu muuten toimii niin se vietih siit taas pois .
TA: p vietih taas siit pellollej ja ,.
TA: eihän siin nyn niim pal sit peltoo olluk ko olhan siin nys sev verran että siin nyt ‿ol peltoo .
TA: olkohan se sellain seittemäŋ kaheksah hehtaarin ala .
TA: tanhuvineh ja päivineh eihän siin nys sen enäämpee ollu .
TA: em mie nyt os ke , oikein osa sanoom muuta ko koskisekshaan sit sanottih aina siit se nyt ‿ol se , salosen , salosem pellot ol siin siit justis siiv vieres ja , nii ettem mie nym mu muuta osa sanoom muuta ku sen ‿että noin sit nyt vaan aina sanottih koskisellem mennäh ku noit ku se ol koskiin se sukunim niin , sinnehän siit siih mentih ja tultih ja siitt ‿ol se , maliin ol siit siin toisel puolel tietä siit se , suutar sellain .
TA: havui ruukattih ei mitäh muuta .
TA: hakattih pieneks tukiŋ ka ,.
TA: vanha aika ol sellaist ko se taas ‿ol nii .
TA: ei .
TA: ei meillä ainakah ei tääl , turpehii ,.
TA: miksei turves sellaist ollus sehän ihmisen virttaj ja sen sellasen siit pois mut , mut ‿että noin .
TA: no niit ny ruokittih , oljii ja melkein , jos se ‿k saivat heinii sev verran että saivatteh heinii mut , olkiihan ne söi eihän ne , ennen aikaah sit silkaa ollu niiŋ ko sit nykyään eihän ne nyt ruokii syökkäh nehän syöp nyv vaa paljahii heinii ja ,.
TA: sellaisthan se siihe aikah ol ko mie olen nuor ‿ollu .
TA: osaksi yhtaikaa pitkii olkii niij ja siit tehtih sellaist suppuu , leikattih , tollasel leikkuril niit siit sellasii että tehtih sellaist ja kastelttih ne siit ja siit , pantih siit pöylällej ja vähä ripotettih jauhoi päälle .
TA: sellaist se ol ennen entiseh ‿aikah .
TA: muistan seŋkih rukihruumenii pantih ‿aina hevosen sontah ja , ja sit sekotettih ja siit vietih niit siit e eläville .
TA: kun ‿ei sit ollun niin ehlostah ni sit ‿ol ,.
TA: silkaa sit tehtih aina .
TA: ja velet kannettih ämpäriŋ kans kaivost ja nythän ne tulee vaan , raanoi myölej ja , putkii myölen , lehmien eteh ja kupit ‿oj ja .
TA: niiŋ ko meilläkih tuol nyt ‿on tuol .
TA: no ei niit muuta ruokittuk ku illan aamun aina .
TA: nii kaks kertaa päiväs nii .
TA: noo sit nym mentih ‿aina niiŋ ko nyt ennen aikah mentih viilen aikaŋkih navettah ei ne nyk koskah ‿am , sen ennemmim menty eikä mentyt taas jälempähkäh mu , kuiteŋkih niiŋ ko viilen aikan aina ko nous ‿ylös siit mentih aina sinnen , navettah siit ja ,.
TA: annettih ‿elävien eteh ja siit luotih lantaa aina siit alta pois .
TA: sit ruvettih lypsäh .
TA: jos niist tul maitoo elikkä ‿ei .
TA: sellaisthan se on ollun niiŋ ko se on ollus se elämä .
TA: ol ne .
TA: ämpärii ne ol niij ja siitt ‿ol , mun ne nyt ‿ol ne siivilätkih sellasii että ne nyt ‿ol puusiivilöi ja sit siih pantih jotaih havuu ja sellaist , sellaist siit siihe että sen läpi lastih mailot sellaisthan se ennen ‿ol niin , em mie muista olko meillä nyt ihlan sil viisii mut silkaahan ne nym melkeen useammas paikass ‿ol mum meillä nyt tais sentäh ‿olla että siih pantih jokih , nuttu ja sellain siit ‿et et ettei sit nys sentäh havujel läpi lastun niim mut että kuiteŋkih ‿että sil viisii on tehtyn niin ‿että , että noin noin , havujeŋkih läpi ol lastu ja sellair reikä ol sihviläs sellaim puinen sihvilä ja siit sii .
TA: no ne nyt ‿ol sellasii läkkiämpärii sellasii niin ‿ettei ny ollu ja , siitt ‿ol , puisii kiuluikih ol sellasii missä ol sellaiŋ korva ja , puinen astia siit , niiŋ ko kiulu , se kiuluks sanottih sellasii astioi niin niin , niis siit lypsettih ja , ämpärii ol siit sentäh ja niiŋ ko nys siihe aikah olhan niit nyt ämpäriikih ku vaan ‿ol rahaa millä niit osti .
TA: kotoohan se voi tehtii .
TA: nii sellaim pystykirnukih om meillä ollu mut ‿ei myö sil pal nys siit kirnuttu ko sit sentäh ol sentäh olevanah sit ‿että se aina niin tisku ja , men ylitte aina jos se vaan ‿ol kylmää ja sellaist että ja sit nyt aattel a aina että ku se oŋ kylmää niin siit tulee aina paremp voikih jos se järin ov v v , lämmint niin sehän tulee sellaist valkeaa ja ,.
TA: non niin noin , sellaist se aina ol .
TA: juu .
TA: nii .
TA: nii .
TA: nii puhlistettih veleŋ kans pestih niim puhtahaks ettei siel yhtää ‿j , jäännym maitoo eikä sellaist että se että se ol siit varmast puhlas nii .
TA: suolaa pantih niin sekah niin ‿että siin ‿ol , sellaim makusuola niin ettei nyt ‿ollu ihlan suolatoint niiŋ kun ny herttoo ollam monta kertaa toi meijervoi , sellaist suolatoont ny .
TA: mut ‿eihän ne ainakah meiläŋkäh os siih mitäh lisänneet silkaahan se on syötyy tullu .
TA: niin sit veivattih vaan sit kirnuu niiŋ ku se ol niiŋ ku tahkukirnu sellain niin noin , ko se veivi , ol siin siit ja se pantih sih , sivuh kiinne ja sil veivattih siit niiŋ kauaŋ ku se tul voille .
TA: ol se helpompaa nii .
TA: kyl se tul voillej jos se vaan ‿on sellain tavallisel lämmin ettei se ollul liika kylmää eikä ollut taas , ol liika lämmint niin siithän se , hertto ollas sellaist etteihän sit hertton siit saalak kasaintuh se ov vaam mut ‿etteihän sit ny , aina se jäljitettih niin , sellaseks ‿että se ol siit tavalliseŋ kylmää että sen sai siit voillej ja että se siitt ‿ol jo hyvää , pestäj ja puhlistaa .
