Location: Saarijarvi
HL: joo .
HL: minn ‿oon syntynnä ni , ensimmäenem päevä elokuuta , seihtemeŋkymmentäkaheksa .
HL: joo , siellähäm minä oon , kasvannaaˀ ˀoikeen sieltähäm minä sitten tänne , jouvun tulemaaŋ kum ma , sem pellompeä hilimaŋ kans mänin , naimisii ni , sen höykällä tähäm pellompeähä .
HL: eiköhä se ollunna se o , se ol s , sitten , tulevana vuonna täötti se , tämä , sata , tämä , vuosluku keänty .
HL: myö ,.
HL: eikä se ollum mitä , kaheksansattoa , yheksä , yheksäŋkymmentä vai yheksän nii eikö se olt , vuotta vaellen nii se , keänty sitten tämä , vuosluku et tul sata täytee .
HL: jaa miŋkälaista aikoa
HL: vae mitä
HL: kyllähän se ol mukavata aikoa .
HL: kolome vuotta minä sitä tarkastelij ja , sittehäm minä sen , kans t , tein seŋ kaupa .
HL: tuumattii ni , niiku yks mies kans sano että , ku se män naemmisiin ni sano että ,.
HL: niim minä mänim minä aatteli että mihkä se tästä tulloo että , .
HL: viis .
HL: ˀeli neljä poikoa ja yks tyttö .
HL: se ol juhannes ol ,.
HL: eli ˀiita ol ihav vanhin se , mäkise ˀiita .
HL: sitte ol juhannes ja , sitte ol hermanni ja , sitte ol heikki jä , sitte o ˀonne .
HL: onne ol nuorin .
HL: joo .
HL: se män rantalaa ja , hermanni män mäkelää ja , minä tulin tännej ja , sitte se vanhim poeka jäe sihe marjamäkkee .
HL: no kyllähän sitä , sitä pienenä tehtii sitä uitii ja oŋŋittii ja , kaikkie , kaikkie pelilöitä niikum poikakurilla heitettiim painie ja , väkkivveä nostettiij ja , semmosta se ol ‿ennen niikun nyttiim mut se on toisellaesta nykyaikane ˀurheilu vua kyllä sitä sillonni ol .
HL: niin se putos tuolta , vuorelta voa härkä ja , kun , elukat kuluki tuolla vallammetässä ja , ja sitä haettii sittem metästä eihä sitä löyetty ja kylistä eikä misteän sitte aekaem peästä ni yks , mies , ˀol marjassa ni se löys siitä vuore alta sen sitte .
HL: kun se männöö ihaˀ , iha het nii vuorer reunoa män niiel lehmäeŋ karjatie het ni että , kumma kunn ‿ei ‿ siitä puonnu ˀennenni .
HL: ootko sinä kuullun niistä , vuore ˀyrttilöistä
HL: ö kasvaa semmonen niikun sanavvarpaat semmone , lehti ja sitten siel ‿ol , juur niikul lillukaj juur ja , se ol sitten semmosta oikee hyvveä sitä sitten suussa pijettii .
HL: joo .
HL: ni niitä rassattiin sieltä sitten sieltä kans ni kyllä siellä ol voaralliset olot monastik kun sielä , vuorte , kolossa ,.
HL: oo paemennetta sehän se nyt ‿ol aena , pahasilla ensiks lampaita paementoaj ja , sitteŋ kul lehmät peästettii sittel lehmäe , jälessä kulukeas sitte ,.
HL: sitä noev viikkokaus lehemiä paemennettii .
HL: kun ne tuolla metässä kuluki niit ‿ol niiv veteliä ja , ne ol , enne aekaa lehmät huonollaisie .
HL: joo .
HL: ei ne ollut tuommosia , hirviä kun nyt nuo lehemät .
HL: minä muistan seŋ kuŋ kanarviijjaes syötettii .
HL: yks vuos minä olij jo , ˀaikamies tuola marjomäessää ja teälä pellompeässää yhtenä vuona , tul nii huono ruokavuos ni tuolta metästä , kyllä sinä kanarvat tiijät , niitä sirpillä leikattiij ja , pantii semmosiiŋ kassoi sitten talavella , tuotiij ja lehmillä syötettii .
HL: no ei suŋkaa ne paljol lypsännä .
HL: ja sitten ne kevväälä ne sitteŋ kaekki poeki kun ‿eihän niitä , tuola metässä sitten , hakivat härät ja sitten sitten ne aena kevväälä , kaikki poeki , monta yhtenäep päevänä .
HL: ei se ollus semmosta niikun nykyaikane .
HL: joka päevä .
HL: ja se ol sitten semmonev vielä silloŋ kul lampaeta paemenettii ensimmäisenä päivänä kun tul paimen , niitä tukistettii sitte .
HL: että lampaat kasvaa villoa paremmi .
HL: joo .
HL: voehan ne sitten tuota , kirnusivat siinä ,.
HL: ethä sinn ‿oom mäntäkirnuja nähny ‿ntä vanhoja
HL: jaa jotk ‿on näiŋ korkeita semmosessa ja sitten ni , eihän nitä , ˀollu ˀo , sitä kaupaks soanuv voita mihiŋkeä jossa ol enemp karjoa nin , se pantiiŋ korvoo ja sitte syksyllä tul tuolta , mistä , tuolta kaukoa sitte ostajat jotka osti ne voit .
HL: ei ne ollu oikee hyvijä voeta .
HL: niij ja sehän tul , monen näköstä sitte eihän se aena joka kirnuus ollu yhev väris sillo ei käytetty värijä eikä mitteän , se ol kirjavata .
HL: sitteŋ ku , papitiik keräs kun ne saevat voeta sitten ni , se ol , naula ol , naulan sae rovasti lehmältä , ja sitteŋ kappalaenen sae puol nauloa .
HL: e ne keräsivät sitten syksykesällä ni , se ol teälä muittarilla ja , keruupaikka ja sittel lehtolassa ja ne män pylykömmäeleŋ kum pylykömmäem pittää ol ‿yhtenä , ni kyllä sinnet tul monellaesta voeta .
HL: sinnes sekasiv vua korvoloihi ja , kylläpähä ne , mihiŋkähäl lies sittem myöneet ne , kyllä ne kaupaks , sitten ne ,.
HL: pappilasta möivät .
HL: tuonem mihiŋkä välittivät merer rannallen ne .
HL: nii kyllä se ol semmosta seki aeka .
