Location: Jurva
HH: se oli sittej jo suuri asia , aiva mahrotoo että kun nyt ‿on jo tuollaasiaki ja sitten , osa rupes laittamahan nitä , jota hevoosilla sittes sai niitä ki , ajaa otta se , hevoohfoimmalla meni sitte .
HH: sellaila kiarros , jolla ,.
HH: ja ja , sitten niin , ki kiarroks , ja ja , no ne on sitten niin , tuli rehti tappurikin sellaanella , ko koneevvoimmalla sitter ruvettihin .
HH: niin se oli sittej jo , aatteli tämäm parempaa nyt ‿enää voi , mi millää , tullakka .
HH: ta se on nyt , se kaikki , se huippu nyt ‿oj jo , käsis .
HH: sanottin , oli puimakoneita tappuris tällä sanotaha .
HH: tä se ov vähä niŋkun outo , nimi , pui , tappuri .
HH: tää , täällä sanotahav vain tappuriks aina sitä , puimakonetta , on sanottu ja .
HH: no , sitten , no oŋko nyt sittek kun , poijjak ku muŋki poika , poijjat oj jo , monina kesänä nin , leikkoopuimuri , pellolla käyny .
HH: jotta kyllä , asia muuttunu on niim paljo että ei tairan nin sanuakka .
HH: mutta em mä sano että se o huanoompaham päim muuttunuk kyllä se niŋkum parempaham päim menny o .
HH: ja , hyvin , ainakin ‿on niin , kun n ‿oon , n ‿oon noiŋ kovaa , kasvamahan ne on saanun nua poijjat , nua maakkin jotta ne on , oikee hyvin , hyvin tulovat toimehev vaiv vaikkei sit os sen enämpää stä maata .
HH: mut ne on sellaasia että ne panoo sitä apulantaa sittes sinne että se reiruhum pitää kasvaas se maa jottei se saa olla otta se , vaan , ju , sellaahna niikuj joutomaana , piretähä , maata ja .
HH: ja minä , minäkiŋ kyllä yritin aina muttem minä ollun niin , mull ‿oli vähä suureet , aluees sitten nin em mä saanun nii hyvin sittem mutta kyllä mäkin sain .
HH: mull ‿ol , meil ‿oli kaksi nii sellaasta ajettavaa .
HH: ne sitter rupeh jo kovaa sanomaha otta , mutta , kum mä päästin ne tohom priŋkaa , hyppäämääm pihalle , ja jaloottelemahan jotta myymähän nuata ‿n pitää ruvetan ny jotta ku niitä on vaikka kuiŋka paljo , joka paikah ni .
HH: mä sanoo ‿tta no , em mä niistä op piitannuk kun n ‿oon ollun nii halapoja nyt , tätä nykyä ne varsatklj jottei niist ‿oop paljo saanuj ja , mull ‿oŋ kyllä heinää mu jäämähäŋkiv viälä nin , isoo lato heiniä täytöhön niin , mä em m ‿oon niillem miitääm muuta antanuk ku heiniä hyviä heiniä nin , ja ne om pysyny nuan hyväs kunnoh jotta ne on aiva niŋkun ne olis syä tetyytä ollun ne varsat ja .
HH: no niin , mä sitten niin , sanooj jot ,.
HH: jotta mä sain sitter rehrin hinnaj jo , hevoosesta .
HH: ja se oli neljäs talvi sittes se varsa jo sittes se kerkes niiv , vanahaksi ja mä sain siitä sitte hyvän hinna .
HH: ja sitten ne aina vain nin ,.
HH: ne sanoo monikin sitte sanoo ‿tta , e eim min ‿oor , vääräs ollu yh tääv vaikka m ‿oom pi , pitänyk kuŋ kerran on , elua ollu .
HH: ni mä sano , .
HH: vanteki , se oli vanteeltakiŋ kysynyv vanhimmalta poijjalta ni ja se oli sanoo ‿tta , r , ruakaa niillen annetaha .
HH: tuata ei nyt olsi vishin tarvinnut toi .
HH: tua .
HH: no em mä p oikeem paljoo myyny muuta kun , yhyren , hevoosem m ‿oom markinoolla myyny .
HH: ja n ‿oli siihen aikaham mitä mä olsin jos minä olisin niin pitänyv vähäv , viäläkin sitä , varsaa se oli siihen aikahav viälä niin , s ‿oli vain tuhannem markkaa korkii melekeiŋ k , hevoosen hinta , silloo .
HH: ja sitten niin , s ‿oli sellaiŋ kolomas talvi , orihvarsa .
HH: sellaanen , puhuras liinoo oikeen , oikeen , oikeev valapas se kruppi , krupiŋkin , färi oli ja , oikeen , aa puhtaal , liinoo sitte , s ‿oli ja .
HH: jottei se ollus sellaane , vähä valakoosemmoine .
HH: a eei nim paljosta so , puhuakkaa .
HH: no , em mä sanoon ‿otta no , ei siit ‿om mitääv väliä otta kyl mä sev viäŋ kotiokki jotta mää seŋ kyllä , sillä pääseŋ kotiokki .
HH: et se on niin sellaanen ny , viälä että sillä pääsöö kotiokkim menemähä .
HH: mä sanon eei kyllä , .
HH: koko päivä sitte tehtihin sitä kauppaa ja sitte , se tuntuu sellaalta että e ne senä enämpää annan nim , mä lopuuksi myyn sen sittes sillä pualella viirettä .