TA: myytih voi siit mitä liiken ja siit syötiih mitä , tarvittih .
TA: nii .
TA: juustoi tehtih meillä aina ennen niin noin , tehtih ‿aina ja myytiih niit siit juustoi ko sit aina rahaa tarvitti ni sit myytih juustona ja , siit siit ‿aina siit alku , siit noin tehtih , kuk kuorittih kermat kirnuh ja mitä kirnuttih ni sit taas siit loppumailost tehtih juustoo .
TA: no em mie nyt ‿osam muuta sanoo muuta ku sen että pantih maito kattilah ja elikkä patah mihkä sit pantih siit ja , siit pantih piimää sekah ja , siithän siit tul juustoo siit , sit se otettih sielt siit pois ja siit pestih ja puhlistettih sellaseks .
TA: että siint tul herap pois ja sit pantih suolaa sekah .
TA: ei ollum mitä meillä mitäh e , ainakah juustovormuu ollum muuta ku , aina sel
TA: ol k , ol sellaiŋ kehä niim mihkä pantih aina se juusto jok jota nyp paistettih ja , sellasii tehtih niiŋ ko pai , että paistettih ne juustot niin , siitt ‿ol sellaiŋ kehäks sanottih niit ‿aina ennen sellasii puisii , kehii ja siit noin noin , pantih se juusto sinnek kehäh siit ja siit se noin , annettih siel ollas sen ‿aikaa että se siel nys siitt ‿ol , vähän aikaa että se niiŋ ko kovettu ja , silkaa ettei sit nyk kohlasteep pois otettu .
TA: niin ‿on , sil viisiihän se on ‿ollu .
TA: ei ollus sellasii kehii ainakah muuta ko vaan noin ‿ol , niiŋ ko juustokehii sellasii neliskanttisii vaan niiŋ ko juusto ol sellain neliskanttii .
TA: ei olluv voipöytääkäh muuta ko mitä , mie nyt olim meijeril silloiŋ ko mie olen , meijeriss ‿ollus siit ja , niiŋ ko harjottelijan ja niin niin ni siel nyt ‿ol sellaiv voipöytä mis kä aina pantih vettä ja siit ‿ain sellait rullat kiers sen siit sellasel kääröllej ja , mie olen ollut tuoll ‿ahool tuol , siel , ratulan tyköön siel ku siin ‿ol ahol ‿ol sellaim meijer niim mie olen siel ollus siit , kolmev vai neljä kuukautta silloiŋ ko mie kotoon olin niim mie olin siel nys siit , niiŋ ko harjottelijana .
TA: ei meillä o ainakah ollun niin eŋkä mie ot tääl missäh kuullu olevaj jo vuohii .
TA: että mitäh tuollaist yhtiösonniikah ei tääll ‿o ollu , ensmäisthä tääll ‿ol mut että nyt ‿on sit aina jokahiim pitänny aina sonnin itte .
TA: tarvinnu mihkäh niit kulettaa .
TA: em mie ok kuullus sit ‿em mie ok kuullun niin ensiŋkäh että tääll ‿olis sellasii ollu .
TA: ku sit maitoo vuovatah ku sit rahaa sit mailol siit täytyy saala että sit aina tulee toimeh .
TA: no ne lastih jo silloiŋ ku lumet vaam maasta sul pois niin siit lastih lehmät ‿ulos .
TA: sellaisthan se herttoo ollas se elämä om monimutkaist ‿ollu .
TA: no ei siin nym mitäh erikoist ‿ollun niin että ne , lentel niilel lehmieŋ kans siit .
TA: no sit vasten ‿em mie tieläm mitä vasten se ‿ol vissih taas sit sellaist taikaa niiŋ ko se ol että täyty aina kastellak kuka sen ehti kastellas sem paimmenen siit .
TA: no ‿n , sit täyty kuorii jotah vispiläksii ja sellasii , sellasii kuorittih ‿aina että ol vispilöi tehtih siitt ‿aina ettei sit , siel ihlan joutilahanakah ‿oltu .
TA: n on silkaahan sit ‿on täytynny aina ollaj ja , niiŋ ko vanhan ajan ihmiset ‿on ollu .
TA: no , niit keitettih vellii ja puuroo ja , sellain niiŋ ko vispilöil tehtih ennen , tollasil , niiŋ ko vispilöi tehtih mut nythän ne ov vispilät vaan tälläsii jota ostetah eihän ne nyt ‿on noin , ens sellasii niiŋ ko , ne ennen aikah vispilät ‿ol niiŋ ko luulatkih ‿ol .
TA: ne tehtih luulat ja kaikki mut nyt ‿oh harjat jolla harjatah permannot ja lattiat .
TA: mitä
TA: no ei siel nyt useampii ollum muita ko miksei nyt ‿aina siit jol ka lehmät siell ‿on nin aina on , siit yks ihmiin aina sielt , aina siin joŋka lehmiikih siell ‿ol siit ‿että nym muutamam päivän että kattel että ne siel ettei ne pusket toin toisiah ja om muk ku siit taas muutamam päivän ol niin siithän ne suhtaantu toin toisihih elävätkih ‿ettei ne , ollus siit enäh ‿että ne on niiŋ kun , vierahii kun ne yhles siel olvatten nii .
TA: no ei ne siel nym mitäh mettäs leikinny istuvat ja huokasvat siel siitt ‿aina missä , missä aina olvat ja huutelvat toin toiselleh jos tulvat e , kaukaan että , kattovat etteivät eksy .
TA: sellaisthan se on ‿ollu .
TA: ei niil em mi , nys siihe aikah ollum mitäh to , miksei siel nyk kuulunnu aina kaukempaa , mistä mut ‿em mie muista ainakah että nyt siin , missä nym mie olen ollu nin että siin ‿olis mitah torvii ollu eikä , kylhäm mie olen sit , kuullu että ne nyt ‿on torvel , soittanneht ja puhallelleht ‿että tietää että missä päin ‿o .
TA: em mie on nähnyn niin ensiŋkäh niit miŋkäläisii ne on niin .
TA: no miksei ne noukkinnu nii jos ne näk että ol sellasii paikkoi missä ol marjoi niin noukkihan ne ja söivät ja , siit tekvät to puu tuohest noin , tuohisiikih ja noukkivat siit siih tuohiseehkih nii jos ‿eivät jaksaneht syölä .
TA: nii .
TA: missä päi , paikas nyt ‿ol siit niiŋ ko marjoi .
TA: ei tääl missäh ollus sellaist niin ‿että mitäh erikoist sellaast niiŋ karjamökkii ollu .
