Location: Rautalampi
JH: noh , sitä ku miehiä karttu pyhäiltana yhteen ni , sit ‿ol jottait temppuva .
JH: sitä veittiiv väkkarttuwa ja , kissahhänttee ja , painija heitettii ja ,.
JH: väkkivijä nosteltii ja ,.
JH: myö asuttii semmosessa kohassa mistä , ei ollut tei , teitä mittää ja , rantaan sitte kilometri ja , sitte kauppapuot ol siin ‿että nui viistoista kilometriä vielä vesmatkoo mistä haettii ne jaohot ja , sitte sinne rantaaŋ ku minnääs souviv venneellän ja se seitemeŋkymmeŋ , kakskilonej jaohosäkki ol siinä vennees .
JH: säkiv viskasin niskollen siitä poekkitelo ja , vetelätä suota sitte ‿ol se matka vielä kilometri jalakapuita myötekkiik kulettii ja , toesessa käess ‿ol nyytti toesessa ol tuota , hattu ja nuttu ja , välillä eŋ korjanna sitä säkkijä yhtääk kertoo se siinä niskoilla män tuppaa asti .
JH: ja , muuta kylypyvä ei tarvinna kun tul tuvam peŋkillen niim paeta ol iham märkä kyllä .
JH: eŋkä minä oom muuta urheillunna , paljo miŋkä työssän oon nähnä miŋkä nyt väkkivvee ennen nostettii , mut sekkiil loppu niil lyhysee se väkkivennosto kun tuota , ne poojat nosti sielä kaŋkaalla sitä ja , kaks miestä ol sit jotka sej jakso nostoos seŋ kivej ja , min ‿e sitte nostanna sitä milloŋkaa .
JH: sitä kivvee ol ,.
JH: salloo itekseŋ kuŋ kulin nin nosti ettei olt kettään näkemäs .
JH: ja , ja minä jaksoin sen nostoom minä oli siinä yheksäntoista seuwussa sillo .
JH: ja tuota , sitte yhtenä pyhäiltana sielä oltiim miessaki ja ne nostel sitä kivvee ja , sitte ne sano että no koetas sinnääe yheŋ kerraŋ ku sin ‿et nostam milloŋkaam minä sano ‿että minä tarviin nää huonot voeman syywwessä min ‿en tarvii urheilam minä ,.
JH: ol leipäpalaneŋ käessän sillonniis siellä ja ,.
JH: no velmies ol sitte joka sej jakso nostoo ja yks toenem mies ei muut jaksanna sitä ni , sitte se velmies sano että eihän sitä tuommose horttulan tarviir ruvetan nostamaa että eihän se jaksas sitä kuiteŋkaan nostook kum mull ‿ol sitä pittuutta mut ei vielä oikeem paksuutta .
JH: no velmies otti siitä vähä ihteesäj ja sano että et sitä kanna yhttää .
JH: noh , siin ‿ol hyvim piel liuttu seŋ kivem piälä sitte minä viskasi sem poes ja , nostin seŋ kive ylemmä ja kannoin sinnev vesakkoov vähä matkam biähän ni , no se velmies otti sieltä se jakso kansas se ottaa ja sano ‿että no et sitä pitkältä kannan niim minä sano että tästä kantaa pihhaan tuommoseŋ kivej .
JH: parsattoo metriä sitä ma .
JH: sano soat kolome markkoo jos kannat pihhaan tuoŋ kivej ja , minä sanoin sattuko reŋŋille rahhoo että min ‿en tiev velekakauppoja .
JH: sano että sattu .
JH: minä sano no nostoo olalle ja ne nosti se ol semmoneŋ kanttikiv nuo eihän sitä kärsinä pittee yhtääs se rupes paenamaan tuosta .
JH: no minä mäni sev verrää ylitet taejolla se kiv selässä ja sitte ol iso valtaoja siinä ja , sitte kaks pitkospuuta se oja ulitem mistä jalakamiehet kuluki .
JH: niim minä sanoin ‿että levittöö vähä tuota rumppuva et jos taaŋ kansap puttoo ojjaan no , se ol kieletty ei soal levittöö ja , minä männäh hilasin se oja ylite ja sitte ‿ol semmonev vastamäk siinä ja , jyrkkä ja , minä vuan sitte mäni seŋ kiveŋ kansas sinne mut sitte raukes jo käet siinä tuwam perässä ett ‿e ennee soanna pysymäh hartiollan .
JH: minä sano ei tuota viitir rapu ettee viijäp puotampahan tuohoŋ ku en suattana ennee pite .
JH: noh , mikä siinä se sillom pussi aokes ja minä kolome markkoo saen ja se , väkkivennosto loppu sihes se , kiv jäi sinnep pihhaa .
JH: no sitte ‿ol yks vanha kivmies siin ‿ol puhe että , juuljus kanto sev väkkivem pihhaan ne sano missä se kiv on no lähettiin neuvomaa se nostel sitä kivvee ja , se kyllä jakso nostoos se ol riski mies ja , kivtöitä tehnä ni , sano että ei tähän tarvii iham pienem poojan tähäŋ kive alar ruveta on tässä sev verra , paenoo mut , nythän ne tuntoo hartijoissaam mikäs sitä o , tehnä vii .
JH: hieno paeta piällää kiv , hartioita vasten ni , se ol pienillä mustelmilla ne hartiat monta viikkoo sit ehän se kiv oon nii sillee ku höylätty .
JH: ja ,.
JH: että kyllä ne semmosia kovija , kovija koetoksia nekki ol ‿että ei sitä urheilematas sentähe , nuoret ollunna mut ei eihän niistä pisteitä jaettu keileŋkeä , se män vuan sillä laella sitte , sitte se elämä .
JH: sitä kun ‿on nuoret nuoria ni eihän ne , eihän niitä työnteko tuota , väsytä että n ‿ei , keskenää jottait tie .