HH: ja s ‿oli sittes siihen aikaha , aiva sellaane olovana maharotoo hinta .
HH: jotta kun ‿ei siihen aikaha saanum muuta ku hyvistä hevoosista sai viis , tuhannem markkaa ja .
HH: jotta sanotti jotta se on saanu tuhannem markkaa hevoosestaansa .
HH: sittes se oli aiva olovana mahrotoo hinta guu , mutta ne sanookiŋ kyllä että ei sitä liiom monta , monell ‿ollun niŋ komiaa hevoostakaak ku se oli mulla , silloo se , oris .
HH: ja s ‿oli nim parahiksi suuriki ja sitte sellaanen , mä sittes sev viälä vähä niku priissasi että se meni hyvim pöyhkevää sinne , a ostoplassi , stes sitä siltaa pitkij ja .
HH: kyllä mä , ostaja kohta saiin sitte , ympärilleni ja , .
HH: ne sanoo monikin sitte jotta , siälä , korttelipaikah jotta , kaikki mun hevoosestani tykkää .
HH: ne jokk ‿oli mui , kaah myymäh miähiä , toisekkin siälä , samas korttelis .
HH: no siälä , ei oikee , kovin useen sentähre .
HH: oli mirk , mikkelimarkinat ja , juhulamarkinat ja kynttelimarkinat .
HH: ei paljo muita ollu , kristiinas .
HH: mutta k , sitten ‿oli tuala niv vaasas ne oli , oli , viälä päälliseksi niin , laskiaahmarkinakki .
HH: jotta siäl ‿oli kans samoon niin , juhlamarkinat ja , mikkelimarkinat ja , ja , ja sitten niin , joulumarkinat .
HH: ja , si , sitten niin , ne ne , ne ne , talavella ne kynttelimarkinat .
HH: ja se , laskiaahmarkinat päälliseksi oli si , kristiinas .
HH: jotta sinnekkin sopii mennät tavaraa myymä .
HH: sinnet tuli sittet tualta , täältä parkanosta ja mistä heitä tuli myyji , ostaja sittes sinne kristiinahaŋkij ja .
HH: ne oli paljolta suamalaasiakin sitte , siä kristiinas sellaasia ostajia ja .
HH: jotta siäläkin oli suamalaasiakin ostajia .
HH: voi mutta ne oli ennen niin ne hevoosekkiŋ kovia kestämähn nyt ‿ei tähän aijja , aijjah hevoosek kestäis sitä sellaasta ajua .
HH: ja , mä tiärä , vittiikö sitä , tuannekkaa , jos ei se oisikkaa oikeen tosi ollum mutta kyllä nii kum mä sen siksi aiva otaaksuu .
HH: oli tuala niin , te , vaasam , vanhav vaasan atteekin tyänä niin , reisu , ku mä meniŋ kaas , .
HH: ja sitten niin , m ‿olin siälä atteekis pirätöksih ja , ja sitten niin , oli kaksi miästä siinä sitte niil ‿oli sellaanen , suuri ko , liinoo , hevooskoŋkari sellaanel laihammoineŋkij ja , sanoo jotta niin , vai , eikö vaihreta hevoosta mä sanoo ‿tta , em m ‿ook koskaav vaihtanu hevoosta , enkä vaihra , nykkää .
HH: mutta ne oli niŋ , ihmellisiä ne miähet jotta minä uskon aiva jotta niin , mä aattelij jotta niin nyt om melekeem paras ajaa enneŋkö tuloo , se mettätaival , niin nin nuarem miästen erelle .
HH: n ‿oli olovana vähä juavuksiskij ja minä aattelij jotta niin , joh ne ajaa , menövät , jos ne mettällen astip pääsöö .
HH: ku ne oli aiva sellaasia , niŋ kiihkoosia että ne , sitä pitää olis pitänyv vaihtaan niireŋ kans hevoosta .
HH: ne tykkäs sit sev verram mu hevoosesta .
HH: se oli sellaanen nuari justhiŋ kuurev vuarev vanha hevoone ja sellaan muutooŋ komia hevooneŋkin se oli ja .
HH: ja sitten niin , m ‿ajoon niiren erelle .
HH: mutta mä aatteli jotta m , empä mä enää päästän nuata miähiä erelleni jotta ma aattelim mitä ne tek , mitä tekih jos no , romuk kääntää hevoosem poikkippäin tiällej jaa , sanoo ‿tta nyt , vaihretahaŋki sitä hevoosta .
HH: minä , niim mä tuumasi , aatteli jotta jos niin olis tapahtunun nim m ‿oosim pyärästäny hevoosen toisip päi , kaans sittej ja nym mennähän toisippäi , enneŋko olis vaihtanu hevoosta .
HH: sittek kum mnä , mää flaskasin hevoosta sittek kum mä ajoon niiren erelle .
HH: ne aiva niŋkum peljästyy sittek ku se oli hevoonen yhtäkkiä sitten niiren erellä ja , ne alakoo hyppäythäŋ kans oikeeŋ kovaa , ja yritti mua , kiinni , aina följätä .
HH: mutta ei ne ‿s , mä , kohta , ajoon niŋ kauwah jotta ne oli meni nä , jäi näkymattömihij ja , .
HH: mä annoon stek kävellä aina hevoose ja kuulin nin , ne aina tuli prakäytti sittek kuului niŋ kärryjem p p , kova , kolina sitte siä peräs .