HL: sitten se ol , päivätyö vielä yks , yks päivä tehtävä työtä ja , sitten tuota ni , sittej jyvijä .
HL: se ol rovasti ja , sitte ol kappalaene , sitte ol lukkar ja , sitte ol suntie ja tuo , hauwaŋkaevaja .
HL: ja sitte ol , vaŋkvyöräl ja , huutorättäl sitte , joka , oikeuvessa , huus juttuja aina essii ni se , sai jyvät kans siitä palakastaan sitte s ‿ei soanu , sill ‿ei reŋŋennä muu , maksoan nim mut se sai jyvät talosta aina .
HL: niij joka kyläst ‿ol vietävä sittej jos ‿ei vienynnä nin se sitten , maksettava talavella rahassa sitte .
HL: ei sinnep pakko olluv viemää jyvij ‿ei mutta nehäv vei jyvijä , rahoa ei ollunna .
HL: kunn ‿ei se ollus sekkeä sitten se päevätyö joka pappilaam pit tehän ni kunn ‿ei se olluk kuŋ kuuskymentä pennie .
HL: eihän sielä monkaa mutta nuo pienemmät , nuo , torpparit nin ne käv , tekemässä sielä sem päevätyöŋ kirkolla käyvessää ne uraka ˀottivat leikatessa ni , ˀeihän ne kauvan siinä , .
HL: vietävänä .
HL: kuuleppas minä puhu yhej jutunit tuossa ni , yks mies puhu nikun teällä pohjammoala sitte ol ni , yhessä talossa ol vanha isäntä ja nuor isäntä .
HL: ja se kuolkis se nuor isäntä sitte ni sitte se män , pappilaaŋ kirjottammoan sitä , kuolleeks ni , se sano het sittem pappi että jaa sieltä tulloo lehmä .
HL: sano että ei sieltä tule , se ol se nuoremp isäntä , ai helevetti ku ne kuoloo niin sekasi , ol sanona pappi .
HL: no papit ‿ol .
HL: se ol vietävä sittem pappilaa elit tu kyllä sen sai rahallais sem maksoam mutta , jos ei maksanna rahalla ni se ol vietävä pappilaa lehmä .
HL: ei se taenu olkohan se neljäkymmentä markkoa .
HL: taluttamalla .
HL: joo .
HL: se oŋ kaks päiveä vei tää väl enneku ol jyväskylässä .
HL: markkinat sillon syksyllä syyskuussa nin sinne , siell ‿ol nuita sitte nuita ulukolaasia ostajie että siellä sai kaupaks .
HL: no kunn ‿ei nitä soanut teälä kaupaks , joskus sattu kulukemoan semmone , tuolta ettäältää ostaja että ,.
HL: semmosta se ol enne , se rahahaŋkkimine .
HL: ja siel ‿ol lehmije
HL: kauheasti .
HL: joka puolelta kun ne toi yhtenä vuona ni , teältä alajärveltä , ja sieltä vimpelistä asti , semmose oikee het suuri karja .
HL: sillo ol tult semmone huono ruokavuos ni , tästäem mannilasta veivät , kymmenel lehmeä .
HL: niim paljo vei ni .
HL: ja yhellä ‿s , yhellä saevat kolomekymmentä , kaks markkoa mutta nii ni että keskiarvo tul kakskymmentäviis , markkoa ni lehmeä peälle .
HL: kyllähän se ol ,.
HL: ool .
HL: hevosia se ol sitten ni , se ensimmäenem päevä ol se lehmämarkkinat sitten toesena päevänä ol hevosmarkkinat .
HL: kahtomassa miŋkälaesta se ol .
HL: eihäm minä monastes sielä hevoskauppoja tehnym mutta se ol ni hupasta kahtoak kun ne sielä oekee ne , koijarit veivas .
HL: yhenni , jutum minä puhun eikä sitte nyt minä olinnit teälä viimesiä vuosia minä olinni , niku isäntännä minä oli hevose ˀostolla ni , minä siinä sitten tuo , se rutasvainoa ol minuv völjyssän .
HL: no , siin ‿ol sitte semmone vaŋkka hevone , seisotti siinä ja semmonem pikkune ˀuko , tallukka ja , semmone lakki korvilla huono ja , se sarka , paltto peällä vyöllä kiinij ja , minä sitteŋ kysy että , oŋko tuo myötävänä
HL: joo kyllä tää , myötäväks tuotii .
HL: minä kysy mistä työ otton sano että keuruulta , ja semmone hyvä , vaŋkan näköne hevone ol .
HL: se alako kehumaa sitte sitä hevosta sano että , tää on semmone hevone niin ni että , siin ‿oŋ kuus hevosta siinä talossa ja tämä ol sen tyttären nimikkohevone ja , tänn ‿oamuna kul lähettii ni itku tytöltä peäs kun näk että nyt tuuwaa markkinoille .
HL: sano lähetäämpäs ja koitetaa no , minä sa koitetaa voa ja , myö ajettii sitte , ku se ol se , siihe hipposratallem män niikun sen , rataŋ keskikohalta että siin ‿ol sitten , suoroa kumpaanip päe .
HL: rutanen sitteŋ kahto sieltä jo ni se lähti sitte jo tulemaan niŋ ku aattel että jos , se om miŋkälaesia koijaria nim sinne mut kyllähäm minä ne , katon aena mitä ne on .
HL: kyllä ne ol semmosia sitte ,.
HL: sitte minä olin näije , pikkulam poekaeŋ kans kun ne ol hevoseˀostolla nyt iha , iha että minä , toestakymmentä vuotta o , ne ol ens kerram markkinoolla sitten ni , nauratti sitte , niillä kun , ne os soanun niin niitä hyvijä kauppoja y , yhtää hevosta ni , ne meinas ihav väkiste voa , tupataj ja tekköö sivulline voa sen , hevoseˀomistajam puolesta niku , kauppoa ja se sannoo että jo se , hevose ˀomistaja että no , kyllähän tää halavaks , halavasta männöö mutta , mäŋköö .
HL: minä lähiŋ kävelemmää het poes siitä ja , kum minä näen että eehän sitä passoap poekae ottoa .
HL: poojat lähti jäläkee ja , sitte kun ne yhytti toas niitä hyvijä kauppa kyllä minuwa nauratti minä että elekeä voa , mäŋköm mihiŋkääŋ kaupantekkooŋ , tehkeä kauppoa mut elekeä vissiä tehkö että minä on tässä ni tulukoap minul luoksen .