TA: ei , ei ainakah mei , nin t , min ‿aikanain ollun niin ‿että mitäh niittyy sellaist että missä nyt yötä olis ‿ollu .
TA: olhan ne nyn noiss ‿aina nois niiŋ ko nois kartanoin , siel järvien rannois sielhän ne nyt ‿ol aina murhat , sellaset miehet , paimmenes ja , kon ‿ol vihasii sonnii ko ne siel siit tulvat ja , mörisvät ja huusvat nin ‿että että aattel päällem mu , vissih siit ko ne ‿ol sil viisii kuritettu niin ‿ei ne sielt siit sentäh tullu laŋkojen ohittekkaa .
TA: ei ainakah ‿em mie o ainakah sutta nähny eŋkä ok karhuukah nähny .
TA: kyl mie oleŋ kuullun niin että noin niiŋ ko siel yläkyläss ‿ainakis siel , to , nyt ylähietanal nin ne ainakih mie kuulin että siell ‿ol ollus sellasii että ne ol , pelän , pelätellyn niit siit niit ihmisii ja ,.
TA: em mie ainakah tääl alakyläss ‿o ollu em mie ainakah ‿ok kuulu .
TA: em mie ainakah kuullun niim mie en ainakah osa sih mitäh sanook kun ‿em mie om mitäh , kuullun niin niim mie en osa , siih asiaah sanoom mitäh niin ‿oŋko ne ,.
TA: e , em mie on nähny mi , oleham mie nyh hirven nähnyk ko hirvi on täältäkih menny ohitte tost peltojem poikki .
TA: noo se nyt ‿oŋ ko kattel ko ne tost pellom poikki om menny niim muutama , muutama , vi viis kuuskyment metrii kun ‿on ‿ollun niiŋ ku se om mennyt tost ja , mennyv vaan ailast poikki niin sev verram mie olen nähny em mie mitäh muuta on nähny .
TA: nii .
TA: sellaim murhasarviin niiŋ ko ne nyt ‿o hirven sarvet sellaset suuret .
TA: astu , astu vaan ‿ailast poikki ei se siint loikatat tarvinnus seŋ ko se harppas vaa ja men niin sit se men tonne , tonnem mettäh tost noin ko se tul tuolt toiselt s mettäst noij ja sit se men seŋ kulmam poikki tonnen noi ja sit se men tonnet toisellep puolen .
TA: mitäh muuta em mie on nähny .
TA: olem mie ketun nähny nii en , em mie ny oikeeŋ kettuu olehham mie nys sev verran nähny että aattel ‿että toi oŋ koira mut ‿että se on ollukkih kettu nin olem mie nyk ketun nahkoi nähny mut ‿ettem mie nyt oikeen ‿o , vois sanoo että mie nyt ‿oleŋ kettuu nii ihlan niin , likeelt nähnyn niin ‿että noin noin , että voisin sanoo että miŋkäläi se nyt oikein ‿on .
TA: em mie om mettäsikaakah nähny .
TA: no niit nyt ‿oŋ kaikellaisii lintui tääl mettäs em mie nyt osa niileŋ kun ‿em mie tielän niilen nimii ehäm mie voin niit sanoo miŋkäläi , mitä li , mikä niilen nimet ‿oh ollum mut ‿että , kuiteŋkih täälhän nyt ‿on tääl mettäs niin tääl ‿oŋ kaikellaisii lintui olluj ja , variksii harakoi .
TA: palokärkii ja sellasii miksikä ne niit aina sano .
TA: miksikä niin , pyykshän ne niit sano , pyy , jotaih , p peltopyy vai miksikä ne niit sano nehän ‿ol sellasii mustii vähä isompuo , isommampuolisii lintui .
TA: nii , niin ‿o .
TA: e em mie on nähnyn niim mutta , kylhän ne nyt aina käy noin niiŋ ko tuol , terrii jahtailemas kuvieŋ kanshan nekiij jä , toihan ne niit nys siit terriikis saivat ko sattuvat meneh ‿aina aamull ‿aikasees sinne , mettäh nys siit pyydyystäh niit jo ja kuvat otte vat mukahah siit ja menvätten siit mettäh ja , pyydysti niit terrii jos sattuvat saamah .
TA: em mie tielä aina sellases seipäh kärkeh ol vissih pantus se , kuva ja siit ‿että se pa pantih sinnes siit vissih että aattel ‿että se tulee siit siit sit , että siin ‿on toinen terri ja ne tulee siit sih , sinne ehäm mie tielä kun ‿em mie o ollun niim mut ainakih ne otti sellaset , terriŋ kuvat mukahah ja ,.
TA: ja siit noin sit ne men siit niin ‿em mie siit kattelemas siel ‿ollus siit milla kalel ne niit sinnes siit , asettel ja vei .
TA: ei ennen enneh hiivaa pantum mun nykyäähäm pannah hiivaa aina sih taikinah ‿että se rupeaa noin niiŋ ku , käymäh ja nouseh mut ‿ei ennem pantuh hiivaakah mut kyl ne ainakih nous ja , em mie tieläs siit ‿että miŋkäläist se alku siit ennen ‿ol .
TA: se nyt tehtihkih aina melkeiŋ kaksöistä aina , em mie tieläs siit ‿että , nythän se tehläkkih vaan aina yksöistä etteihäs sit ‿ok koskah tehlän nii hapant niiŋ ko ennen tehtii .
TA: eikä sit
TA: ol tuppuhiivaa ja ko tehtih kaljaa niin siitt ‿aina pantih tuppuh sit hiivaa aina siit ja siit sielt otettih siitt ‿aina ku , ol sellaist niin ‿että noin noin sielt aina siit pantih veteh likoh se siit ‿että se l l likos sellaseks hiivaks ja siit pantih sinnet taikinah sekah .
TA: niin silkaa silkaa mie olen nähnyt tehtävän em mie nys siit tieläm mut ‿ehäm mie sit nyt ‿o nykyjäh tehtyk ku ne , ku sit saap hiivaa ostamallaki .
TA: eikä sit nyk kaljaakaa ot tehtym muuta ko sellaist hätäkaljaa ettei sit nyt ‿ot tehty ja joka juoksutettu niiŋ ku ennen aina , kuurnas , kuurnah pantih ja siit noin , aina tippu siint niin , sealt niin noin sit sithän sit siit käytettih sill ‿aina sil hiival ja , ja siithän siit siit tul sit , sellaist hiivaa siit .
TA: taikinako
TA: no silkaa sit tehtih ‿aina että vettä pantiih ja siit pantiih jauhoi sinnes siit se , noin sekah ‿että se tul sellaseks juureks , niiŋ ko sit nyt tehtih ja siit siit aina lisättih vähä siit sev verran että se siit taas niiŋ ko lämpis ja , ja siit noin , siit pantih siit , jos kaksöistä tehtih ni , siit noin , pantih siit noin , toisem päivän siit ‿aina lisättih sit vähä että se nyt ‿ei , päässyl liikaa happaneh ja , siit noin , aamul siit vastattih se siit ja sit leivottih .