HH: mutta n , se ei on ny aiva se selvää että oliko ne olisko ne pakkokeinoov vaihtanum mutta ‿n , sellaasehen uskohom mä jäin niistä miähistä .
HH: jotta sellaasiakiv voi ollak kyllä .
HH: hn .
HH: ei toi nyt ois tarvinut tuallaasta toimittaat tuannem mutta , .
HH: tottahan siällä niitt ‿oli .
HH: ei siällä tohtinum mitääs sellaasta nikun , ostaa , hevoos , asiaakaa , outo olleŋkaa kyllä siäl pian olis , hevoot , hevoosettomaksiki joutunu .
HH: minä muistan ennen nin tää , se oli täältä kylästä kotoosim mutt ‿em mä sanok kuka se on ollu .
HH: niiŋ kun niin , se ensim myy hevoosesa , vähän niku halavalla hyvämmoise , se oli vähän niku vi , vikurinen hevoonem mutta muutoo hyvä hevooneŋ komia oikeej ja .
HH: sittek ku se myy hevoosesa nin , se sai sittes sellaaseh hevoosej jotta nin , ku se , luuli jotta se on nyt ‿oikee hyvä hevoone otta hän nyt oikeev voitti , hevooskaupas .
HH: ja se pani sittes sen toisen hevoo seŋ korvallen ni se rupeskin oristelemahaj ja se oli tamma .
HH: jotta niikiŋ käyy .
HH: s ‿oli molemmat , orih ja tamma .
HH: s ‿oli sellaanen hevoonen stte joŋka se sai .
HH: se , ja se on tämäŋ kyläänen , sellaasen saanu .
HH: ja see sitten niin , oli toisek kauppamiehet sittej jokka oli hevooseŋ kaah jokka oli , suurempia hevooskauppamiähiä nii , s ‿oli sanonu otta , kyllä sun ‿ om paran lakatan nyt tekemästä kauppaa se sai sittes sen taas .
HH: s ‿oli muutoon ‿olluk komia .
HH: ja sitte , ne otti t sen taas tähä , aivaa niikum mitättömästä hinnasta takaasi .
HH: ja taas yritti muillen sitä myyrä .
HH: se oli , ni sellaane ollus sittes se hevoone .
HH: joo , se on niin , jotta ee siällä pia joutuu omattomaksi kuu , .
HH: sittes se sai lopuuksi sellaan niin ylypiäj jotta niin , se sittes sem , myy seŋkin sittem mustalaasellej ja , ja , se mä uskom meni sekin aiva sitten ilima se .
HH: se oli sitte saanu , jotta kun se oli ruvennu kräväämähän sen hintaa niin , saanu , siältä vaiŋ ki kiriootettu , tuuh hakcmahan takaasim bois että se oo sellaan ‿ettei sillä mitääs saa aikaa .
HH: jotta see on sellaanen , ei siälä pirä , ouroo , mennäk , kauppoja tekemähä .
HH: se välihin ntä haki tualta maakunnasta paljo ja sittev vei , suuria joukkoja kri , markinoolles sitten niitä .
HH: se on asuu tualla , närvijoella se , se ov viäläkin sellaanen , terves , hy , höyhkä miäh mutta se nyt ‿enää hevooskauppaa teem mutta , kaikkia muuta vähä , vähäläntäästä , kauppaa teköö välihin se ostaa heiniä ja , myy niitä ja .
HH: ta se ov vähä sellaanen , kauppaheŋkine .
HH: joo .
HH: see ov vasta niikun , siinä see , pualivälhin seittemäŋkymmene .
HH: taitaa ollal likempänäkij jo seittemäŋkymmene .
HH: siällä piti ottaa aina sellaasen , pyytää , .
HH: niit ‿oli sellaasia treŋkitupiakis sittes siälä , joŋka sai hevoosen , kunn ‿ei mihiŋkähäs suajahan saanu hevoosta niin , siälä pihalla sai olla hevoonej ja , sittes sai ollas siä treŋkituvas sitte , miähet ‿yätä .
HH: aiva niikun ilimaseksi jotta oli sellaasia treŋkitupia , sanottihin stä treŋkituviksi .
HH: jotta ne oli sellaasia , johonakin , tualakiŋ kri , vaasas ‿,oli sellaanej ja , finniläs nii sellaanen , siälä tehtihin siinä treŋkituvas sitten toises pääh nii sellaasta lanskaaki sittet tehtihin siällä , kiärrettihin .
HH: se oli sopivaa kattuas sttek ku stä , meni sinnes sinne , se lanskapualelleŋ kattomahaŋ kun stä tehtihi .
HH: ja s ‿oli sellaane isoo huanes sittes siinä toises pääs sittej johona sai , matkustajat ‿olla .
HH: ja se ei , ei se maksanu stem mitäät tualla , vaasaskaa .
HH: sualapussi otethin tuallaanem pualen hehtoorin , heh , heherom p , puali , säkki sitte , .
HH: otettihin , kärryyllej ja , rekehe .
HH: ja , oli ntä ste sellaasiakij jokka niin , otti viina , viinakauppahaŋkim meni mutta , min ‿em mennyk koskaas sinne .
HH: em mäkään nyn nir raitis olluj jotta niin em mä , aina joskuh mutta nin , em mä se , koskaan niin , oikeen , ollus sellaanen ‿että m ‿oosir ryypännu .
HH: et ‿olis , huamannuk kukaas sitä että , sev vikaanen ni om .