HL: ne tulloo vähä ajam peästä aena ja , nyt oos toas semmoneŋ kauppa siellä niin että , sielä yks mies kauppoa yhe , miŋkä se o ˀakronoomi , rouwa hevosta .
HL: se on se , sano , eikös työki , tieny , sehän siinä autoonnettommuutessa män se , akronoom ja sille rouwallen tää , he hevonej ja , sill ‿on tuo , iso puutarhahoito ni se pittää hevosta .
HL: elit tuota tyyris sano että , soattol lähteäs sinne rouwallem maksamaa hän ei ota ˀolleŋkaa rahoja , tehhää semmoneŋ kauppa että se rouva ottaa kevätpuolla tää hevosen takasis sittej ja , minä kuulostin sitte minä lähim poes siitä poi , poikae , luonta minä ‿ett ‿ elekeä , ruvetkom mihiŋkääŋ kauppaa , kyllä se on semmoneŋ koijjuu , homma tuo .
HL: no sitte ne toas tulloo vähä ajam päästä toas .
HL: no nyt oos semmoneŋ kauppa että kun sielä ukko möis hevose ja , toine ˀantas het kakstuhatta enemp siitä rahhoa ni e ni , kun tuota ni , hyö ostas sen minä että elekeä ostoak kyllä siinä ukko pijaŋ katoaa , se uus ostaja että ei ne ok kun semmosta yhtä porukkata .
HL: sittem minä näen sen , samasen , akronoomi , rouwan sitte kun se ol sammoa hevosta sitte huomena kauppoamassa sielä .
HL: sittem minä se , miehen näij joka sitä kauppas sillon se , ˀiltasella ni siinä , kaulla minä että no nythän se ol se rouva jo tuola kauppoamassa sitä , se ov vales se om meijän tallissa se hevonev vielä minä että kyllä sama hevone ol ja , semmone , niikun nyt , semmone , ressikka akka on , ei se ollum mikkää rouwan näköne olleŋkaa ja kyllähä sen nyt tietää semmoset rouwat nyt lähek kauppoamaa hevosta .
HL: ukko suuttu kum minä sanon ‿että nyt se ol se rouwa itek kauppoamassa siellä .
HL: ehäm minä taenu , kyllä minä taisiv viis hevosta ottoa ja , kolome minä möen , markkinoille .
HL: ne ol semmosia ei muita kun , semmoset ,.
HL: no teällähä minä möin ne kopukkahevosettii mut kum meill ‿ol hyvät aena nuo omakasvatit niin ne käv teältä kottoo asti .
HL: joo .
HL: no ehem minä tiijä , ˀei suŋkaan ne tarvinna mittää muuta mut , minä siltä niitä kesuttelim mutt ‿ettem minä iham pitännä niitä semmosina niku , villielukkoina .
HL: kyllä ne ol niŋ kesuja tuolla kun ne ol , siellä myllyniityssä ja tarvolassaan ni ei tarvina ku huus vua verräällä ni , kum minä käviŋ kahtomassa aena kun siel ‿ol aina varsoja ni , kyllä ne poojat tul het , jytinä kuulu vua .
HL: no ei minä paljo ajana .
HL: oisiŋko kolome kertoa tuossa pitkällälahella tuolla .
HL: saeham minä , palakinnotham minä saiŋ kummallaik kertoa .
HL: semmone ol , kolomannev vetävä oma kasvatti ori ja , jolla minä ajon siinä ja sitten se ol , kantakirjatamma se emä ja , palakittu se varsa näyttelyssä ja mull ‿ol ne paperit ja se emä kuol sitte ja , teälä se jäe , niiku , kolomev vuov vanhaks se var .
HL: sittem minä ,.
HL: ja , sitten se möe , mikkeliin sen hevosej ja , näele , riipisille , no , ootko sinä kuulluj joll ‿ol se suu , iso talo siinä , mikkeli vieressä jok ‿oo nyt semmonej joki , mikä se oŋ koulu , koulutila .
HL: ja sitte ol tämä , vartennieme , alama tään nyt toevon sisar ol sielä , siinä , kartanossa palaveliana sittej jolleŋka se , minu , hevosej joutu .
HL: no sill ‿ol ne , kirjat sitten se hevose völjyssä ni , mitä sukuva se o ja mistä se o ja kuka sen ‿oŋ kasvattanna ja , kaikki ni , se ol tullus sitte se ˀisäntä sen , tytöm puheille ja sano et , tunnettoŋko työ , saarijärveltä semmost ‿että heill ‿on nyt , semmosesta kylästä , otettu hevone .
HL: no sitte ni , sieltä tul sittem mulleŋ kirja sano että , jos teill ‿oos toinen näe hyvä hevonen ni hyö antas puole ˀelämä siitä .
HL: kyllä minä oli hullu sitteŋ kum minä , ku niitä välistä yhennik kerraŋ kun ‿ol viis hevosta syksyllä kum pit pannat tallii .
HL: ja nyt ei ok ku yks eikä , tahos silläkään työtä .
HL: no eihäm mulla muuta sillo ollu mut tul , ku ol varsoja ol tuossa lautaˀˀajo ni täyty , täyty ottoas sittev vielä , kesälä semmone hevonen ni , kun ‿ol kahella tammalla varsat ni n ‿ei passana sinnel lautallen ni , niit ‿ol sittej jo , kaks varsoa ja kaks emmeä se ol neljä ja sitten se ostohevone viiees ni , .
HL: kyllä meillä ainaham meillä kaks ol ja sitten ‿aena , ol varsa ja välistä kakski varsoa kasvamassa .
HL: joo , oliham minä tuossa , lauttoja kuletin , niikun ne nyttiik kulettaa mut silloŋ kuletettiiv voa semmalla sortilla , hevosella , ot ,.
HL: tokko sinä peäsit näkemään tässä sitä vorokkie
HL: semmone , pukkiloista tehty semmone niikun täm , isomp kun tämä huone .
HL: ja sitte semmone ootkos sinä nähny , savran no et sin ‿os sitäkeä jossa hevoneŋ kiertteä .
HL: siin ‿on sitten semmone , pyörivä , keskellä ni , se ol se pontut semmonen se o , tehty siin ‿o harjaors oikee ja , pöŋkät joka puolelta että se o , kova ja se , nijottu nyt ‿ol sitte hoŋkaset ponttuut jo viimen .