JH: no sitte se kissahäntäkalikkahan se ol sitte toas kumma , semmoneŋ kapula sitä veittii että kumpaneŋko sen sua ja , joka sen sittev voetti vimeks se sai vijäs seŋ kottisas se ol sev voetto sitte ku se vei se , kapulam männessä .
JH: no ens pyhä kun tul ni , tse kapulaŋ gansat tuas tul sama kapula taskussa ja sitä tuas koeteltiiŋ kelleŋkä se jiä sinä iltana .
JH: no eihä se yhem miehen tallessa pysynä monta vi viikkoo mut , viimej jääe aena sitte sille , riskimmälle että , se sen sae sitte pitteep paŋkaampa mihi hyv .
JH: ja sitte kun niit ‿ol vielä semmoosiijjaer rautakapuloeta että , siihe ei uponna käs yhtää ja , sitte sattu sillääl laalla jonniik kerra ‿että , kun semmonev vähempvoemane mies joll ‿e ‿olt käsvoemmoo ni se pan pihkoo kässiisä ja semmost ‿että se pitäs , niin tuota , myö sanottiin toeset että elekee pannap pihkoo jos sattuu ris , riski mies nii se lähtöö nahkoneen tuo karttu ja niihän se käv yhtenä iltana et , ku se , pihka tarttu siiheŋ karttuun tuota ni sillo ol kämmennahat läjässä .
JH: toeneŋ ku ol niir riski nii se veti kaekkine homminee .
JH: mut se nyt ei kuuluna nii , paljo tähär ruumiivvoemmii se kissahännävveto se käsvoemassa nyt ol paremmi .
JH: vaekka muussa ruumiihommassa minä nyt pysyim pelissä mut , kissahännäm multa sae poes pienet poejattii em minä jaksanna sitä vet , sitä vettee .
JH: nii suorallaav vua .
JH: ja se ol mies joka sen taskuusa iltasella sae sitte työpalakastaan seŋ .
JH: onhan niitä .
JH: no , myö ei sitä juoksuva siinä pietty mut sitte minä olij jo vähä vanhemp mies kun se alako se juoksu .
JH: sitä sitte juoksivat mut em minä siinä ollunna .
JH: yks urheiluhiihtäjä ol teällä mortti koevisto ennen tiällä , pakarilaŋ kylällä ja sitte tuolla saekarilla yks väenö koljone , reŋkinä ni , ne ol ensimäeset juoksijat mitkä tuota , keskenää urheil tuota ku se ‿ol se kilometripiä , miärä ni , se ensimäeneŋ koetos sattu tasapel , ettei voettana kumpaneŋkaa .
JH: no se koljone oes tyytynä sitte siihe että ne ol yhellaesia mut se toene ei tyytynä se pit uusia .
JH: mut se koljoneŋ kuitenniis sae muutama askeleev voeto sitte siinä , toesella pelillä .
JH: mut ei ihmeitä .
JH: että , semmosta , em minä olt niitä juoksuja kahtomassa , kun sitä ei sitte ennee , ku aekamieheks piäs ja joukottu ehän sitä viihtinä niissä ennee kulukee .
JH: no se kuulantyöntöhä sitä nyt sillo jo vähä opeteltii mut minä oli jo siitä poekaijästä sivutes sillo .
JH: em minä suanna sitä nousemaan .
JH: mut sitte kul lähettiim muuta ruumiivvoemmia koettamaan ni sitte tuas oli siellä jo ensimäinem mies .
JH: että ei se , riskillem miehillem piisanna .
JH: no kyllä niitäen nostivat , mut em minä niitä , piän ylitekkäät tuota , suanna heitetyks ev , ei mulla se käsvoema olt nii niim mut sittej joku semmonen tanakamp mies ‿ol ni , se viskas ne pyörät piäsä ylitek ku akselista otti kiin niin tuolla laela , heitti sitte yliten ne että , ne män , ne män siitä ylite .
JH: semmonen tanakka paksu mies ni , se viskas .
JH: no se nyt ei tavalissestis
JH: se kilivanniitto olluna näen talossa muuta kun niiteltiiv vua , tavallisestim mut , sitte siellä , ahalassa kun tehtii sitä polettia siel ‿ol se urakkaniitto , ni , sielähää se män kilipapeliks sitte se niittokiin niikul leikkuukii , eihän sitä nyt oos kukkaav viimeseks jiännä , nii sielä tul se kilivanniitto , mutta em minä siinäer rekorttija suanna minä yheŋ kerra aatteliŋ ku ol niitä miehiä siinä kul lähettii , meit ‿ol neljä miestä rinnattaan siinä ja , satasyliset sarat ol sitte uamusella kuue aekaam mäntii sihen sarkoem piähä ol yk semmone , vanhemp mies sitte siinä semmonem paksu mies ja , myö kolome nuorta miestä ja , minä sitte aatteli että tuo vanha mies ei pysyt tänä päivä nä pelissä että , se jiä jälelle ja ,.
JH: no sitä niitettiiŋ kovastis sitte ja , yks kalle matilaene sitte nokkalaŋ kalle sill ‿ol semmonem pitkä viitaken ni , se sae iha ensimäeseks sen sarkasa , niitetyks .
JH: no sitte se vanha mies jota minä aatteli että tuo ei pysyp pelissä niis se ol toenem mies .
JH: mull ‿ol vielä vähä matkoo sitä lattaosta viemätäk kun se vanha mies sano että siin ‿on sarka niitoksella ja se om pulskastin niitettyn ni sitä minä jo ihmetteli .
JH: ja minä jääeŋ kolomanneks siihe .
JH: että , min ‿er ruppeek kehumaa sitä missä minä hävinnä oo että , annetaav voetto sillej jol , joka sen sae .
JH: no siinä ol se oma tahtisat tuota siinä , siinä niitossa ja , eikä nykyjä jos näillä nykyisillä viitakkeilla pannaam mies niittämään niim paljo pääevässä ei se jaksan niittee , ne varret ol liika pitkiä että mies on suorana .