HH: äijjänä olles em m ‿oo enää ol , ei yhtääk kertaa ollu juavuksis .
HH: mitähän tämän oikeen saa , a aik , jottei tämä o , oikeŋ kamalaa , jäljistä päiŋ kuulunu , .
HH: täältä .
HH: naurua ku äsköm meni miälehen yhtä asiaa m ‿oisin sullet toimittanuv viälä mutt ‿em minä niin , se meni mum miälestäni nyv vähä pois .
HH: mitä m ‿oosin sanonu .
HH: ei se nym mikään niin erinomaanen , oikeen ollum mutta oli se nyt , joku sellaane .
HH: on .
HH: siäl oŋ , sik , toiset ja toiset , olis nikul laihialla .
HH: ja niin , tua niin , on ollukkin nin , tua tua niin , kun ‿on , teuvvalt ‿o , laihialt ‿om pitänyt tääl ku lukiaj jurvas niin , johoŋkim papin aina niin , ni ni tota nin , aina , k kuukaures , kaharestiv vi, , oŋko se niikuŋ kaharev , viikoo , pisäll ‿aina reisu pitänyk käyrän niin , .
HH: ja sil , sillä on tämä jurvajjärvikin , ensip pantu , alakuhu ni seŋ kuivaamine .
HH: se on niin , kun ne , se on tullur rattahim pitänyt tullat tänne aina ja se oli sitten niiŋ kaukana niij järvev vesi jotta se oli tualla ni pyärnis .
HH: kyllä , te pyärniŋ kummiŋki tiärä .
HH: ni siäl ‿asti s , järvenä sitte , tämä , jurvajärvi niŋ kaukana siälä järvenä , ja se sitten niin , rupes se pappi sitten niin , jotta tehtihin tuasta niin , kaaronnevasta niin , sittes sellaanen , oja , sinne , .
HH: kunn ‿ei , siin ‿o , se oli niv vähää , s häjyy , se , jotta josta se vesi vähä meni pois siältä järvestä , sellaanej ja se oli sittel laihiaaset niin ‿oli , sitä tullus sittel luamaha sitä ojaa sinne , sitä , sinnek kaaronnevaha , joka oli sitten nikun siitä järven suusta justihin niin , meni sitä , mannermaata sitten nii se , oja sitten niin , siältä , sivua sitte , .
HH: ja sitten niin , .
HH: mikäs sen nyt täs olikaa sem pa pin nimi se oi mukava
HH: se ojakin oon , .
HH: ja se sama oja on nyt ‿auwwaastu sitten ‿uuresta .
HH: ja sittes s ‿oon täältä , tupelt ‿asti ny auki , jotta se ei pääses sitten olleŋkaaj järvehen menömähän , nää nämä veret täältä mistähä .
HH: ja niin , .
HH: vi , ka kun en nym muista .
HH: t olkoon nyt mutta , .
HH: ja se on nyt ‿auwwaastu sittes suureksi ja siin ‿on tehtyn ni sellaanen , se maksoo paljo se siltaki nin , joka siihen tehtihin se menöö sittes sinnep peltokoskem myllyn , alapualellen asti jotta see josta se vasta menöö sittej jokehen se , pääsöö menömähän se , tämä nämä veret kaikki jottei se meej järvehen olleŋkaa .
HH: kaak kum mikähän ee , tuun nym miälehen ee se on nin tuttu se o , oja .
HH: ja sittel luultihin sittej jotta niin , se ju , menettää niin , se ottaa pian tianaa koko , jurvajjärven haltuhunsak kun niin ne laihiaaset tuli stä luamahan sittes sitä ojaa niin , meni jurvalaasekkin oli mennyl luamahan sittes sitä ja se tehtihin aivan niŋkun yhteesellä , voimmilla sittes se oja sinnej ja , jotta se rupes pääsemähän se , pappikin tänne aina jurvaha , sittet tulemahan niin , .
HH: mikäs s ‿o ja sen nyt olikaa
HH: on , justii sem papin ni , sellaaneŋ kun se papin nimi oli nii se o se oja , .
HH: s ‿on , .
HH: ja se on nys sitten niin nyt , täs , avajamises nii se on nyt sitten niin , sama oja nyt , se on nyt tehty sellaseksi suureksi kanavaksi , kans .
HH: ja sittes siinä se maksoo se siltakin siihem paljo kuu se , .
HH: siihen notkohon , tehtihin se sellaanen siltaki sitten nyt , piti teherä , sitte .
HH: ja niin , .
HH: ka kun ain ‿om mennä , men tullam , miälehen se ojan nimi mutta kun ei nym muista .
HH: s ‿olih nim mukava olluk kum muistaas sen ojan nimen sanua .
HH: tiätystip parahitek käyre .
HH: saa sanuas suar .
HH: ja sitten ne sanookij jotta ni , keŋŋäk kainaloh ja , kesällä .
HH: valtli , vakliinin oja se oli , vakliinin oja .
HH: meni tuah ni yhtäkkiä miälehen , vakliini .
HH: vakliininoja se o , joka siinä nyt auwwaastin taas sitte , .
HH: siit ‿om pitkä ku se on , ensik si vähä auwwaastu siit ‿on ainakin niin , sata vuatta .
HH: kun se on ollu , auw , .
HH: enääkkin siit ‿oŋ ku sata vuatta siinä ku se vakliininoja on , auwwaastu siihen aikahaŋ ku s ‿oon ensis siitä auwwaastu .