HL: ja se ol siinä sitten siinä pystytaŋŋossa keskeä se taŋko , ja , rauta , kara sielä , tukissa että se peäs pyöri , joŋka ‿s , ympärillen sitteŋ , kierty se varppi ku lauttoa ajetaa .
HL: no sitten siitä lähti semmonen taŋko joŋka peäss ‿ol hevonen sitte joka se kiers silla laalla ja se kiers sen , varpin sitten ,.
HL: varppi otettii siin ‿ol kaks ympärystä aena varppia sen että , että se , pit ni , ku , että se jakso lauttoo , lautta männä semmone ˀaŋkkur sin ‿et ‿oon nähny ˀaŋkkuriekaa
HL: sitte se otettii sitä myötek ku sitä tul ni sitte ukko se ol semmone näi , melekeen tääm pöyäŋ kokone , kiekko johoŋka sitte pantiin niŋku riŋkulat sillä laalla että se pysy .
HL: se siitä sitte aana , heitettiiv venneesee , rauta pantii se aŋkkur sinne venneem pohjall ‿että se , niŋkun sieltä viimeks tul , kun sem peälle , viskottii ne riŋkulat .
HL: sitte hevonev vetämään sitte se lautta män sillä keinolla .
HL: no ˀeehän se siinä , se kävel ja , sitte se aena sai , seistas sitteŋ kun se rauta nous sieltä poes ni sitten toas niŋ kauvaŋ kun se uuvestaa , vietii .
HL: oliham minä kuustoesta vuotta tuossa .
HL: kyllä se ol sillo haŋkalata seki homma .
HL: ootko sinä kelun nähny
HL: ni ei ollus sitäkään ni , ja kaŋŋit voa sitte .
HL: sitä junnattiin .
HL: kun se vei , tästä ku otettiin tuosta missä ne o , lautta on , siinä meiäŋ kohalla , se vei kakstoesta tuntie enneŋ ku se ol arvolaŋkosken niskassa .
HL: se vei kuus , kuus tuntia tämä salami enneŋkö se ol hevosella toas kierrätetty , tästä läp ja sittem män toas , toineŋ kuus tuntie tuola järvellä .
HL: myö monastes sitteŋ kun se enimmästi ˀyöaeka ol ni , kun ‿ol hyvä kel ni , myö varpattii hevoneŋ kovastiv voa sillä , ponttuulla kiinij ja , heiniä ettee , mäntii marjomäen saunaa maataj ja annettii männä , löllötellä ˀiteksee sel laota .
HL: sitte kum myö tultii ni se ol aina tuolla nuottiniemeŋ ko , kohalla mänössä se lautta .
HL: ehä sitä pahalla kelillä mut kun ‿ol tyyn ilima , nyt se , virta vei stä .
HL: jaa mite
HL: eihän ,.
HL: siinä ol ennen ni , siin ‿ol viis miestä kun ne ol kuumiehet silloŋ kum minä voa oli hevoseŋ kans ajamassa mutta sitte , meit ‿ei ollus sitteŋ kum minä , urakalla kuletettii kun neljä miestä .
HL: ja hevone .
HL: sitä sittev viimeks kuletettii ˀurakalla että lautalta sai aena , voa , maksu .
HL: ei se ollus silloon ni , kun ‿ei se olluk kuv viiskymentä , markkoa ja viiskymmentäviis markkoa kuupalakka miehillä .
HL: kuuskymmentä sae sitten se , yks mies joka ol niikun siinä sitte , niikum perrääŋkahtoja joka pit vehkeistä ja kaikista huolen se sai kuuskymmentä markkoa .
HL: kyllähäm minä ne muistan siinä ol niim paljom minuˀ ˀaekanan .
HL: siin ‿ol tää nuottinieme ˀarmas ol ja , yhtee aekaa ja pikkula vihtor vainoa ol ja , ja sitte ol tuota tässä isollaahola ol hiekkaotto se ol siinä jä , ja tämä hoŋkosev viljam nyt , eskoˀ ˀisä ja niije ˀisä se ja , ja , hoapaeero ja , paanasjussi se paanasen tuosta mäkelästä ja , ja siin ‿ol niim paljon niitä ja siinä , se , niim monev vuoˀ ˀaikaa ni nehä , olhan siinä nyt semmosia jotk ‿ol monena vuonna mut kun ne sittev vaehtu ne muuttu toiselleŋ kohalle ja , pekkasjussi ol ja , tolttivainoa ol ja , kyllä niitä ol .
HL: kyllä minä niitä , ne muistam melekee ja ennev vanhoja ol se otto nieminej ja koskiseemel jä , kalle rautijaenej ja niitä jotk ‿ol niitä iha , ˀal , mut sitten niistä tul semmosie vähän sitten semmosie , pomoja .
HL: se rautijaenem peäs tähä ˀarvolaŋkoskellen sitten , pomoks ja , pekkasjussi peäs tänne , lehtolaŋkoskellej ja , isoviljam roppilaŋkoskellej ja ,.
HL: ei sillo , .
HL: venneellä ne kuluki kaikki herratii .
HL: nää ol nää tiet ‿ettei tiet , ei teitä peässyk kun ne vesijä myöte ni , .
HL: nythä ne ajaa autolla .
HL: herrat istu keskellä venhettä .
HL: joo .
HL: ne , kauan siinä rassasivat ‿enneŋ ku ne peäs ku siin ‿on tuossa semmone , luoto ihan tuossa , n ‿ei arvanneet ne peästeäp porotti siihe .
HL: no ne alako , miten sattu tuo ves , laskemaa n ‿ei ihan tuluvavee ˀaikaa ni , uskaltanneet ruvetal laskemoa enneŋku se laski että kyllä ne siinä välistä toukokuussa ne , alako puolvälissä ja miteŋkä se kevät ol .
HL: ja yhtenäik kesänä män nyt ei sitte hyviŋ kauva oon ni , yhdeksäŋkymmentäkaheksal lauttoa .
HL: eikös niitä olluˀ ˀyheksän nyttii .
HL: kun niitä kymmenem pit tullam mut ‿ei niitä tulluk ku yheksä .
HL: vähä .