JH: käspelissä ei jaksan niittee , sillä laela kovija heinikoeta .
JH: mutta sitte , jonnaep päevä nä joku mies niitti , tuas paljonni että melekeeŋ kahistenniis sen urakam mutta , niitä miehiä ei olt ennee , tihheessä että ne ol , er miehet .
JH: se ol kaikki se niitto siellä ku e ‿olt konneita sielä , sahalassa ku oltii se ol urakkaniitto .
JH: kyllähä sem pääevä sae täytee jos niitti pääeväpalakalla ‿et tuota tunnista tuntiin tulpaham mikä hyvvee ei sitä rokulia tunnettu .
JH: kukas se aekamies nyt ‿ois iltaa asti iha ollunna että se vua otti se uraka .
JH: ja sillä hyvä .
JH: että ol niitä semmosia jotka leikkas enemmännii .
JH: ja sitte kolome kuhilasta vielä piäleŋ ku isävaenoo kuhiloe s ‿ei itek kuhiloina ni se lyhteeŋ kuhilasta , leikkas sitte sitä kuhiloema , niis se seŋ kolomesattookolomekymmentä lyhettä kuhiloemasta vaellel leikkas yhev viikon se emäntä joka päevä .
JH: nii se ol , tse ol jo täys pisto .
JH: tsitä ei pystynnä tekemääŋ kaikki miehetkeä .
JH: no se ol semmone , semmoneŋ käörä se sirppi nyt tämmöne , tuon tyylinev viärä ja , vaŋkallaeneŋ koustaan sittem mi , ne miesten sirpit ja ,.
JH: mutta , ne naesväen sirpit nyt ol vähä pienempiä mutta niissä naesissa sae varoittoov vuam miessii ihteesä että ne naaeset ei leikanna enemmä kum miehet .
JH: ne ol niiŋ kovija leikkoo .
JH: ei se ol iha , sillee niikuv vitakkeenterä ei siinä mittää ollunna .
JH: mutta sitte toeset sirpit ol tuas niiŋkuv viitakkeettii että ne pysty paremmij ja toeset pysty huonommi .
JH: no sitte se kaoralleikkuu tuota , nii se ol sitte semmosta juttuwa että , muuallaha sitte urakalla tehtynä ne leikkas , päevässä jos paljonnii ja vähemmännii mut , sielä sahalass ‿ol se urakka semmon ‿että kuuskymmentä syltä kaorasarkoo pit pääevässä pannak kuhilaalle , leikataj ja kuhiloeja .
JH: viis syltä luaja sarka ja kuuskymmentä syltä pitkä .
JH: nii se ol semmonen tavalline urakka .
JH: mutta joku naene ol joka sei leikkas viiteennit tuntii .
JH: nii se , se ol jo sitteŋ kumma .
JH: ja tuota , se naenem mist ‿ol semmonem mäktuvaks sanottii sill ‿ol viis viikkoo kesällä sitä polettija , nii se , töehesäl lomassa käv siellä sahalassa tekemässä sev viis viikkoo sitä polettia uamusella hoeti lehmäsä iltasella tul ja , se ku urakkatöissä se eukko ol siellä nis se joka päevä tek sem päevä urakav vielä , ja tuota , kuus kilometriä ol sinnes sahalaa vielä matkoo kulettava , eistakasip päevässä .
JH: niin tuota , ne on semmosia raŋkkoja naestentöitä jos niitä muistellaan nitä vanhoi immeisten töitä .
JH: mut se kum pienestä pittääen tottuwat sihe urakka ja kilivantekkoon ni , se ol eri tyyl .
JH: niikun nyt sano tää nykyine isäntä joka siitä nyt kuol , viime syksynä ni , sano että silloh hävis viimenen työmies sahalam bellolta kul läks viimmenem polettilaene .
JH: ja tuota ojansiivuuta sano samila laaella ku enne ol kuuskymmentä metrisyltä urakkata , joka urakalla tek sitä ojansiivuuta ni , se isäntä sano et ehä ‿ntä puolem päevä aekkaa ojamiestä näkynt pellolla olleŋkaa muuta kuv valamii ojan .
JH: ja sano nyt ku hän ‿oŋ koettana siivuuttool lapijapelissä ojia nii sano että , ei puolleen tahop piästäs siinä , kym , yheksässä tunnissa siihe vanhaa urakka .
JH: nii sano mihiŋkä joutu ne miehet minä , minä sao että n ‿eijj ‿oop pienestä pojasta oppinna semmosta työtä tekee .
JH: tse tarvii joka työ ollas se , oma ammattimiehesä .
JH: et jos sihe äkkinäenem mies männöö ni , ei se pysyp pelissä olleŋkaan .
JH: no se ol , se ol puusta tehty lapio ja sitte puoista ostettii niitä raotateriä , mikä kiinitettii sihem puulapiaan .
JH: ja se ol paljo mukavamp kun tää nykyneŋ kihvel .
JH: sitä nykystä kihveliä kehhuu nykyset miehet mutta vanhat miehet kaekki sannoo ‿että se entinel lapija se lapija o .
JH: ei mittääs siinä pietty keskellä rippoo .
JH: ja sitte vakituisilla ojamiehillä niikum minullai ja , muilla ni , niill ‿ol oma lapijasa .
JH: tsen sae pittee hyväl lapija itellä ei niitä taloissa olluna ku semmosia pökäleitä .
JH: ei niillä viihtinnä ruvetak kaevamaan .
JH: no kyllä se tul .
JH: niitä nyt , piettiil laŋkaakis siinä mut , minut yks vanha mies neuvo sit te oja tulloo suoraan tuonnem mehtää ei tarvii ollam miŋkäällaista laŋkoo eikä mittää .
JH: minä mäni yhteen talloon tuonnej joutellahtee enne ojimaam peltoo ja , se isänt ‿ol työkykyineŋ kansan ni se , läks kansas sinne ojalle .