HH: mutta oo se tehnys sellaasen asian sittek ku se oja on tullu auki siitä jotta niin , se on , ruvennup pääsemähän siältä jottei s ‿on niil leviäättem mennys see , järvi sinne , pyärnihin asti , tä se or ruvennuv vetämähäv vähä se , oja sitte , stä vettä nopiempaa tottaha se aluuksi kaiketis s ‿oli justiin sinä niin , järven suus sittej josta se oi lähretty , viämähä ja se on olluj johoŋkimmoista jokia kummiŋkin , on ollus siihe , siältä sittej j ka , jä siältä läpittek kana , sen niij järve .
HH: ni , muistaŋ kun niin , isävainaa plaasi toimit , een , toimittaaj ja äiteevainaa otta niin , sitä niin , oikeen talavellakil luatihin sittek kun ‿oli kuivempaa aikaa .
HH: niil , lapiomiähiä ow vain ‿ollu .
HH: se oli sitte reisukin niin , mä sittes sanooŋkin sillooŋ ku , jotta se oli tua niin , hi , pel , tua tua mikä se nyt olikaa nin , vainio m , elkää tua tua kaŋŋahm , heikki sittej joka sitä plaasi tyyrätäs sitä auskariaki .
HH: jotta se oli sellaanev voimmakah miä jott ‿ei sit ‿oisikkaap pystynyk kaikki tyyräämähäŋkääj ja .
HH: voi mä m muistan se oli , ei se on n ei sitä pitkä ok kun se oŋ kuallukkin se miäh ja .
HH: mä sittes se oli oikee sellaan voimakah miäh ja mä muistaŋ kun silloon oli nitä , siirtolaasia oli täälä .
HH: sano ne oli sttek kirkolla , meni sinne , kaŋŋasalak kanh ja , se sitten sanoo ‿t , .
HH: mä kysyyn että mihiŋkäs , sitä noin , suuria kiviä viärä , sellailla , sanotahaŋ kottikärryyksi nin se niitä sellaasia , suuria kiviä ja se oli sillooj jo vanaha mläs oikee .
HH: mä sanoon no viäläkö vanahaa kaimua myär menöö tuallaasek , kivikuarmat sanoo että no kun täytyy kun niin , no , siirtolaaset nin , aiva niin , pillas .
HH: heirän , saunaŋkiukaha että pitääs sitä uusian nii. se tykkäs kovaa kum mä sanoo ‿tta viäläkö vanahaa kaimua myäre menöö tuallaaset , ki vikuarmat vaiv viälä sanoo että tottahan ne me .
HH: s ‿oli suuren taloon isäntä .
HH: tua niim muv veljeni oli kaanh nin , siit ‿on nyt , kolomev vuatta kun tä , siitä oj ja, , amerikasta täälä ja , ja niin siit ‿oli kolome , kuuskymmentäkaks vuatta ja , me sitten ‿ aiva ajelima nua oli nua niin , hannukselan niin , veljempoijjat niiŋ kovia sitten ne aina tuli hakemaha jotta me melekej jo , liiaksiki joutuum ‿olemaha aiva , viaraha , kyö kyö nii , autojem päällä .
HH: ja niin , ne sitten niin , reisukin olima martin työnä tuala , jok ‿on närvijoella asuu se martti jok ‿oŋ kans tualta noriŋkylästä kotoosim muv veljem poika .
HH: ja sitten niin , siin ‿oli jokin , se oli siällä isoo , se sa suuri satama johona , on ne kaikki suuret laivat tulee oikee , oikeen suuria laivoja siin ‿oli sittej ja .
HH: ku se oli tyhyjänä viälä ni se oli aiva niku suur , korkia tuparati ku , siinä rannas oi ja .
HH: siin ‿oli jokiŋ katteeni kuluki sitten ni , siinä , laiturilla niin , se sanoo muv veljeni sittej jotta niin siit ‿on niiŋ kuuskymentäkaks vuatta ku hän ‿on tästä lähteny amerikkaha .
HH: se otti kovaa puheeksi se sano että o mutta ohaŋ kummallista kun jo , t ‿on , vaipunu aiva , sikseensäk kun nin , viälä sellaasem miähen näköö jok ‿oŋ kuuskymentäkaks vuatta tästä lähteny amerikka ja nyn näköö viälä samas paikas sellaasem miä. se , meiräŋ kans rupes praataamahn oikeeŋ kovaa ja tuli , niikun , vaikka se oli sellaanen he herra oli .
HH: se sanoo si tä komia meil ‿on autoki
HH: se oli sem martin auto sitte jolla me olima .
HH: kolomekkymentäkaks vuatta kans olluus se mum poikanikin , kanaatas .
HH: siit ‿oŋ kaks vuatta ku se on ollun nin , täälä , sua , jurvas , ja suames , kans , kattomas .
HH: mutta , niiŋ kun niiren tuloo ikävä sittek kun ne ,.
HH: se on ‿aiva se muv veljenikiŋ kirijoottanu jotta aiva , .
HH: mutta , se on niim paljo kaah jo , tiärämmä , sano että kyllä hän ‿yhtä tervehn ‿om pysynym mutta ja , tua ikä on niŋ korkia jottei hän tohori enää lähtiä että , tekih miäli viälä käyräs sua .
HH: ja samoon sem poijjan niin , ja sen emäntä nin , se on aiva kaah ni justiiŋ kun , se oŋ kirioottanun niin niikun aiva olis , uusiintunu jotta se on tullu nikun uuresta ikävä .