TA: mut ‿eihäs sit nyp pal leivota enäh eikä mitäh se kaik ‿ostetah melkee .
TA: jaa ne leivatko , ja ne ,.
TA: eikä nyj järiŋ kovaks sit siit vastattukkah että se ol sellaist , käyttökelpoist vaan ‿että se ol ,.
TA: ettei se ollul liikaa kovaa .
TA: em mie ainakah tehtym muuta ko aina sarvil tehtih ja siit reikä otettih siih keskelle jos reikäleipii tehtih nii .
TA: jaa tehtih niin taikinam päällen niin tehtih aina sellair risti kälell ‿aina , velettih sinnev viirut ja että se ‿ol niiŋ ko risti siit siin .
TA: no mie en sit käsitä muut ko se ‿ol silkaa opetettu ni silkaahan sit siit tehtih ei sit , käsittänny että mitä vast se tehtih mut silkaa se tehtih nii .
TA: noo näkhän sen siit ko se ‿ol noussu astia täyteh nii jos , sellain astia ol että se , nous täyteh nii jos ‿ol pienemp ‿astia mut jos se ‿ol iso astia no eihän se täyteh noussum mun noushan se nyt sev verran siit ‿että , ko ‿ol isomp tiinu niin noin , siit noin , sen näk ‿että se on noussutta niin siithän siit sit rupes leipoh taas .
TA: niiŋ ko aina nyt ennen ‿ol sellaset puusta sellain niiŋ ku , pyöreä torvi tehtyn noin niin niim mut nythän niit tehläh vaan niiŋ ko juomalasiil vaan mitä mie olen leiponnun niin silkaa mie olen tehnyj juomalasiil vaan sen reiän .
TA: nii .
TA: ai no ennevvanhasest niin ‿ol sellain sarvi , sellain ‿ol niiŋ ko , lehmält sarvi elikkä jokih sellain sarvi ni sellasel mie aina ennem pistir reikää .
TA: teir reiän , leipää .
TA: mut nythään se on tullus sellaseks etteihän sit nyt enäh sarvii on nehän nyt ‿oj juomalasit ja sellaset , millä reikä tellätäh .
TA: no , sil sellaim mel meillä ol ainakih sellain , puinel lastik , sellain että se ol sellail leviä niiŋ ko , lapio mut ‿etteihän se nyt ollun niil leviä tollain noij ja siit se kaalittih sielt nys siit sil viisii ja otettih siit taikinaa , sielt taikinaa sit ja leivottih .
TA: sellaim puinel la lapio niin ‿ol sellail lyhkäiv vars nyv vaan eihän se nym mikäh lapio ollum mut kuiteŋkih sellail lapion tapain ol kuiteŋkih ja lyhyt vars sellain ‿että siin ‿ol olevanah vähä vartta .
TA: em mie o , em mie on näh , kyl mie oleŋ kuullup puhuttaman niil luusta mut ‿ettei meillä ainakah ollul luusta .
TA: muuta ko puusta ol vaan siit se , lapio .
TA: no , se nyt ‿ol sellain niiŋ ko nykyjäh on nyt nää ainakih sellasii nää ainakih meillä mitä mie muistan niin se nyt ‿on ollus sellain tiilimuuri ja , sellain että noin , mie ainakah muuta muistam muuta ko tiilimuurin .
TA: silloiŋ ko oltih tuol kyläs viel ko ol niin iso uuni ja , toi siit että sinnem meŋ koko se leipomiin sinne yhteh uunih .
TA: kakskymmentyks ja kakskymmentkaks leipää men sinne uunii .
TA: ei sit nyt elämpi leivoŋkah ‿yhtä aikaa että ol siit taas pehmeämpää taas ku rupes leipoh toisaist .
TA: no meillä kun nyt ‿ei ollus sit , isoo sakkii , kantaaŋ kaks , kolmeh heŋkee niin ‿ei sitte siit niim pal sit leipää mekkäh ko tehläh hiivaleipää joka viikko ja nykyjääh niih tehläh mut ‿eihän sit ennen tehtyk kun ‿ei sit ‿ollu ennen sev viisii varaakah että sit ‿olis tehnyj ja ottihan ne joskus , hiivaleipää ja rieskaa , rieskak sanottih .
TA: niin sopi .
TA: sopihan sinnes siit silkaa ko tehtih talkkunoikih nin , sinnehäm mentih uunih ja laa laastih kaikki talkkunat , talkkunat sielt uunist pois ja , sinnes sopi ihmiin sisäh niin se ol sellain ‿uuni niin ‿ainakih kun ennenaikaset uunit ‿ol .
TA: no silkaa puut pantih niiŋ ku nykki , nykyjähkih pannaa silkaahan ne täytyy lämmittää ei sillem mitäh seŋ kummempaa , lämmittämiist voit tehlä , puillahan ne lämmi tettih ‿aina uunit .
TA: noo , sit pantih sellaist puuta aina mitä ol , koivupuu sehän se nyh herttoo kaikki paremmin ollas sellain että silhän nyk kaikki uunit paremmil lämpiää ja uunit , jos sit ‿oj jotah huonoo puuta niin sielhän saap polttaak kaikem maaliman enneŋ ko sinnel lämmint tulee .
TA: koivupuuta ja sellaist ol mitä aina puita sattu oleh .
TA: ainakih mie olen tehny ainakih sen ‿että mie olen , pistännys sel lämmites siit ko siell ‿o , että ruvel lämmittäh siit silloiŋ ko näkee että ne ruo , rupeaa nouseh ne leivät että ne ehtii noustat tarpehikseh niin siit mie olen , pannu uunin , sillev varalle että siit tulee lämmit , tän sen siit ‿että aattel ‿että se on nyt , tarpeeks noussutta .
TA: nii siit se kolittih uuni , uuni sil viisii että se ‿ol , ympättih ne hiilet ja , siit ku se tul sev verran että aattel ‿että se nyt ‿on arina , elikkä se muuri lämminnys silkaa nii niin sit se ruvettih siit taas , luulaŋ kans vetäh .
TA: hiilet pantih ‿ennev velettih pois mun nythän ‿on ne sellaset luukut nykyjäh nois uuniŋ kulmis mut ‿että ennehän se velettih ja , otettih kihvelil ,.
TA: ja ne uunit , .
TA: mut nythään niiss ‿on niis kulmis ne hii , että ne menee sinne , muurin sisäh ne hiilet ja , onhan se nyt toisellaisempaa ku ennen aikah ‿ol .