JH: minä sano että min ‿em pysyj joutelllahem pellolla kauva jos ‿ei ol laŋkoo että minä jouvum mehtääm mänemää .
JH: sano et sinä karkoo ja , se linjas sittem mittas ne , saralluajuuwet ja löi kepiim piähäj ja , toeseem piähäj ja .
JH: siihem piähäm mistä lähettii sitte kaevamaan ni se löe kaks keppijä sinnet toese , ja sano ‿että nyt kum pistät tässä linjalla seŋ keskipisto ett ‿oot aena linjalla laejat kum pistät sitte siitä ni oja tulloo suora .
JH: no eihän se mihim piässynä ku minä linjalla aena pistin seŋ keskipisto ja sitte kul laejat pisti nii se oja tul suora .
JH: ja minä tuonnes suollenniik kaaevon nuo , ojia miŋkä kaevon ni , ei miŋkäällaesta riukuva eikä laŋkoo mull ‿ol se vanham miehe , ohjuus siinä .
JH: mut kyllä se suora tulloo .
JH: ja sitä nyt tavalisesti ei pijettynä näissä muatalossa sitä ojjoo , että siinä laŋkoo ei pietty vanhossa ojissa olleŋkaan ne sano että kun se oja on siks suora ettei liikoja vakoja tarvii ajjoon ni s ‿ei muuta tarviim mittä ä .
JH: mut sitte herrastaloissa kuŋ kaevettiij ja siivottiin ni sittehän ne pit olla laŋŋalla ‿että sill ‿os soanna ampuvas sillä ojala se pit ollan nii , suora ja puhas .
JH: no se tuota , ei niitä nyt , sillä laala se nyt tul yhellaesta se oja läpimitta , kummastaep piästä yhtä syvä ku se , ne muat ‿ol sillä laalla järjestetty enne , ojat sillä laala että , se vet samallaene oja piästä piähä , muuta ku sittev vetoojat ja viemärit nii nehän ne ol sitte laetettu et jos se tarviht jollaek kohalla ollas syvemp nii se tehtii syvemp että se veti sev veim poes .
JH: no olhan se mut sitä , sitä nyt kaevettii sillä laal ‿että , se ku ol viis pennijä sille uuwelle ojalem peltoojasta se syl , se kolomekyinärreine .
JH: sitä viiskymmentä syltä päevässä pistettiin sitä uutta ojjoo että se kaks ja puol markkoo siitä suatii .
JH: no sitte jos rupes hurjastelemaan ni kaevohan sitä jonnaep päevänä pitempää mut siit ‿ei olt sitte mittää etuwa huomminem pääevä män sitte vähempää et , se on tavalisestik kun tyytyy voan tavalisseen nim pyssyy siinä normissa .
JH: sama se on näissä kaikessa halontekoloessa niiŋkum muussakii , tuota että ku ei luppeel liikoo ylittämmääm mittäät tuota ni , se tavaline normi tulloo .
JH: em minä kahta syltä enemmäh hakanna pääevässä milloŋkaak kirvespelissä eihä ‿ntä sahoja viety mehtääŋkä , se ‿ol se , reilu kuus metriä .
JH: no sitte ku ol tässä se sotaaeka ja kun ne tek niitä halakoja kilivalla sitte ja kukas se om mestar ja , tiältä jyväskylästä sitte yks , piirim mies semmone , virmam mies ja , konttuurissa ja mu , se ol lehessä että se on tehnä kaheksantoista metriä päävässä halakoja .
JH: niim minä sano että tuoss ‿on niim paljo valetta tuossa kirjotoksess ‿ettei viiti ooekeel lukkeekka .
JH: sanovat pittäähä se uskoom mikä lehess ‿om minä sanoin ‿että joka lehtijä uskoo nii se uskoo kaekki valleet tässä mualimass ‿että min ‿e usko olleŋkaa .
JH: nii sano kyllä se lujalle otti .
JH: minä sano että eikö se ottanna liika lujallel loppupelistä nii sano että no , kyllä se tiukka ol , mut sano että suaham minä nyt sen selittöös suller rehelisest kum minä sano ‿että min ‿e usko että mies niim baljo tekköö halakoja , nii sano no minä nyt huastan se asijan niiŋ kun se ol .
JH: että minä tei ne halot eiltä päi sinnem mehtää , ja tuota sitte ku tul se urakka paljoko niitä mies pääevässä tekköö ni mull ‿e olt muuta ku se kaheksantoesta metril latomine ja lujalle otti sekkii .
JH: nim minä sanon no nyt , nyt ollaa jo jälilä että , minä sano että minä et kul lehestä luvi sen nim minä sanoin ‿että tuoss ‿on niim pitkä vale ettei viitil lukkeekkaan nin sano että kyllä se niim pitkä vale on että , mull ‿ol tiukka työ että minä ehin seŋ kaheksantoista metriä lattoov valamiita halakoja .
JH: nii semmosia ol sitte ne , joutavat mitä puhutaan tuota että niim paljo mies tekköö .
JH: mut minä aena sano että minä nyt annam perrää jos toenem puolta enemmän tekköö kum minä nim minä vielä vähä uskom mut sit jos se siitä ylittää nim minä paan jo valleek sei loppupeli et , kum minn ‿oom mehtämies olluna talavipuolet ikän .
JH: ni , ne on semmosia ne hommat .
JH: no sekkiiv vuati semmose , semmose , ammattityö että ei siitäkäät tult äkkinääsiltä miehiltä mittää .
JH: kun ne aejakset nyt tehtiin nuuŋ kolome metriä pitkiä , semmosii raŋkoom puu , ensinnääk katkotti .
JH: no sitte siitä halottiil lähettiin tekemään niitä aijaksia .
JH: kyllähän se keskee nyt ensinnääm män kuŋ kahttoen tuota tek se että se halages se puu keskeeŋ .