HH: suamehn sano että kun , ei oisi mitään niv väliä kun , eläkkeellem pääsöö pia , pikak pualihin niin , vaikka mihinä olis jotta mutta kun om , perestä siälä päin nin , siit ‿ei sovil lähtiäl liioon sittem m ihiŋkääm mualleŋkaa .
HH: vaikkei niill ‿ook kun yksi , hvlikka niillä vain ‿o sillä mum poijjalla mutta nin , sittes sillä om perestä sittes sillä sen , flikalla .
HH: ja , totta se on sellaasta että kun se on siällä kotiintunun niin , se ei siältä tuuv vaan niil lähretyksi .
HH: ja sem pitääs täälä sitten ottaas sellaasen , olimpaikaj ja ostaa ittellensäj jooŋkimmoisen , sopivaa , tilan ei se , täälläkään nyt ‿enää muulla laalla passaasi .
HH: vähästäkyrööstä , järv , järvikylästä kotoosin sen ‿emäntä o .
HH: no ei
HH: s ‿oli sellaasta , .
HH: minä kyllä meinasim mu , suavuri , s ‿oli mun emäntäni , velii .
HH: kun niin , sillooŋ ku niin , m ‿olin a ,.
HH: siihen aikaham piti olla arvannostolla .
HH: ja arpa oli sellaane , surkia ja , joka niin , sai , ensimmääsiä numeroota nin se joutuu siiloon niin , kolmev vuårer reisulle .
HH: ja , ja minäkin sai sittek kun niin , m ‿olin , siällä arvannostolla tualla ja kauhajoella piti ollakkin , ja mä saiŋ kaas toisen , numeroo sitte .
HH: ja se karkas sittes se joka ensimmääsen numeroo sai .
HH: jotta min ‿oosij joutunus siinä nii kuu , kiikkihin sitte , kun ‿ei se oisikkaa ollu enää saatavis se joka ensimmääsen numeroo sai .
HH: ja ku se kuuli se mun suavuri sitten , si amerikah jotta niin , m ‿oon sellaasen , numeroo saanu ja sttep , nyp pitää kolomev vuarer reisuhun niin , helesi , ne viätihi helesiŋŋiŋ kaarthiŋ kaikki silloj jokka viätihi .
HH: m ‿oli justhiin oli silloiv vihiitty , e emäntäkij jo täällä jo oli , oli jo sitte ni , mä sanoon että kamalaa sekin o mutta , minä tuumasij jo sittes siihel laihi jotta , mitäs siinä muuta sitten ny jos , kerran tuloo lähärätyksi niin , hetkem päästä emäntä sinne , kaans sittej ja .
HH: mutta een lähtenyk kummiŋkaa .
HH: ja oli niin onnellista sittej jotta nin , ei viäty ku suurimmista pitäjihistä yksi jottei jurvastaka viäty olleŋkaa , jotta , mä säästyyn sitte koko , reisusta .
HH: ja se olik , olluk kova reisu kun olis pitänyk kolomev vuarer reishum mennä , helesiŋŋiŋ kaarttihi .
HH: se oli siihen aikaha sittes sellaast .
HH: s ‿oli justiin see aika kun niin oli sellaasta jotta niin , ei tääl ‿ollukkaas sitte , .
HH: sittet tuli sellaane jotta se tuli se niin , venäläästee , venälääsiä tännet tuli paljo sitte .
HH: kun tuliki sittes se pian se , sellaaneŋ kahakkaki .
HH: se oli sellaanej jotta nin , kun s ‿oli ennen , kun s ‿oli reheristi ottaa , joka sai ensimmääsiä numeroota nin , ne joutuu kolomev vuarer reisuhuv vaikka mihiŋkä päi sittev viätihij .
HH: ja sittej jol , joka sai ylemmääsiä numeroota nin , ne pääsi , tualla , oli närpöös sitten , sellaane jotta , ne pääsi niiv vähällä jotta niin , ensi kerralla niirem piti ollav viis viikkua , siälä , närpööŋ kasarmilla .
HH: ja sittet toihna , vuana kolomev viikkua , ja kolomantena vuana ni kaks viikkua .
HH: ne pääsi sellaasella sitten niin sotaväestä .
HH: ja , jokka sai ensimmääsiä numeroota niin , ne joutuu olemaha , vakinaasestik kolomev vuatta .
HH: otta , jos lomaa vähä annethij joku , viikko muttei , ei paljua .
HH: otta j jo , vähä annettihii , toresta , lomalla sai käyräk kotona .
HH: numerot oli sinnep pantu johnakin , asthiaaj ja siältä sittep piti nypätäj ja .
HH: siin ‿oli sitten onni onnettomuureski , joka ni sai ensimmääsiä numeroota ni siinä , voi , ni menetti paljo .
HH: ja siin ‿ei auttanu sttem mikääm muu neuwwo muuta kun , arva se oj joka , arpa se on sittej joka sen tasas .
HH: ei auttanu muuta kum mees sinnev vaam mihinkä se , viisaa .
HH: tua vaasan niiŋ , pata pataljoonas s ‿oli ol , sittes se her , herkkoo se haŋŋah herkkoo .
HH: ja , mutta niin , se , sittep pääsi ka , kaks vuatta sem piti ollas siälä .
HH: mutta sitten niin se pääsi se , toinev velii , irti niin sitte , se toisem piti tulla .