TA: rukihiist leipäähän sit sentäh aina on syoty em mie op pettuu syönnyn niiŋ ko sit aina puhuttih pettuleipääkih sit ‿on ihmiset syönnym mut ‿em mie os sentäs sellases asemas ‿että mie oisim pettuleipää syönny .
TA: salkoh pantih se ‿ol salko aina ja orret ‿ol , huonehis noin ja kak salkoa siit pantih siih vaa sellasellev vartahalle elikkä salok sanottih niit nii , pantih ne leivät sih siit ja siit ne siiŋ kuivi sev verran että ne kuivi että siit vietih taas pois aittah elikkä mihkä vietih .
TA: reikäleivät nii .
TA: limput pantih siit niiŋ ko laulalle , sellaselles siit ‿että niit käännelttih sielt siit ‿ettei siin ‿olluj järiŋ kauvan että ne nyt ‿olis homehtunnu eikä mitäh niiŋ ko ne nys siit , ja kuival liikaa siit ko taas , a aattel että nyn ne ‿oj jo tarpeeks kuivii siit ne vietih taas pois mitä limppui tehtih tollasii , joss ‿ei reikää ollu .
TA: no että ne kuivi .
TA: h h , jos ne olis viennyh heti sinne ulos nin , eihän ne olis yhtäh nohan nehän , tulee sellases , konum makuseks jos ne vaan ihlav vie , kohlastes sinne , ulos ettei ne yhtä , yhtäh kuiva että ne muutama päivä pilettih aina siin salos ja siin sisäs ja siit taas vietih aittah ne .
TA: ee , no pantih niim meilläkih pantih niin ‿että ne pysy siel niiŋ ko tuorehempana ja nitkeämpänä siit ko ne ol siel jyvien alla niin niin ‿ol .
TA: niin ‿on .
TA: niin ‿ol nii ja het johkih tiinuh että kans päällen ne siit ne ol sielläkih siit taas että ne , aina pysy siit niiŋ ko tuorehempana siit .
TA: tehtih rieskaakih mut se nyt ‿ol sellaist niiŋ ko mä sanon ohrajauhoi ja , jos siit sai yhtäh vehnäjauhoi elikkä jotah sinnes sekah ni sellaist rieskaa nyt ennen ‿ol eihän se nys sellaist ollun niiŋ ko nykyjäh tehläh paljaist vehnäjauhoist .
TA: vaikk ‿ei siin nyt ‿om monta heŋkeekäh mu , muk kuiteŋkih niin non , eihän niit nym montaa rieskaa tarvik kerrassah tehläk joka viikko leivotah ‿aina .
TA: no , siit leivottih aina ku loppu siit , kuukauleŋkih päästä ja sil kalel vaa .
TA: nii .
TA: nythäl leivotah joka viikko .
TA: ni olem mie kuullus sellasiikih paikkoi niin että ne ne leipo niim paljo siit , joulukskih ne leipo että niit ‿ol siit , monta , monta salolliist ja siithän se kesti siit jos kaks kertaa vuoles leivottih nii .
TA: nii .
TA: minul kun ‿ei oh hampahii niin , em mie mihkäh pystykkää .
TA: no mitäh ne nyp puhu muuta ko ihmettel vaan että ko sil , silkaakih täyty elääv vaaj ja ollav vaikka ol sellaset , nälkävuolet ettei ollu oikeastah mitäh , ihmisil muut , elänneht ‿aina ihmiset ‿on ei ainakah suŋkah kukah ‿on nälkäh kuollu .
TA: mie ainakih luulen ettei tääl nys suŋkah kukah nälkäh ‿ok kuollum mut ‿että , pettuu ja mitä ne siit söi aina ja pan niihij jotaih puuŋkuorii sinnej jos sai vähä jauhoi ja , selkaa että mut aina kuiteŋkih kuiteŋkih sentäh on täytynnyj jotah jokahisel syömiist olla .
TA: em mie tielä em mie on nähny eŋkä mie ot tehny eŋkä o , eŋkä on noin näh tehtäväŋkäh niim mut ‿että pettuleipäähän ne aina puhuu mut noin em mie o ainakah pettuu syönny eŋkä op pettuleipää nähnykkää .
TA: em miekäh tielän niim mistä ne muusta siit leipää olis tehny em mie , em mie o ainakah ‿ok kuullup puhuttavaŋkah niim mut aina pettuleipäähän ne sano mut , sen takiihan se ol niin , tielämätönt sellasellej joka ov vanha kun ‿ei sit tielä oikeen että noin , kun ei sit siihe aikah nyt tehtys sellaist niin , ei sit osa oikeeŋ kertoo eikä puhuukkah että mi milla kalel sit siitt ‿on tehty ja kuiŋka sit ‿on tehtyj ja , niin ‿on em mie o ainakah sellaist leipää , tehny eŋkä on nähnykkäh nii .
TA: aina on ollus sit jumalav viljaa mitä on syötyj ja , on sit siitt ‿olluv vähemmin elikkä enäämmem muk kuiteŋkih ‿aina or ruisleipä ollum minul ainakih em mie om muuta syönny .
TA: em mie ok kuullun niin ‿että mistä on tullus sit ‿em mie ainakah vois sanoon niiŋ kun ‿em mie om , mitäh kuullun niin , siit nii mie ev voi sit selittää eŋkä sanoos siit mitää .
TA: ne ol täst näin , sielt noin noin toinen ‿ol noin noin , tuolt hiiteläst isäm ‿ol sielt ja siit noin äite ol täält näin , yläkyläst sielt , harjult , yläharjult .
TA: n n , isä ol hiiteläst kotosi .
TA: se on siel noin artjärven , artjärveŋ kirkolt mennäh sinneh hiiteläh päin ni se ol sielt , jossah noin , missä sellain torppa e , em viel ‿on se sen noin noin , sisar ja siit noin , jokih tirase , tirasen täliks sanottih ehäm mie niit ‿on nähny , ensiŋkäh mut ‿että noin ne ol isän sukuu taas se sit tää ol äilen sukuu tost yläharjult täs se on yläharjult kotosim min äitiin ‿oŋ kotosin siit .
TA: ei meittii om muuta ko kak sisart meittii vaan ‿ol .
TA: mie olen yksin ass oŋ kuolluj jo se vanhemp ei se nyt ollup p puoltoist vuotta vanhemp minuu mie olen yksinäin nys siit vaa , poika kuol silloiŋ kun ‿ol noin , yks veli ol mut se kuol silloiŋ kun ‿ol sit tulirokkoa sil viisiin niin se kuol kum m ‿asuttih silloin siil viel siel , salosen tyköön siel , mökis niin , se kuol silloin siit sinnes se , ko se ‿ol , tulirokko tul ja siit se men sen silmäkih men ihlam pois sil viisii että se , että on niin erinomain tauti ol sentäh ‿että .