JH: kaks miestähän niitä nyt usseenni ol eli joss ‿ei olt kahta ni yhellä miehell ‿ol kaks kirvestä että sae pittees ser rao aok ,.
JH: mut sitte kul lähettii sitä toesta puoliskota tekemää aejaksiks sitte jos siitä nyt jo ‿k , tul kolome ja neljä aejasta .
JH: nii .
JH: se ol sitte semmosta ammattityötä et jos sem piähäv vet tuota ni , että s ‿ei väliltä katkenna poekki ni , se vuati vähä ammattityötä , ei sitä passanna sillä laala tehä että peästä lähettii ja siitä voa se pit kirveelä naputellav voa sitä , männöö sihem pintaan , toeseem piähä astiv vähä , ja sitte hiljolleev voa siitä lyötii ja , ja sillä laalla aejakset tul .
JH: mut jos siihennii hommaar ruppee semmonem mies mikä roeskii että lähtääm peästä ni ei tulek kum pokäleitä .
JH: viissattoo aejasta , ku luwettiin ni siitä sitte suatii se syl .
JH: elikkä se viis litroo rukkiita , se makso samaŋ kumpanennii .
JH: seipäälle ol se sama sitte kun tek valamiiks aetas ja terotti ne seipäät .
JH: no , se ol se aejallatominen tuas semmos ‿että sitä kaekki miehethän sitä tek sitä aettoo mutta , eihän niitä monta olt kymmenessä joka se aejaŋ kunnollista tek .
JH: mut oppinut tekijä kun tek nii se ol niiŋ kommeeta se aeta ja , sivakkata ja lujjoo se harjakis se ol nii ykstasane niiŋku os , liipanna nyt nuita puutarhal latvoja poekki että siin ‿e olt korkeempia aejaksia eikä matalampia .
JH: jos se välillä sotkeentu se aejaksem pano siihen nii se tul sitte , kuv varaseipäättii sitte pantii ja vitas tuota , siihe , kuŋ kolomella vitaksella tehtiin närevvitaksella ‿t ylimmäeseev vitakseen sitte pantii se , varaseiväs .
JH: no sil , sinä aekana kuŋ kesästä jouti ja kevväällähän se alako kul lehmät mehtääl laskettii , kevväästähän se alako mutta ne lato niitä pitkiŋ kesijä sitte mili ‿e olt niiŋ kiirettä että vanhep aeta puretti ja tehtii sitte pitkiŋ kessee .
JH: millom mille , mitennii aena .
JH: no sittehän se ol yks kumma työ kansas se mitä minnäät tei , kesärätiŋŋillä , tuo muuruutyö .
JH: ku sitä mäntiin tu , kyllää ni iso läjä kivijä tupa täynä eikä yhtäät tiiliä näkynä koko kylässä .
JH: mutta nyt jos joutuu , minä niikum mon muunniis semmost ‿että , uunintekkoon ni se ovelta keäntyy muurar poes s ‿ei kajjoon niihi verstaesim mi .
JH: ja se pit aaena pannas se , piä tulta vastem mikä ol , muata , vaste ylos päe se kiver reuna että se ol tuota , pehmeetä .
JH: jos sem pan syrjim päen , se lohkes , särky se kupu mutta ku se pan päällee sihe sem pehmeem piäv voan sitä , vormuja vaste ja siitä lato ni , kymmenev vuoem peästä kuŋ kahto tsinne uuni ni ei olt kuv valakeessa kuurassa se kupu ei yhtä olt vi , antanna perrääm mikkä ä .
JH: ei vormuja pietty mittääm muuta kun tulpesä tehtii ku se kupu laottii se tehtiiv vuam muute , ilimav vormuita .
JH: eikä käötetty simenttiä olt koko mualimassaka enemmä kuŋ kalakkiakkaas se ol se savruukki ja , se se kest .
JH: mut se sav pit ollas sitte semmosta että siin ‿ol se sije aene ei kaikesta savesta synnyr ruukki .
JH: se sav pit ollas sitte semmosta kun sitä otti näe sormiisa välliim bala ja nuih hiero ni , se pit männal limaks niiŋkuv voe että sii ei jeännä yhtää sitä santoo sihen sormii vällii .
JH: jos siihen sitä santoo jäe nii siinä savess ‿ei olt sije aenetta .
JH: mutta ne , vanhat muurarit sen ties ja , ja tuota , enhäm minäkääm muu rarisakiss ‿olt yhtääp päevee mut se ‿ol köyhyis mikä pan tekemää ensimäise uuni ommaam mökkiiŋ ku ‿e olt palakkoo ett ‿ois soanna muurarim maksoan nim pit ruveta ihtesät tekemää .
JH: mutta minä purin , yhe , vanhah hyväm mestari uuni , tuvauunij ja , kaks kakluunia ja , miteŋkä minul liep purkaessan juohtunna mielee ku minä läksim purkamaa että pittääppä kahtoom miteŋk ‿ov vanha mies tehnä uuni ja siinä kantelin ne savukanavat ja kaekki miteŋkä se ol tehty ja , sillä mallilla .
JH: kivestä kae , no , kivestähä se ol muurattava ku ‿e olt kylässä yhtäät tiiliä .
JH: kum myö , veli , mies se ol mulla yheŋ kerra hanslaŋŋarina kuŋ kivistä tehtii ni sano että min ‿er ruppeis uunintekkoo jos eijj ‿ois tiilii .
JH: minä sanoŋ ku ruppeet muurmestariks niim minä ostan tiili ja tuon sulle yhen tiili että , ruppeet uunintekkoo .
JH: kivestä tehtii iha , piiput ja kaikki .
JH: että ei ne levinny .
JH: ja nyt sanotaa että jos ei oos simenttiä ni ei se pysyk koussa mikkä ä .
JH: pelliŋ kansat tehtii , niikun nyttit tuota mut eihän niitä ,.
JH: no tuossa vesterlän talossa missä nyt olit yötä , siinä nyt on se tuvauun siihem malliiŋ ku enne aekaa .