HH: jotta sellaasta s ‿oon ollus se , arvannosto ennen ni , .
HH: sellaasta se oli , jotta niin , .
HH: kauhajoella .
HH: tä , ttek kum minäkin sain toisen numeron nin , mä kattoon nin oikeen ne niŋkun nauroo vai ja tykkasi kovaa , mää uskoo herrat jotta .
HH: kyllä saa sanua
HH: ja mun , .
HH: se oli sitten niin oli tuala , tainuhum mikki oli eesimmäänen nostaja me olimma sinnek kirkoŋkylält oli ensimmäähnä piti nostaa .
HH: ja sitten niin , s ‿oli ensimmäänen nostaja mä olin toinej ja se otti kolomannen numeroj ja minä toise .
HH: ta ne oli niikun ne olis pantuna siihe .
HH: minä kyllä ‿n , ollin siälä ottaa ja ottaa jotakin toistakim mutta kuka tiätää et vaikka se olis ollus sttes se eesimmääne .
HH: ja se oli see , se sattuu ollan niim mukavasti jotta ni se viimmeenen nostaja sai sev vii , ensimmääsen numeron että se pysyy siälä peljättävänä kaikilla , ta kuiŋkahan nin sattuu onnistuukkin , sen siälä , pysymähä .
HH: kyllä ha nikun harmia oli kovaa sitte kun siältä tuli .
HH: nua , nuaren emännäŋkin ei se ollu , mitää , ilosanomaa kuŋ ko , arvannostosta tultih .
HH: mutta se o rat ,.
HH: sittej jok , niin jokin , ämmä , toimitti jotta oŋ kirkon nyk kuulutettu jotta , pitää ja , jurvastaki ja mum pitää ,.
HH: minä sittev vaiv viälä aattelij jotta nin em mä viäläkäät tuata usko että ,.
HH: ja eikä siin ‿ollu , en tiräm miistä se sellaasen ,.
HH: jotta se ois ollun nikum paha asija .
HH: totta , mikäs se olis ‿olluk kum paha asija mennä , kolomeksi vuareksi , palvelemahan aiva ilimaseksi .
HH: se oli siinä kun nin , s ‿oli ensin horvi , se , mahalaj jäläkihiŋ kohta , pia , enneŋkö se kuivamahar rupes puu .
HH: ja sit ‿oli ennen niin aiva sellaasia suuria tuparatejakin niin tuahikattoosia .
HH: ja sittem malaat siälä , .
HH: sitte , pantihin ne tuahtem päälle sellaaset niin , ha , sahallakin elikkä , vaikka , kirvehelläki niitä melekeen osa halakoo vain sellaasia , tä siihen tuohtem päälle jottei ne päähnyk käyvertämähä .
HH: ja , ennen , flaasi , tua , tupen , herras , tuamarivainaa , plaasi toimittaa , reisukin se oli täällä , meillä ja , toimitti sittek kun siäl ‿on , tualla niin tu , tuppisepäll ‿ ollu oikeen sellaasia kurillisia poikia .
HH: no sitten niin , ne , ne oli ja tehnys sellaasta nikuv vastempä , määl , miälistä aiva jotta mitä , taharotti ni ei sitä koskaat tehty muuta kun aina vähä niŋkun toisehel laihi .
HH: ja sitten ‿oli ollu , se tuppisepäv väki sitten niin , päivä , kunnalla tyäs nin , s ‿oli , sitten niiren isä nonu että , ompa poijat ollun ny hyviä kun niin , ne on noiŋ kovaa laittanur roskapuita .
HH: n ‿oli viisannus sittek katollej jotta niin , ne ol , torneista , paasannu nitä malakoja , tupah .
HH: roskapui
HH: noo se oli , ne oli ollus sellaasia poikia .
HH: jos tahkua piti vetääj jos käski vetään ni ei mitäät tulluv vetämisestä mutta kun sano että , olokohon nyk koko laskeminen ni , silloor ruvettihn tahkua vetä .
HH: ja kaikim pualin oli ollus sellaasia .
HH: oli n ‿ollus sellaasia , päässilmääsiäkin oikeeŋ kun oli ni viarahiakim mennyn niin oli ne , mutt ‿em mä , sitä viittin ny nii sanoakkaak ku ,.
HH: n ‿oli pistellys sormiakin niin , voipyttyhyŋkij jottei viarahat söisi voita .
HH: ne oli ollu aiva sellaasia kamaloota .
HH: nitä oli ka eikö ne saanus sitte , kui kuritak kasvaa eli mikä olis eikö , ihminev voisi , pysyäv vähä , toisemmoihnaki , ku se sais rehtiä kuriaki .
HH: joo se , plaasi nauraas se t , tupeee , se oli , lautamiäs , miäh joka sitä plaasi toimittaa .
HH: herrastuamarin arvooneŋkin oikee
HH: no nii stä mä meinaaŋki .
HH: veittellä .
HH: tehtihin sellaanev viilo , ja se oikeen nikun , ku se oli oikee hyvä tuahen , lährön aika niin , se niiŋkun erkani melekeen sitte sitä myäte että sai vaar ruvetas sitä käär , kääntämähä .
HH: ja sem piti sttev vähä kääriäs sellaasellee , sellaasellen sellaasen nin tulluroi nii päij jottei se vetänyk käywwäräksi .
HH: ja sitte , vähä sellaasihin , sopivihil läjäpai , päihin sitte .