HL: vähän ja kylläpähä ne vähenöö iha , ei niitä nuiv vähä oot tullum milloŋkaam mut kyllä minä ennem pahasena poekana iha ˀensimmäisie , lauttoja kuluki ensimmäisenä kesänä ni sillo ei männyk ku nuin seihtemel lauttoa , ja ne ol pienie lauttoja vielä mut se ol tuo puuhoito sillon semmosta että , n ‿ei sitä , sillon nii suuressa mitassa , mitähän nuita , leverans haŋkintamiehiä jotka möevät vähä .
HL: no , kyllä se vielä huonoa myöntiä ol mitähäˀ ˀois tuossa , viiskymentä vuotta jällelem päi ja neljäkymmentä ni ei se sillov vielä ollunna olleŋkaan tuommosta .
HL: ei niitä näilläkään seuvu olluˀ ˀajoja justii ˀolleŋkaa .
HL: ne ol tuola muualla sitteŋ kivjärvellä ja missä sattu aena joki ajo ja teälä saprahossa se ol sitte , aina kovat ajot .
HL: siin ‿ol hirveän suuret moat ni nehäm möe , mehteä aena .
HL: olim minä ja yheŋ kerran saprahom metässä ajon .
HL: mut s ‿ei sitten ,.
HL: se ol ne ol silloj jo , että silloj jo ostivat puita mut , siell ‿ol tuttu ajatosmies ja , se sitte hommas mut ei myö oltu ku yks viikko ni , siell ‿ol semmoneŋ kauhea tuŋku niin ni että , ja hirveän suuri ajo ni , eihäm myö tullunna .
HL: ku ˀyhtenä , ˀyönä ol kuuskymmentä siinä saprahon se alapuolen tuvassa .
HL: ni se ol täöttä .
HL: mut minä muista iham pahasena ni , kun ne puhu aena saprahom metäajosta .
HL: nii että siel ‿ol ajo , että kunn ‿ei niitä olluˀ ˀajoja olleŋkaa nin se ol niim , kuulusa paekka sitte aena missä ajo ol ni että ,.
HL: yhennik kerraŋ kul lähti teältä ni , niitähän tais ollak kolomme hevosta ja sitten sin , niill ‿ol tekomiehet völjyssä jä , ku ne viikoŋ kiers eikä missääˀ ˀajamaam peässy .
HL: niinen nimineen tulivat poes .
HL: se ol seki , homma semmosta että , .
HL: sillähän se raha sitte nii , puuttee , puutteelista ol ja kunn ‿ei sitä olluk kun ‿ei sitä soanu ies tienaamallakaa .
HL: no halohakkuussaek kuluki teältä ni , tuolla keuruula asti että kunn ‿ei ollut töitä nuita irtonaisia miehie .
HL: mut kyllähän nyt on työtä .
HL: no kyllähän se ol kyllä minä teälläe , teällä om , omalla kylällä minä ajon ni , tuollae yhtenä talavena ajettiin tuolta mikommäe , metästä ni , se ol viis markkoa , hevosmies sai päevälle .
HL: sitteŋ kun tul viis ja puol markkoa ni sitte myö aena ostettiin sillä viiellä , kymmenelä pennilä riŋkuloeta sitte iltasella sitteŋ korttierissa syötii .
HL: kyllä se ol voa ,.
HL: ja ei sitä ei pietty huonona olleŋkaaŋ kun , voav viitosen tul soamaa .
HL: se on ni , niitä ol paljo huonompiija että mäŋ kolomee neljää markaanniv voa hevosmiehem .
HL: ni ei siinä sillo , paljoj jeä , eehä , ruuwvilleŋkaa mutta kun se ol se raha jollaek keinom pit sitä rahoa kumminiv vähän soaha ni sitä täyty voa tehä .
HL: ne ol ne ,.
HL: ne ol nuo , .
HL: olim minä uitossaes sitten ni , monena keväänä ni , tuollaha minä olin tuolla , sielä vastiŋŋilla sielä , ahol luonta vietiim puita tännem minä olin tännes syrjämmäeŋ kohalle astit sittem minä , kolome viikkoa minä oli .
HL: kaks markkoa viistoosta pennie , sai pa , palakkoa päevältä ja se ol , paras palakka ja sitten tuolla jo , toisinaam pit olla viijje aekaanij jo työmoalla ja , kaheksaa ˀaena joka ilta .
HL: kyllähä se on nykyaika kyllähän se on toesellaesta .
HL: jaa mite
HL: missä kylässä millonni o , myö oltii siinä , vastiŋŋi ˀaholla , toista viikkoa ja sittem myö jy , kun se , uitto män tänne ˀalemmak sitte oltii sielä missä sattu , oltiim myö mikä lehtolaniminem paikka ja mi , pitkä , pitkäsuo vai mikä siell ‿ol ja ,.
HL: ihan syvämmoata se , puro sieltä tul het , het , aenaek kymmeneŋ kilometriä ettei purov varrella olluk kyliä miŋkäällaisia se iham män semmoseŋ korvel läp .
HL: joka männöö sitten siitä , ootha sinä humpillen teältä kulukenna sitä moanti joka männöö siinä sen , jota ne heinämäeks vae mikskä ne sannoo , ni , männöö poikki moantien ja , ne män siitä ne puut tul mänemää .
HL: sitten , karstulaŋ kirkolle .
HL: ol , eei se mikkään tappelu ollu yks mikävä , mukava juttu kum myö oltii sillon siellä , aholla viikko oltuna , veännettiij järvee niitä puita ja , ja myö sittel lähettii lauvantaina tulemaan sitteŋ kottiij jä , myö se , sitten se löytänäjärve , mistä se on vanha mölytie , kierrettiin tänne , nuutimmäellen sillen si , tietysti sillen saprahon tielle .
HL: vai nuutimmäelem myö tultii ni , sillon siinä järvem peässä sitte ni , kaks ukkoa ni , veäntämässä tukkie , järvee myö hyvil likitem mäntii ei näiŋkääm pitkältä olluk ku , tuonne , rantaa , ku , se tie on , ja se on semmoneŋ korrea harju ni , kun se ol ennen sitteŋ kontit ja pussit , matkalaukkuna , ni , meill ‿ol sitten toisel ‿ol pussie toisella konttie , ne ukot rupes meäkimään sieltä sitte kun ne aina ruukkas ku , pussimiehilen ne , meäki että se ol lammas sen selässä nyt .