JH: ja tuota , sitte vesterlässä ku ‿on nyt se laepio uusittu nii ne pellit oj jeänä , vähä liika ylös sinnem mut , mikäpähä väl sill ‿on sitä nyt pantii laepiosta että ne ol nui , tuov verra alempana ne pellit siinä .
JH: em minä oot tehnä ku , kun neljä tulpessee , mitkä yhtee , piippuuŋ kaikki yhistettiiŋ kaks kakluunia ja , yks hella ja sitte tuvauun ja , yks piippu vuaŋ katolle yks reikä siinä viimeks ja , joka uuŋ ku pantii yhtaekoo lämmiten ni , ne veti hyvästi .
JH: no , sitäpä ei passannaes sillä laalla tehä että se pantii sitte että tse se reikä kuj jäe pellim piälle isoks , se pit mikä se uuni savu ensinnään nous nii se välkannaken nostoot tänne ylemmä , että n ‿ei olt yh , yhen tasan ne , välkannakkeet .
JH: no se uunisavu sitte kun se ol iso savu ku se män sitä nii se vet ne pienemmät sitte hännässä .
JH: mut jos se sillä laela lähetti että sihej jäe semmone aokko peltim peälle iso aokko että ne kaekki pellit ol yhtätasalla siinä ni , eipä vetännäkkä ä .
JH: siinä ol semmone oma , systeemisä .
JH: tsiinää asiassa .
JH: kyllähäm minä jonniik kesäm muurasinni ihaj järestää ja , sitte tuas oli joetaek kesiä ni , tuas paljaana rakenusmies ja kirvesmies ja seinänteossa ja , sitä kun ‿on nyt joutuna , sel leiväj jäläkkee olemaa vaekka missä .
JH: ja sitte ei passana mittää ammattia pitteen ni että min ‿el lähet tuohoŋ ku minn ‿oon se ammattimies .
JH: niitä tulloo työllomia mutta ku ei valinna sitä työtä tek mikä etteen sattu , ni aena sitä ol .
JH: em minä , ammattimies oom mihiŋkä minn ‿oon tehnä joka työm mik ‿o ettee sattunu .
JH: hirsistä tehtiin seinä ja , ne nyt uusseenni ensinneäp pinnattii ne hirret kahta puolta piilulla ja , enneŋkö ne seinälen nostetti ja tehtiin toas iham pyöreistääs sitt ‿että vasta vestettiin seinät sitte ku ol seinät ylläällä .
JH: niitä kahellael laella tehtii .
JH: mut siinää on tuota siinäep parruvvestossa nii siin ‿o oma naktiikkasas siinnä äkkinäenem mies jos männöö parruwa vestämään nii s ‿ei tulekkaak kantikas se tulloo sunikkas .
JH: nii siinää on tuota se oma , taktiikkasa .
JH: no , jos nyt vestetään näe , näem , jossaev varastolla , niiŋ kul laetetaan ne pohjapuut , ne pohjapuut pittää ollat tuota , vaateriss ‿että toenem piä ei suan niistä olla alempana kun toeneŋka että ne oŋ kohallaan niiŋku silta .
JH: no se sitte siitä kun , lähttääv vestämää jos ihan tarkkoo nyt katotaan ni , siinä nyt ensinnää mut eihän se tarviiv vatupassia eŋkä minä oop pitännä sem piiluv varrella näkköö että se on , kohallaa , sama jos oes vatupas .
JH: no ku se kahta puolta vestetää ensinnää , tuumilleem miteŋkä paksu siitä parrusta tehhää , nii sitte ku seŋ koataa syrjälleen tuota että , loput kantit vestetään no ku se pohja oŋ kohallaan siinä , niin tuota , tse tulloo väkiset tuota sitte kantikas ku , kuŋ kohalleen tuota vestää .
JH: mut jos ne pohjapuut on tuota kallellaan tuota ni ei suak kantikasta parruwa ei , pirukaa .
JH: että siinnäep pittää ollas se , pohjapel , ensiŋ kohallaa .
JH: kun ne nyt ol semmosia paksuja hirsiä ni , eihän niitä muuten sylpelissä .
JH: se sillä laala , kahem piä ol , köytee ja mies vet köywellä sitä , hiuluja myötes siihen seinälle ja , ja sitte jos oltii yhellä hirrellä kaks miestä ni sitte toene ‿ol toesessa peässä tek salavainta toenen toesessa ja , sitte sillä laila varattii .
JH: elikkä sitte nostettii hirs kummallenniim miehelle erittäe ja , ja sitte sillä laella tehti .
JH: ja se nurkkatyl ol sittem mikä minniillaesee nurkkaan tietti mikä tietti , sanottiiŋ koeraŋkaolanurkaks , kohalline nurkka , ja lukkonurkka mikä isäntä nyt millää laella tietti ni ,.
JH: no se ‿o semmonev viistosalavvain tuota että se , s ‿ei ook kohalline se lyyvvääŋ kirveelä vuav viistoks näij ja tuota , tsitte ku se varataa ja ku se sammaleeŋ gansap paenuu ni se aena tiukkoo ihtee sitä nurkkoo ei tarviir rivetät täs maalimas .
JH: ja sitte hyvät sammalet pantii sihem pitkin tuota ni , kyllä se tarkka ol , se suoja .
JH: ja sitte tuas , tämmösiä kohallisia nurkkia , semmonel lovi vua että s ‿ei olt viisto mut se on semmone nurkka että se pittää rivetä ja ne rive , reijät heittees siihen tehessää ja , ja sitte sitäkää ei taho , tarkkoo suaat toene sannoo se pittää tarkka tehä ei se sahaj jäleltä tulet tarkka tehkäämpä kuka tahhaa .
JH: ja minäkää en sitä osanna nuorra miessä tehä ja sitte yks mies hakanna eloaetaj ja , mehttää ja , siinä kuŋ kanto sitä salavaenta kohalisseen nurkkaan tehty niiŋ ku , se ol ni ‿ettei ves piäses siitä raosta joka kohta tarkka .