TA: ol niin sellasii tautii niiŋ ko ol noit tulirokkoi ja sama ol eläviskih kaikkii ol punatautii mut ‿eihän niit nyt o enäh kuullu elävissäkäh mitäh punatautii eikä muuta mut noin , sama ol ihmisis ja niin ne ol tu , ne rokot ja sellaset isotrokot ja tulirokot ja on tääl monta sentaist , ihmiist jotka on ollu au , isoorokkookih ko ol niin sellasii arpii jäi ihmisih nin ‿että .
TA: niim mut ‿em , em ei minuss ‿o , ei myö oltih silloin siit ja , oltih rokos mut ‿ei myö oltut taas että nys siitt ‿olis kuolttus siitt ‿että myö oltih vaa ja , kipeit mut ‿että kuiteŋkah ei tultut taas sellaseks että olis nys siit kuolema , tulluj ja vienny .
TA: mut se veli oŋ kuol ko se ol silloin seittemäv vanhakos se ol siit ko se oli mie ,.
TA: myö oltih nys sev verrav vanhempii siit mu , kun ‿ei olluv viel päivät päässä niin ei siit kuolttukkaa .
TA: nyt ‿on näiŋkih kauvan elänny .
TA: nii em mie os sellaist kuullun niiŋ kyl mie oleŋ kuullup puhuttavan nii mut ‿em mie ainakah nyt täälpäin ‿ok kuullus sellaist tautii .
TA: no ruttoo mie oleŋ kuulluj ja puhuttavam muk kun ‿em mie os siit mitäh nähny eikä tääl nyt ‿os suŋkah kukah ollun niin noin , mie nyt osa siihkäh ‿oikeim mitäh sanoos siit ‿että , sellaisthan ne nys siitt ‿om puhun ‿että niit ‿ol kaikellaisii tautii niiŋ ko sit ‿ol siit ruttoo ja ,.
TA: nyt ‿on sit toi syöpä se on erikoin tauti nys siit ja että se viep ihmisii , kaikem maaliman se syöpätauti .
TA: ei ‿t , em mie a ainakah kuullun niin ‿että tääll ‿olis mitäh ‿ollus sellasii jotka nyt ‿olis parannellun niit ka , sellasii tautii .
TA: no en ‿on naapurikyliskäh kuullun nii .
TA: no kyl mie nyt ‿olen sellasii kuullun nii ‿on siin , siel koto , ko myö asuttih siel nys siel salosen tyköön siel niin siin ‿ol se , mummu sellain se vanha mummu sellain että se ol , ko laskettih lehmätkih ulos nyn noiŋ kevääl ni se ripustel pieksui kaulah ja , sellasii että se ol sillaist niiŋ ko jotah noituutta siit ‿että että mitä se sil nys siit tarkootti ja noin noin , ja noin noin , o tollaset niiŋ ko niit nyt ‿ol nauhapieksui niiŋ ko se köytti ne nauhat kiinne sit se pan sinnel lehmäŋ kaulah ne siit mut ‿ett ‿eehäm mie tielä nys siit mitä sil siit tarkoitust ‿ol .
TA: kuiteŋkih sellaist mie oleŋ kyl kuullu , nii .
TA: se ol siin naapuris justis siin .
TA: em mie ainakah kun ‿em mie nys siel siit justih käynnyk ko se ol sellaij ja että sinne ei , pal uskaltam mennäk ku se ol vähä sellain , v rupes aina haukkuh jos sinnem men siit niiŋ ko lapsetkih kattoh ja puhuh niin siel ‿ol että mitä mitäh ‿asiaa on mie en sinne rohtinum mennäkkäh siit , katteleh ‿eikä kuunteleh mitä se siel siitt ‿olis tehny ja se , noitu niit lehmii siel navetas ja tek kaikellaisii tekoi se ra , tervas niit niilen sarvii ja , kaikellaist sellaist tek niiŋ ku sit nys siit tekee sellaij joka tahtoo tehlät tollaist , eläville .
TA: oŋ kylä , tääl nyv vissih oŋ kateellisii ehkä nykyaikanakih ‿ainahan sit kalehlitah toin toistah ‿että , toi voip paremmi ja mie voih huonommin niin sellaist kateuttahan sit nyt ‿ov vissih , ihmiskunnass ‿olluj joka paikass ‿että ei , joka puolel niin ‿että aina vaan että eihän sit sois toisell ‿olevam mitäh muuta ko vaan ittellää .
TA: em mie ok koskah mie olen aina aatellu että jokahisel saap olla , jokahisell ‿ollat tasaset tarpeht nin sehän se hyvä on eihän sit nyt tarvitten niil liikaa toisel ollaj ja toineŋ kuolee nälkäh mut ‿että kuiteŋkih noin , eihän tääl nyk kutah nälkäh ok kuollum mut ‿että kuiteŋkih niin , mie aina aattelen että tasaset tarpeht sais ‿ollaj jokahisel .
TA: ol , sellasii ol mie oleŋ kyl kuullun niin ‿että sellasii on ollu ettei navettah niim päässyn nii niihi , niihi , ihmiset niin ‿että noin , mitä ne sielt nys siitt ‿olis muka hahli , saannuj ja vienny .
TA: niin ‿on .
TA: ja se ol se suutarim muori ol ja sellain ei se koskah lassuh navettah niin ‿ei , siel joka siel pitkäŋkylän , mäjell ‿ol .
TA: niin no , en tielän nys siit mi miksei se siin vissih hyvää olis tykännyn niin että jos sit ‿olis kehunnum mu , eihän niit päässyk kehuh kun ‿ei niit pal koskah nähnykkäh .
TA: joŋkih kautta se ne siitt ‿ajo ettei niit vaan suŋkah ihmiset nähnykkäh ni se ajo ne sinnem mettäh ja mäjelles siit ‿ettei , ettei niit vaan suŋkah kukah nähnykkäh ku se niit jahtas ja ajo .
TA: sellain se ol se ol niin sellain taikauskoin ‿että se , se ei voinu , ihmisii sietää .
TA: että se olis ‿elävii , elävii , näh näyttänny ihmisillej ja , ooŋ ko se ol mettän , m mäjel melkeim mettä ol heti siin tuvan ja saunan takaan niin noin se , sai ne lehmät sil viisii ettei niit tarvinnus siit mihkäh lakeuehkah ‿ajaa , sellasee näyttämölle .
TA: ei ne näyttäŋ koskah maitookas siin ‿ol aina , jos ei muuta ni hameheh ‿alla se toi vei ne siitt ‿aina sisää ei se koskah muuta , muu , että se ne l näyttännyn niit ‿olis koskaa , kellekkä .