HL: mutta kum myö ruvettiiŋ kivittämmää niitä oikeen sinne , rantteijem peälä ni kyllä sielä ukot poamppoel ja , sano että kyllä työ tuletton tänne ens viikolla ni kyllä hyö näyttää teile mut eihän ne nyt mittää ei siellä miŋkaan seŋ kummempata , nauratti ni , se lookijaisvainoa se ensis kiltas , kontin selästääm pois ja heitti ja sitte myö jokkainen ,.
HL: tae paanasjussi ei tainnu heitteä mut kyllä myö jokkainen ne , heitettii .
HL: se ol semmone vua ja sitten se , siel ‿ol nurkista , pantii ne viilekkeem peät kummastaen nurkasta .
HL: toiset telläs perun sinnen nurkkaa että sihen tul nuppula että pysy se naru siinä .
HL: sitten sinne , leŋkki sittej jolla ve , veettii se , suuhu , että siitä jäi ne viilekkeet sitten se ol se , suu pystyssä si , sitten .
HL: semmoset ne ol enne ja sitteŋ kontit .
HL: kyllä se ol semmonen tapa että kyllä ne , meäki joka paikassa missä niitä voa , pussimiehiä ol mut semmoset ne ol , ei ollu nuita reppuja eikä kaikilla olluk konttia konttiha se ol hyvä .
HL: siinä kontissa ol viilekkeet kanssa että se ol selässä .
HL: oothan sinä konttie nähny
HL: etkö sin ‿op pieniä kummini n , nuita , iha , ohan niitä , jossain niiku , koristeena .
HL: oolhan teällä .
HL: kukas se niitä tekkää niitä tek tuo , yks akkaet tek tässä ni , se ol se saku hilta äet joka tek niitä konttia ja virsuja ja , sitten tuota , sieltä länskalamarista yks , akka tek jo , niitä virsuja joka sitteŋ kuletti ne kuletti kaupan niitä oikee .
HL: ne tekivät niim paljon niitä että ne lähti kaupalle .
HL: mut nythän n ‿ei annak kiskoan niitä tuohia .
HL: ne kiskovat voam metistä tuohet sittej ja koivusta .
HL: joo nehä ˀol kesällä toas ne ol , kahellaesia niitä virsujae .
HL: toesia sanottii ansaksvirsus jotk ‿ol niikun nyttii on joita joitaes semmosie lipposia joss ‿ei op peälistäkkää että se on semmone , ni jä , siin ‿ol sitten naru kiers , niikun , sen ym , ympäri ni , ne ol sitte ˀansasvirsuja .
HL: joo mut sitten siin ‿ol semmone ˀoekeen tänne , jalako , rinna ylitet tul sitten tuohesta oekee se konttivirsu ja , nehäm pit niitä , kesällä ja talavella sitten ‿s , saunakeŋkinää .
HL: tuvassa , ne ol ol ihav vakituiset .
HL: ennen sitten ne nuotalla kuulema pit niitä ja , kehu että ne ol mahottoma hyvijä nuotalla niistä peäs ves pois ja se on lämpöset se ol tuohi hirveäl lämmintä .
HL: no se ol semmosta , huonoa tietä se ol , kun se tul tuosta see tuolta harjulta astiv voan tuo , tämä tiekil lähtee mahlu harjulta .
HL: eikä tuota myllymäen tietä ollu olleŋkaa .
HL: ne ajo kaikki mahlulaiset teältä muittariŋ kyläŋ kautta .
HL: sieltäe , pajumäeltä astii ni sieltä ol jokis semmone , niie hy hy , huono , kärrytie aena sitte kylästä kyllään sinnev vespohjalle ja sieltä tulivat sitten tällen tielle ja sitteŋ kirkolle .
HL: sielt ‿ol , matkoa rahtoamista mutta kyllä ne voam monastes sieltä hevosilla , kesällää ˀajovat pyhäoammuna .
HL: sitten toas ol se venemmatka ol toisellainen teältä sitte .
HL: joo .
HL: kyllä minä niitä muistan tuota .
HL: ni ku se ol tuossa , koske alla ol enneˀ ˀaekaa ˀollunna oikeev venekkoppelit nuilla , tuolta kuoppalaŋkyläläisiltä mulikaisilta joka on sielä hokkala luona mulikka .
HL: ni , ne kulukivat kanssa tuossa sitte niill ‿ol tällä järvellä vene , ne mänivät ja sillähän ne sannoo ,.
HL: eihän ne enneä sitä sanom mutta , ennen sanovat , siinä nuottiniemen takana jok ‿on se , lahti siinä josta nousoo semmonen tie , ni sillähän ne sano mulikavvalakamaks sitä että kun siihen ne mulikaeset aena tul , venneillää siitä sitteŋ kävelivät riekorrantaa ja , siitä sittev venem mut sillo ei enneä minuˀ ˀaikaan ‿ei kulukeneet , niitä mulikaisie muuta kun tässä ol ,.
HL: ja harva se , pyhäaamu ettei sitä voa , .
HL: em , minä ollu mutta että kirkkomiehet kun ne tuolta lammirrinteem puolelta astis sitten , tulivat ni niit ‿ol monaste jäi toinem puol sielä riekorrannass ‿etteivät sopineet venneisii .
HL: nit ‿ol niim paljo .
HL: no mikäs siinä , takasik keänty eikä ne monkaa lähtenä sitten sieltä rahtoamaa hänniläŋ kautta .
HL: se ol viissoutunev vene että siinähän nyt niŋku , siinä marjomäe venneessä ni , että siinä kymmene , kymmene ˀairomiestä kun se ol aina tuota , kaks istu rinnattai ja , aina , yhellä tuholla .
HL: ni siin ‿ol kymmenen niitä olhan siinä sitten toas sitä joutilasta sae ollap pahasia siellä kokassa , se ol pitkältä sitä , kokkapuolta tyhjiä sitten toas siellä perämiehe eessä sai istua .
HL: että kyllä siinä tuone , viis kuustoista heŋkeä män .
HL: joo , pyhäoamuna .
HL: ol niitä , .
HL: siell ‿ol kauhea tuŋku .
HL: kyllä minä muistaŋ ku sieltä , hoapajärveŋ kylältää astik kun ne patjutti sitten ‿että kyllä siell ‿ol niin tiet täönä sillol lauantaina aina semmosena , niiku helluntaina ja sitte kun siell ‿ol aena sitte , siellä , matorannassa niillä , kerrav vuossa semmoset jota ne sano kesäjuhlaks , semmoset suuret juhlat .