JH: nim myö isävaenooŋ kansah hiihettii siitä niim minä sanoin ‿että tuoss ‿on semmone oppi että mistähän sej juuttaan saes katotuks että , siinä on joku systeemi tuossa , no kun se ol kahteen salavokseen salavanna minä hyppäsin se alimaisen salavoksem piälle , ja katoin sitä tyhjee salavvaenta siinä , joka ol sitte ni siinä olliis semmonen salaisuus että , ku se ol näe sahaj jäläki tuota , suora , nii se ol kirveellä tästä keskee sitte pikkuse otettu kahem pian tuota , kuperaks tää keskus että ne nää ikenet pur sitte sen , tarkalle .
JH: nii siinä minä saen sen systeemin sitte että se pittääkkii keski ollav vähä kupera että se , tulloo tarkka nuista laajosta ni , sennii , opim minä sain ihav varastamalla ja neovom minä sitte jo sitä toesillenniim miehill ‿että jos tarkan tietten nin tehkee nui .
JH: mut se ol , vanha hyvä timper joka se ol salavanna se eloaeta että ei sinne ‿n , salavaemee ei sinnej jyvä sopinna mistäär reiästä kyllä se ol niin tarkka että , kyllä se piti , heŋkesä .
JH: no sitte semmonel lukkonurkka että siin ‿ei olt nurkkapäetä mittää .
JH: se tul sillee sittem mut siin ‿ol semmonel lukko sitte tehtiin tuota , nyt tällä laalla ku on se , tässä nii sittet tässä nyt jos oes se hirs mihiŋkä pitäs tehäs se salavain .
JH: no tähän tehtii nyt tämmöne , tuommone .
JH: ja sitte , tähä semmonel lovi .
JH: no sitte piälys , hirtee varaeŋ cansat tehtii samallaene siihel lovveen tuas ja se sitte siitä loveŋ kohalta ol , siinä lukossa että s ‿ei siitä lauvenna mut , siinnä ol sitte oma systeemisä joko se tehtii semmon ‿että se vet , salavaimeev vein taekka , ei vetännä .
JH: mut jos se kohallinen tehhää että s ‿ei yhtääv viisto oon ni , niin tuota , se tahtoo vetteev vei sinnes salavae .
JH: että sinä ol semmonen systeemi ja , tuossa nyt tekivät tuonnem muantie vieree uutta rakenusta , toeset miehet tek semmos ‿että se ‿ol ihaŋ kohalline ei olt viisto yhtä ä .
JH: sittem minä mänin tooeselle rakennuksellen nii siin ‿ol sitte , urakkamies mut se ol semmone , äkkinäene urakkamies mut sill ‿ol sitte se salavvaen oekee .
JH: minä sanon no mistee sinä nuor mies oot tämmösen systeemin suanna että sinä , ossoot tän salavaemen tehä .
JH: sano em minä tiijät tähäm mittäät tuo vanha mies tuolla nurkalla sill ‿ol kasakka semmone vanha ‿t , sano tuo on se mies joka sano että näen tehhää se salavaem minä sanon no minä jo oatteli et , mistee sinä oot tää systeemin sua .
JH: että kyllä niiss ‿ol vuan ne omat , ammattisaj joka paekassa .
JH: no lattialaŋkut tehtii sillä laala ku minä oli jo miesvahissa n ‿että ne sahattiih hevoilla .
JH: kaks miestä , sahas niitä .
JH: ei näetä , ostolaŋkkuja olt milloŋkaa .
JH: se sahattiim puu tehtii hevot ja , toenem mies veti alla toenel laŋŋuilla siellä piällä ja , sillä laella tehtiin niitä venellaejat niiŋkum muitta .
JH: oom minä venellaetojaas sahanna viikkorätiŋŋillä yhteem berrää iha että puolta tuumia , paksuja vua ja , niitä toestakymmentä lautoo puustaan tul ku ol semmoneh hyvä puu ni , sillä laalla niitä tehti .
JH: mut sitte vanhassa mualimassa on tehty sillä lael ‿ett ‿ol lyöty iso hoŋka keskee halaki siltapalakiks ja se om pyöreenä se alapuol ja , ja siin ‿om puuta vaakka mihiŋ ku eijj ‿oo , tunnettu ehkä laŋkkusahhookaas siillo , vanhaa aekaa .
JH: mut minu aekanah jo ni , sahattiim paljo teälä moaseuwulla rakenuksii , laepijoeta siltoja ruwellauvat ja kaikki mitä sihen tarviht ne sahattii , käspelissä .
JH: ja se on semmosta työt ‿että sem miehen syväala ei ot turvoksissa joka sitä työtä tekkö ö .
JH: se o aena semmosessa mänöss ‿et .
JH: ja leipä ruppeemam peästä katkkii .
JH: ei se olt sillä alapuolem miehellä sev vaekeemp ku yläpuolella sitä tehtiiv vuorom perrää , ku ol oppineet sahamiehet nouspa sitä hevoilleŋ kumpa tah .
JH: se , ylämies paeno siinä sahhoo allaam männessä alamies veti ja sitte tuas , alamies tuas ku ylämies näen nosti sitä sahhoo ni se , alamies autto sitä siinä nostaess ‿että sitä voan näev vyörytettii se ol hyvii semmosta herkkee työtä , jotka , ku ol oppineet miehet mut sitte jos ol alla semmone jäökkäkäsine mies jokk ‿ei yhtään nostanna ylöspäen sitä sahhoo ni , se ol vaekee sille ylämiehelle .
JH: ja sitte kiilanaolalla piettii se rako siks aok että s ‿ei ahistanna sitä sahhoa , siinä männessä ja , sillä laala sitä rakkoo vuan tul .
JH: pärreestä .