TA: hameen sisäs siit telläs ko niit ‿ol enne hame ol sellaan niiŋ ku sit nyt ‿ol niit sellassii hamehii niin , siit se pan aina sen sen , ämpärih päälles sen hamehen ettei sit kukah nähny .
TA: no em mie tieläm mitä vasten se , pelkäs vissih jotah noituutta mitä se pelkäs .
TA: mut sellaist sellaist se , tek .
TA: se on sellain erikoim muori oikeen .
TA: em mie ok kyl mie olen sit kuullum mut ‿em mie niit muista enäh millä kalel , mitä ne siitt ‿aina ku se noin , ku se ol sellaist että ne o , mu muisti sen siit mistä ne ol tullun nin ‿että ne olis mennyt takasin sinnej ja , ja sellaist niiŋ ko sit nyt ‿on sellain eläväkih missä se on olluj ja , kasvannuj ja syntynnyj ja elikkä vaikk ‿ei olis syntynnykkäh ku se on ollu useammav vuolen niin sehän kotiintuu sinnes siit sinne , sinnep paikkah nii , nin noin , nii em mie nyt osas siitt ‿oikeen , mitä sih sanoos siit mut ‿että kuiteŋkih noin sellaist kyll ‿ol ollun niin ‿että noin , että noin , eläväkih kaipaa sellaist paikkaa missä se on ollu .
TA: no sellaist mie olen aina kuullu ettei nainen saannu ensiŋkäh , ollas siin saapuvil että se o , se ov vissih jokih erikoisemp ‿ihmiin se nainen että , m ei miehii koskaah silkaa op pelättym mun nainen on sellain , noita vissih että se , noituu noituu ja tekee mitä hyvää .
TA: em mie on noituutta koskah aatellukkah ‿että mie voisim mitää , osaisin tehlä , elävälle eŋkä ihmisellem mie olen taas sel luontoin ihmiin ‿ollu aina mie soisin aina jokahiselle hyvää .
TA: em mie ok koskah ‿aattel ‿että voi voi ko tollet tulis tollaist .
TA: em mie yhtäh sit muista kun ‿em mie , kun ‿em mie noin , nyk koskah on nys siit sattunnu että ne olis mitäh kukah sanonnu että vaikka nyk kuiŋka tulis vastah niŋ kuka ei om mitas sanonnun ni em mie nyt osa sih sanoos siit taas mitäh seŋ kummempaa että , om , aatelkkaas siit mitä aattelee kun ‿ei vaan kukah mitä os sanonnu niin sit ‿em mie osa mitäh sih sanoo .
TA: niin ‿ol .
TA: kun ‿em mie osa sihkäh ‿oikeeh mitäh sanoo .
TA: no ne sano että se , ainakih ‿ilmoittaa että se ti tietää pahaa jos ‿orava tulee sinne , huonehien , ja sih katollej ja sih sellasih niin ne sano että se on ainakih pahaks em mie tielän nys siit oŋko se siit pahaks em mie , mitäh erikoist ot tapahtunnu vaikk ‿em minä miksem mie oravan nähny ol ko se kiipeää puih ja menee noin ylös mut ‿että noin , ei ainakah , em mie oh huomannu että se nyt ‿olis ihlan sih tuvaŋ katollej ja sih tullum muk kuiteŋkih noin ‿että olen niiŋ kyl nähny että se on orava mennyp puuta ylös .
TA: tääl mettäss ‿ollah nim miksei ne , miksei ne kiipeil noit puita ylös .
TA: ettem paljo on nähnyn niitäkäh mut ‿että olen nähny .
TA: no ne jotah jotah ne siintäkih sanoo muk kun ‿em mie osa nyj ja selittääs sit oikeeŋ kuiŋka , kuiŋka ne siit sanoo että , oŋko ne siit hyvää tko ne tarkoittaa vai huonooko ne tarkoittaa muk kuiteŋkih noi olem mie niistäkih jo olluk , kuullup puhuttavam mut se on se vanha sellain että se herttoo , menettääs sen sellasen että se ei oikeen niit pam mieleheh ja aattelee että olkah kuiŋka on em mie tääl nyt ‿enäh kauvan ‿o aattelee niin sen takii sit tulee sellaseks välimpitämättömäks ettei sit oikeem mistäh oikeen välitä .
TA: no ei se nys suŋkah sen suuremp ‿ol mut jokahine ol mielissäh ko sai suureŋ kalan ko pienen pieneŋ kalan nii .
TA: em mie kalastannu eikä meiläv väet ok kukah kalastannun niim mut ‿että noin , onhan niit sellasiikih jossaim palas , sakkii ja väkee niin ne joutaa kalastah ja tekeh kaikkia mu , meillä om pari kolme heŋkee niin ei ne joulak kalastah eikä muuta sit ‿on sit työtä jo tarpeeks .
TA: aattelee ostaa sen siit jos kalaa miel tekee .
TA: no siithän ne ennusti ko ne kattel enemp tot , noin , kuiŋka noi viljat kasvaa nii , siihää ne siit aattel ‿että nyt tulee hyvä vuos ja siit ku ol huonoo nin , ihan niiŋ ko nyt tänä vuonnakih oh huonot heinät melkein ympär , ympär ma , ainakih täälpäin ja miksei niit hyviikih heinii om mut ‿että niit ov vähemmih hyvää heinää ja , noi , oraat nyt ‿on tollasii tavallisii niit ‿ei nyt ‿osa viel sanoos siit ‿että joko nys sataa niin noin ehkä ne siit , vähä pärjääntyy nekis siit .
TA: onhan ne nyt itämätäj jäänny , niiŋ ko noi vieret jotka oŋ kovempii ja kuivempii ni ne nyt ‿oj jääny itämätä .
TA: mut ‿että ehkä ne nys siit sateht eihän ne nyt yhtä aikaa valmistum mut ‿että kuiteŋkih tuleehan siit siit vähä rehuu .
TA: nii ai niin niin silkaahan ne ennustaa niistäkih niin ‿että mi että miŋkäläin on talvi nii se oŋ kesä samallaim mut ‿että eihän sit nyt siit tielä , eihän se nyt tänä kesän ainakah liikaa os satannu ‿k , liikaa kuiva kesä on ollu ainakih .
TA: viimek kesähän se sato silkaa että ol heinätkih kaik niim mustii ja niin niin , mitättömii vaikka niit tul mut ‿eihän niit meinant pellolt pois saalak ko ne kaik ‿ol ihlan , ihlam mustii ja sellasii niiŋ ko mätii ne heinät .
TA: mut sil kalelha aina sato eihän ne koskah voi , ehtinyk kuivaa .
TA: aika on niim pal muuttunnu .