HL: kyllä siell ‿ol niŋ kauheesti sitten , karstulastai ja ne hoapajärveŋ kyläläisettii siitä , soarelaŋ kautta syvämmoata voa jalakakaupassa .
HL: kyllä minä yhennik kerram minä tunsin sieltä , nyt muutamie ni , olkoha ne , jokis se ol että olko siellä , se , helluntaelauvantae vai mikä , .
HL: joo ei niitä olleŋkaa ni , pijettynä minä nyt muistan ni , niitä nyt kun ‿ol , meillä paa paaremp kun ‿ol reŋkie ja , sillä laalla ni , niill ‿ol sittev verkavoatteet ne juhlavoatteet nin ne heitti poes ja sitten ne pan semmosel liinasem paijam peälleen , palttinapaita ol , sillon , niillä kirkossa , kirkolla .
HL: semmosija toesill ‿ol sitte vielä palttinasta ja sitte ol , sertiŋŋistä tehty tähä , tämmönen niku , kaulus ja tähän semmonem pikkune , kappalet tähä ˀettee että se ol muka sitten siin ‿ol , että se housunnuppiim pan että se pysy suorana sitte .
HL: no , se ol sitä pummulkaŋŋasta , omatekosta .
HL: ei silloˀ ˀollunna ostokaŋkaeta mittääŋ kesälläkkää ni , ne kutovat ites sehä ol , palavelijoellaa ni sehä ol ni , se leniŋkkaŋŋas kaupassa het , joka kuwottii ja palttina kuvottiij ja ei niitä ostettu mitteä .
HL: sitte vielä , sitä , nelvartista , annettii , hantuukkia ja , ja kaikki ei sillo ost , ostanna m , mittää .
HL: no keŋŋät tietettiiŋ kanssa ni , nahat ruuku , ruukkuutettii ja sitte , suutar tek keŋŋät , kaikki naisille ja miehille .
HL: ei sillo osto , keŋkijä ei minä olij jo iso , iso iha ˀaikam , mies melekeej jo nii ni ku ensimmäiset rupes nuita , sanovat pattiiniks niitä jotka tul , niiss ‿ol semmoneŋ kummi kahem puolen tässä , joka anto jäläkee , miesteŋ kenkie .
HL: ja sitten samallaesie ol lasteŋ keŋkie kans .
HL: noo ne ol semmosie , nauhakeŋkie .
HL: sano sitte että kyllä sill ‿on nin narisevat keŋŋät ‿että ,.
HL: tommosesta hienosta vasikannahasta ne , naesillen , ne kennät tehtii .
HL: ja talavella sitten toas ‿ol ne , ruojupieksut , naisilla niikun navettakeŋkänä , jokapäiväisinä .
HL: sillo ee olluv vielä ne ol e sillo ˀensimmältä ykspohjasie ja tämmösie eikä kahellen neuleellen tehtyjä se ol yhellen neuleellen tehty ja yks pohja ei sielä naolattu pohjoa sittev vasta paik , paikkoja punontaeseŋ kans , neulottiim pohja alek ku ne rikki män .
HL: no eei ne talavella kulunna .
HL: kyllä se ol kövynen sitte ja mahottomal läm , lämmin ja liukas .
HL: sittem miehet pit paljon talavella kurpposie .
HL: se ol kanssa mahotol lämmij ja kövynen talavella pitteä .
HL: no niitähä ol , sillon suutarie , tuossaham mäkelässä asu yks suutar see joka ol sielä anttilaa män ja , sitte ol yks sanovat suutar jussiks , jok ‿ol semmonen , sill ‿ei ollup paikkoa , tuon , etkö sinä kyllähä sinä ranna , jussi hiltam muistat .
HL: sen ˀisä .
HL: se ol kans se tek suutarintyötä ennen nuorena ihaj jär .
HL: ja sitte joka e , siinä ylätalolla assuu se ol ni että ne ol niitä nyt näitä nuorempia suutareita .
HL: nythän niit ‿ei oos sitte enneä missää ehän ne tie , olleŋkoa , muuta kun tuolla kirkolla on .
HL: ˀeei ne ruukkas nui , tuommosissa isommissa kylissähä nehä ol , kyllään tulivat ja siinähän niiltähäm män kaua enneŋkun ne ol kaikki niikun tuossaim marjomäessä , toestakymmentä heŋkeä ol ni enneŋ ku , ne ol kaikillen tullu , kesällä ja syksyllä ol se suutarim pito .
HL: kevväälä ol se , kesäkeŋŋän tietto ja sitten toas syksyllä talavikeŋŋän tietto .
HL: olham teälläe nyt nim minunni aikaan teällä pellompeässä kyllä meilläis suutari ol .
HL: nahka , suuri lehmännahka se män , kerralla kun ne ol nuo nuo kaikki , kaikki jo , semmosie että ne keŋkiä tarvihti toiset isompia toiset pienempiä .
HL: minähä annon , tiiä oŋkoha ne tallessa tuonne hiljallen ni , kum mull ‿ol tuo , s , sanni salliŋ keŋŋäthä ne taes ollan niitä nyt , semmoset , tuom mittaset jotk ‿on teälä tehtynä semmosesta nahasta ja sitten , ne tek niitä niin nuillel lapsillen nim monellaisia keäntelivät niitä ettei siinä , neuleita tulluna , ni , minä , pijin niitä nyt ,.
HL: männä talavena minä annon tuonne hiljan taltee .
HL: ku minä säilytin niitä sitte .
HL: jäivät sillo , mar , tuonep pellompeähän ni , minähäm pijin ne tallessa .
HL: kyllä ne ov vä , minusta oikee mukavia ku niitä semmosie , joitaev vanhoja , näkkee .
HL: mull ‿ol sielä niitä , mutta minä en oon niitä löytänä että mihiŋkä ne o heittänä ni , tä huoneen , noita puukeŋkijä joeta ol tässä sotaaekana .
HL: tuo sahi anto kunn ‿ei ne enneä männyk kaupaks ni se anto mulle , oikeeˀ ˀisot sitte ihan ne ol iha uuwet ‿ei niitä , pitännä kukkaa nim minä vein sinne ja , että oŋko nuo heittännä ne hukkaa minä aatteli et suahan nuo olla että näköö nuorem , nuor polovi viel ‿että miŋkälaasia om pijettynä .