JH: minu aekanan , höylättii , pärreitä ja sitte , olhan niitä nyt myllyssä , tuulmyllyssää joo niitä pärehhöyliä ja vesmyllyssä mut , paljohan nitä höylättiim miespelissä .
JH: no se käv ihan niikul luomisentyö että , joka päevä niitä syl tul niitä pärreitä .
JH: siinä kuv viis miestä ol aekamiestä pelissä ni ei se olt justiil liika vaekeetakkaat tuone , syl niitä päävässä vua aaena , sele .
JH: niiŋ käsi
JH: no se ol semmonem pitkä laŋkku tuota , ja näeh hepu , sitte se , laŋkum peä ol seinässä kiini elikkä pylyväässä jossae .
JH: tse päre halakii siitä syvämmesttää jos se otetaan sillä laala siit ‿ei tule hyvä katto .
JH: siinnää on semmone .
JH: että sitä , tavattii höylätän nuuŋ kolomelta kantilta sitä pölökkyä että se ‿s , syvän nyt saae jiähäs siihev viimeks sitte , vaekkapa sitt ‿ei rikottu olleŋka .
JH: no se pantii niim päen sitte kun se tulloo semmosee , syvvee että se , toesenep päe nyt on näem myötäsukkaan siinä ku se nyt siitä vuolemalla otetaa , se aena pantii niim pää että se , ol myötäsukka että ves ei männa , pärree ,.
JH: ei niitä pantu sekasis sillä laal että se os , vei vetänä sinne , pärree sis .
JH: se bit kahtoo ja usseennim mualattiin ne pölökyt , piästä että näk , ei tarvinna muute sitte , niitä pärreitä sen näk siitä mualpiästa miteŋkä päen se ‿om pantava katto .
JH: jos ei olt mualattu ni , se ol se katol latominen tuota jos sem meinas kunnollista tenä ni , se pit melekee joka pärek kahtoo että se tul oekkeem päe .
JH: se ol nuuŋ kahen tuumaŋ , nauloja millä se , lyötii läpi ja se katto nyt tavallisestik kolomiŋkertanen tehtii .
JH: semmoset suomukset jos ol nui , puol metrijäen nyt se pölökky ni , se nuiv viistoista senttiä tul se suomus pitkä , aena , toesem piällej ja , monijaat tietti sitte nel , neliŋkertasenniik katom mut , ei se nelkertaneŋ katto olt sel lujemp ku se kolomiŋkertaneŋkaa .
JH: s ‿ei satteej jäleltä se , neliŋkertane ennee läpi kuivanna että se , lahoe .
JH: mut se kolomiŋkertaneŋ kuivi ja se kesti yhtä paljo ku sekkiin nelliŋkertaneŋ katto .
JH: sillä laaelahan ne tehtii .
JH: ei , minu aekanan ennee tehty ku heinälattoo ja , ja sillä laela .
JH: ja niiŋku tuossaam meillä nyt on tuo lato ni siihem minä tei olokkato , ku ol itellä olokia se on nyt siinä ollunna jo , nuiv viistoesta vuotta .
JH: mut se .
JH: minäkään nyt nuuŋ kartanolle ois ennee olokkattoo muuten tehnä ku , köyhyyven totta ku e ‿olt sitä rahhoo ni , ol itellä olokia ni minä tein se olista .
JH: ennen tehti olokkatto että tyvet allaam pä ä .
JH: mut siinä ol se virhek ku heleve on että se vet se , vei sinne katon sissä .
JH: mut sitte se tul se sys , teemi sillä laa että nyt pannaanni aena latvat allaam pää et se aena vettää veim myötäsukkaa .
JH: nii se o , vielä paremp pitämmä ä .
JH: ja kyllä olokkatto veim pitteä kyllä se pärekkatollev vertoo vettää kesttämisessään niiku huopakatollenni että ei se häpijäs siinä yhttä .
JH: no harja yl sitte kiännetään tuota , ku se harjalen nousoo vastattaen näi ne tyvet tuota ni , harjalleŋ kiännetään sitte olet siitä , piäle että se , harja tulloo kahem puolen sitte siihe , rimat pannaa , piäle et se pyssyy siinä .
JH: ja sitte näel raotalaŋŋolla viel ‿ettivät pannar riukuja että rautalaŋŋat pantii siihe , piälle ja aena mut , ei se , ook käöpä se homma .
JH: se raotalaŋka sielä ruostuu .
JH: ei se kestä .
JH: että kyllä siihe om puuriuku pantava .
JH: se ‿r ...
JH: no se tuota , kun sihen nyt ruoteet tulloo ni siihen sitte lyyvvään semmone , paksump puu aena nui harjalta riimalle ja sitte sem paksum puuŋ kohalem piikillä lyvvään siiheŋ kiini , sitte se peiterriuku mikä , olokija peittää ja , ja sillä laala vua aena etteem päe sitte , se riuku nyt peitetää olila siin ‿että s ‿ei jiäs siinä katom piälle , toiset olet pannaa ser riuwum piäl ‿että , ei sitä uuwessa katossa sitä riukua näös sieltä olleŋkaa .
JH: että se on siel olokii sisässä .
JH: että ei se veimmännöö seisota , yhtä ä .
JH: se ol joutu sata se heinälaonteko kaks miestä nii sen teki päevässä ku ol hirret siinä seuwulla , sillat ja kaekki .
JH: oom minnäet tehnä heinälao urakalla viis markkoo ol urakkata kaks miestä , tehtii yheŋ kerraŋ kulettiiŋ gevväillä sielä vuojaniemellä , ni isäntä sano ‿että , etteŋkö työ , joutas tekemää heinälattoo minä että myö jouwetaan tekemää vaekka mite .
JH: sano tehkee et , minä viis markkoo maksan sitiä laaonteosta .
JH: minä sano eihän sitä nyt viijellä markalla kannatat tehäl lattoo kenneŋkään ni sano että , no työ kaks miestä ehitte sem päävässä tehä .