TA: em mie muistan niin ‿että olis ollun niin sateliist ko viimes syksy ol .
TA: ko se sato melkeen aina siit ko rupes satah niin ‿aina melkein sato no koskah ne siit ehti kuivaak ku , kon ‿ol , ei niiŋ kun seipääkkih niin ne laskee lujast sillooŋ ku sit ‿oikeen sataa nin eihän ne siit niit ‿olis aina ollu , nostelttava ja köyhittävä muk kukas ne nys siit pellot köyhii ja on niin , miksei sit nyt siit täylyk ku o koittaa että , aatteleh ‿että ne kuivahtas mu , kylhän se nyh herttoo sellaist ollan niiŋ ko talojem pellollakih kukah niit kun ‿ei sit väkee eeh niim pal o että riittäs sit kukah köyhittelis .
TA: ee em mie muistan niin ‿että olis näin ‿että näin ollu aikaist niiŋ ko tänä vuonna on ollu , niin ‿on .
TA: ne nyt ‿ol ennen aikaih ne nyt ‿ol ne ke , ai , vuol vuoletkih toisellaisempii ne ol siit ne ol myöhäseh ‿eihän niit nyk koskah , eläviikäh saannu ulos enneŋ ko ihlaŋ kesäsilläim me .
TA: nythän ne lastah siit kylläkih tonnek kylläkih vaikk ‿ei siel nyt ‿olis ruokaakaa mut jos ruoka loppuu ni ei sit nyt enäh viittik kesäl ostaam mistäs sit siit ostaa jonsei paikkakunnill ‿o .
TA: no kyl niit marjoi ,.
TA: tästhän ne vissih mäjelt on ne noukkinnu .
TA: em mie on noukkinnum mitäh marjoi mie olen sellaiv vanha em mie tuol mettäs pääs piem mie olen siel pitkänäin jos mie menen sinne , jalat on niih huonot ja sellaset että miksem mie nyj justih tasasel tiellä mem mu , risu ottaa jalkah kiinnes siel ‿om pitkänäh ja marjat maassa .
TA: n , n , miksem mie nuorempana om marjastannun niin ‿om mut ‿että ko olen nuor ollum mu , että olem päässyk käveleh , mettis ja kaikis mut ‿että noin noin enhäm mie ,.
TA: vietih kylähkih marjoi siit ku noin , saatih ja sit rahaa aina täyty vuovaaj ja koittaa , saala ‿k , millä keinol vaam mut ‿että kuiteŋkih noin , eihän sit nyt enäh vanha tarvip paljo rahaa eikä muuta .
TA: noo , niit nyt ‿ol ennen ‿ol , noit , pi pihaskih niit karvamarjoi ja kaikellaisii viinimarjoi mut eihän niit nyt nykyjäh nävy olevan nois , nois noin , omeniikah nois puissakah ei niis nävy ainakah meiläŋkäh vaikka tuol nyt ‿on noit omenapuita em mie ainakah siel ‿o omenaa , omenanalkuukah nähnyj jonsen siitt ‿o , nähny eŋkä os siel nyh ihlah justiih likeel käynyn nii , oŋko niiss ‿omenii niis puissa .
TA: no karvamarjoi ol ennen ol ko karva , karviaispensahii ol niin niit ‿ol karvamarjoi mut ‿eihän niit nyk karvamarjapensahii okkah niin ‿em mie tielän nys siit , mettämarjoihan ne siitt ‿om mitä marjoi sit siit löytää ja on .
TA: em mie ok käynym mettäss ‿eŋkä ,.
TA: em mie os suolla käynnykkäh että mie oisim mitäh noukkinnum mut ‿em mie tielä oŋko siit toisetkah väet käynny .
TA: kun ‿ei sit ‿okkah ku yks kaks heŋkee nii , menee noi nym marjah elikkä tekee näit töitäh nii se nyt ‿on siin siit menee ajat .
TA: aattelee ehkä niit siit saat marjoi jostaa siit jonsei saam marjoi nin ostaa siit , jos ‿or rahaa että ostah siit muutamal litran .
TA: että saap .
TA: eihän niit nym mahlottomii pienes sakis tarvittekkah marjoi .
TA: no ne noukittih sellasih , läkki läkkikannuih ja ja siitt ‿ol sellasii , lujii koriikih sellasii mihkä niit nys siit tehtih mut ‿eihän niit nyt ‿on nykyjäh korii eikä muita nyt ‿on noi ämpärit n , ämpärit ja tollaset läkkiastiat mihkä niit noukitah mu , ennehän nyt ‿ol kun ‿ei sit ollus siit nii sit a , ämpärii ja astiaa ni noukittih , ol sellasii lujii korii mihkä siit siit noukki .
TA: tehtih , tuohest tehtih niij ja sellasii niin astioi .
TA: missä paistovat mämmii ja , noukkivat marjoikih niin tuohisih niiŋ kyl .
TA: n tuohiin .
TA: no , torvii ja sellasii mitä ne tekvätten em mie o ainakah mitäh muuta tehnym muuta ko , muuta ko sellasii noin , niiŋ ko tuokkosii nin niit mie nyt oleŋ kylläkih tehnyj ja , mihkä saatih aina mämmii .
TA: mun nyt ‿o , nyt ‿on siit vaan noi tollaset emaliastiat sellasihhan niit nyp pannah nykyjäh ei sit nyt tuohii tarvi , tuohii tarvit tehlä .
TA: ni silkaa tehtih että se on neliskanttiij ja siit pantih , pantih noin , käännettih päät siit sil viisii ja siit pantih sellain noin , katajast vuolttih sellain tikkuin siit sih ja siit , painettih se siit sih ‿että ne pysy päät yhles .
TA: ja se kesti viel toisehkih , toisehkih taas ettei se silläkäh kertaa hajonnuk ku , ku noin sen sai s loppuhes syötyy mitä siell ‿ol sisäs ni siit se viel kesti toiseŋkih kerran ettei se ollun niih huono että se olis hajonnus sil kertaa .
TA: jos se olis olluk kuiva kataja niim muk se ol sellain tuores kataja ja siit se o , vuolttih sielt sisäpuolelt noin että se taipu hyvin ja , siit noin , pantih sih tuohkoseŋ kulmah siit ‿että se pysy kasas .
TA: tuohest ol sellasii kip , kippui vaik kappui miksikä niit sanottih joku sellaiv vars ol siit ja , siit pantih sellain niiŋ ko sit nyp pantih sellain , suippo sellain ol se mistä sit siitt ‿aina joivat noist lähtehist aina ko olvat pelloil niin , siin ‿ol puinev vars sellain niiŋ ko sit pantih se , pantih aina sih välih se noin noin , sih varren , se tuoh ja siit se .