HL: eei veikkoset
HL: kylläpähän se on semmosta että kun se voa semmone aeka kun se sillonni ol sotaaikana ni , kyllä niitä ol , nuita naesteŋkeŋkiä tuolla tievvierrukset täönä kun ne hajos välilä ja , jalasta neät , kyllä minä monessa paikassa täällä kun niitä vielä tuola , seurantalolla kuluki noita nuoria ni , eihän se no miŋkä sillen tek kun se kerra hajos ja katkes sieltä ni poishan se ol heitettävä jalasta .
HL: no reätälit samalla laella , kevväälä , kevväälä neulottii , ja sitten toas talavella kun se tul sarkoa , sarkahousuja ja , sarkanuttuja ja jos sattu turkiŋ korjuuta ni , ne ol syksyllä sitten semmoset mut sitten se ol se kesäkaŋŋas , josta tehtii aena , kevväälä .
HL: naeset kuto , sitten niill ‿ol aena työtä siinä , kun ne sitä mallie kahtel .
HL: kyllä ne käv aena toesissaaŋ kahtomassa nin ni että miŋkälaesta on .
HL: ool .
HL: ol sielä sillon .
HL: noh se ol semmosta , karjoa kahtovat ja , sitten tuota , syksylä , ha , liinoja ja pellavia loukutettii ja sitte ne niitä puhistelivat ja , sitteŋ keträsivät .
HL: niil ol välistä kuuskir rukkia sitten nui ˀiltasella siinä taka ˀeessä rivissä , ketreämässä .
HL: sitteŋ ketreämää niistä laŋkoja ja villosta laŋkoja ja , kun ei silloŋ kun se ol kaikki voa että se ol teälä kotona , tehtyö , mistä sitä valam , valamistettii että ei sillo ollus sukkiekaa olleŋkaa ostoa ne ol sukat , naesilla ei ne ollup pitkät ne ol tuoho ˀasti ja sitten sitteilä tästä , polove ˀalapuollelta , ne ol kii .
HL: no sitte sitä sijekkaŋŋasta ol tehtävä kans että niitä sitteitä ol ja kyllä se ol sittev veikeätä .
HL: tuollaha on tuolla , juka huvilalla nii ku se on tuolta marjomäestä löytänä niitä , niitä sike , sijeppirtoja jolla , sijettä kudotaa .
HL: sillä nostetaa aina ne ‿t , toimet ‿että nee sitte vaihtuu .
HL: siin ‿ol sittej , juovikaesia monellaisie laŋkoja sittietki ne pit olla sittem , semmosia , jos jonniim mallisie .
HL: hampaille ja juovia ja ,.
HL: noh , ne ol tuolla nyt viimesinä aikona taeshan se olla , taishan se ollas sata markkoa vuolta mutta minäkim muistan siinä o , että minä oli jo vähäläntäne , kun se ol neljäkymmentä markkoa .
HL: sitte ol ne kahet keŋŋät ja , ja sitten se pummul , leniŋkkaŋŋas ja , kuiŋka pitkältä sit ‿ol sitä palttinata sitten , paitakaŋŋasta ja sitten nelvartista ja , olkos se kilo sittev villoja ja , sukkaaeneita .
HL: ne ol kaikki sitten talosta annettava mitä siinä tarvihti .
HL: sitte semmonen se ol se rahapalakka .
HL: sitteŋ ku ne sae , köyrmoanantaina palakkasan ni , sitte ne ruukkas tiistaina elik keskiviikkona ne lähti sitten sakilla sitteŋ kirkolle ostoksille .
HL: rahhaasak kanssa .
HL: sieltä , riekorrannasta ottivat vennee ja että niitä , kun niitä joka kylässä ol ni niit ‿ol kymmeŋkunta ja , sitte ne sieltä toevat , mitä mikit toe , semmoset oekee , etevät ne toe täkki , aeneet ja sitte ne tek sillo irtaosviikolla , tuolla marjomäessä ol semmoset , puut oekee , tä , täkintikkuupuut , pookapuuks ne , johka levitettiin , täkki ja siitä sae sitten nui , alatep pisteäk kun se ol semmoset kaiteet voa joŋka peäl , ne sielä sitten , tekivät ja sitte , talakoovella sitteŋ kahvia keittivät ja , riŋkuloilla , riŋkulakahvia joevat .
HL: ja puhuwat mukavia .
HL: ei ne mitteä semmosia nyt , eriˀˀomasia puheita ollu mut niikum sitä ruukataan sannoo otta puhutaam mukavia vaikkei ne ni eriomasem mukavia ookkaa .
HL: kyllä ne semmosiijjai sitte ne ruukkas pitteäs sitte , jossae sitte ni , semmoset tanssit , sillo irtaosviikolla .
HL: joo .
HL: kahvie keräsivät sitte a , sakilla , panivat vähär rahhoo jolla ostivat ‿että saevat juuwwa että ei sielä mitteän semmosta ollu että ne os , peäsyrahhoa eikä kahvi maksanna mutta se ol se oma porukka sitte että ne , joevat kahvie ja , ja pitivät lystiä toas .
HL: .
HL: no niitä soettajiahan teälä ol , niit ‿ol näetä jirsseeniv veljeksiä ja , nitä vanhempia joeta , tää ahtiv veljiä ne ol nitä vanhempia niit ‿ol teälä muittariŋ kylällä .
HL: ja olhan niitä aena , mitä niit ‿ol .
HL: sitte ol yks , se tiinav vihtor viulunsoettaja .
HL: ne asuvat tässä , teälä lammimmäessäe .
HL: oekee .
HL: no em minä tiiä ottiko ne palakkoa ne , taesha ne niikuŋ kerätäs sitte joteni , että voe markka ja par , karttua vi , viisie penniä sitte ni , ne pitivät semmosie , aena nurkkatanssijaes sitten ni , tuolla muittariŋ kylälläe ja kyllä nit ‿ol teälä lehtolaŋ kylälläi ni , kun ne maksovat kaks markkoa sitten talloo ni , sitten saevat tanssia ‿s kuikkalassae ni kyllä sie , ne sai siellä tanssias sitteŋ ku voa ,.
HL: ja teälä toas ‿ol tuola , missä tuo niittyläm paekka nyt ol ni siin ‿ol , siinä sillo ˀasu se lehtola , poikia nin siin ‿ol iso tupa ni , siel ‿ol kans vaikka milloŋka män ni siellä sae tanssia .
HL: no , niitä män teältäe lehtolaŋ kylältä ja kyllähän niitä piaŋ kerrääntyy aena .
HL: oliham minä monastes siellä .