HH: ja painua päälleŋ kohta ei sitä , se olis kohta käywärtäny .
HH: mutta nym meni tuah miäleheni sellaanen tuahen , asia jotta niim , pitääkhäm mun sev viittiäs sanuam mutta se ov vähä niŋku häpiällistäkiŋ kun ,.
HH: mutta kun isävaina oli aina niiŋ kovaa sellaanej jotta sem piti , aina niin , kum mentihim pääiväkunnallenkin niin , sitä , keittua saara .
HH: nin , ei varmaha nin , haastattelija ny usko että sellaastakin tapahtuu .
HH: jotta niin , kum m ‿olima siällä niin , hiatakraa , krouvvis yä , yätä sittes siälä , me olima halakoja siälä hakkaamas siälä me , joka on siälä n , noriŋkylän tiän sivus se , mettäsarka meillä .
HH: siälä hia , siäl ‿oli sellaanen hiatakrouvvi , kroopi sittes suuri ja , m ‿olima siälä sitten .
HH: ja sinnes sammalia vaiv verettihim , paljo että se oli lämmin siälä , maatas sitte siäl sammaliem päällä .
HH: se teki ropehen siitä , tuahesta .
HH: ja sittes se laittoo sopivastik kiviem päällees sen , ropehen sittet tu , tueksi m , vähä .
HH: ja sitten niin , vettä täytöhö se , ropehe .
HH: ja sitte , piäniä tikkuja vala , sinne , alas sittek ku se oli täynä vettä .
HH: ja sittes se oli niin tuettuna jottei see tännes sivuullen , mihiŋkääp päähny jotta se oli hyvin , likillen niin se , parrasta myäri , sellaasilla sopivilla kivillä vain niikun tujettu .
HH: ja ku siinä tuli kystää puurua sitte
HH: ei olluk kummiŋkaa tuallaastaka asiaa kuullu ikänä .
HH: no , niitä minä aattelin ‿että , eikö , tuan nym melekeen täytyy sanuak kun se kerram meni miälehe .
HH: ja , se oli aiva sellaane jotta sem piti stä , aina sitä keittua niŋ kovaa , ehtoosin saara .
HH: ja sittek kum me siällä , aikooma olla yätä niin , se ,.
HH: s ‿oli hyvä tekemähäŋ kaikkia lajia , sellaasia .
HH: jotta , niiŋkul luulih jotta ei millääs saa , mutta kum minä tiärän sen toristaak ku m ‿oon stä puurua syäny .
HH: sitä tuahella , tuahiropehella keitettyä puurua
HH: niin sellaasia piäniä kuivia tikkuja sittes sinne , sellaanem piäni , jotta siinä paloo ne piänet tikut .
HH: ja sitten niin , ku se rupes ki , kohta kiahumahan että se vähä rupeh juaksemahan niin ei se antanus sen oikeeŋ kovaa ruveta , enneŋkö että see , rupes sekaamahan sinnej jauhoja .
HH: ja sittes sekah niŋ kauwa jotta ne oli reheristik kypsiä .
HH: eikä se palanus se tuahi , sittem muuta kun , sitä myärim mitä , se kuiv , oli ni jottei ollu vettä .
HH: eikä käyvertänykkään sittem miksikääs se pysyy siinä vain sellaahna , niireŋ kiviem päälä ku se sen siihen sopivastit tukes .
HH: ja sellaasen soki , soukan , paikav vaaj jätti sittes sinne jotta si ne piänet tikut siälä paloo sitte .
HH: no ei tuata sovip panna ylähäkkää .
HH: no eii
HH: kun se oli vettä siälä niin , ei se palanu .
HH: ja se oli nin sellaanev , vahava tuahi sellaane ja , sitkiää lajiaki jotta se sai sen niin ehjänäki , siihen taitelluks jotta niin ei se yhtähäm menny repeellys sitte .
HH: oikeen tuata naurattaa melekeem m ‿ooj jolleŋkin stä sanonu ni , n ‿oo sanoo ‿tta , ei ne ot tahtonu uskua että se on totta .
HH: mutta se on , ei se , em mä valehrella viittit tuallaasta joka on nys sitte noin sukkelaa asi ‿aa .
HH: mitäs siitä nyt ‿olis apua että , tuollaasta vale , valehteliskaa , akia asiam mukavuureksi .
HH: niin ‿olis l , sel luuli jotta se käyvertyy sihem mikä , miksikä hyvänsä .
HH: mut ‿ei se vaan niim menny .
HH: saa nyk koi , koittaak kuiŋka käyy ja .
HH: see oli sittes sellaasta , useeŋkin oli sittes sellaanen , meil ‿ol , isoo , leili sellam puinel leili ja s ‿oli katajasta tehty se leili ja , siälä pysyy sitte , se , melekeen niku piimääpä sinne aina otettihi sitten evähäksi ja , selasta sopivaa se , piimä sitten oli .
HH: s ‿oli rai , raikah leili sitte se oli hyvin haurottu aina ja , ku s ‿oli katajaane ni se pysyy nikum , parempana melekeen ne , särpymät sitte .
HH: seŋ kans sittes s , syätihi .
HH: oikeem mun naurattaa välihiŋ kaas .
HH: e , eino ,.
HH: m ‿oon sanonu einolleŋkin tällee , jaa sitte , emännällem miŋkämoi , jotta oottako u ikänä kuullus sellaasta , asiaa otta niin , niin , teherähän n ‿oon sanou että ee e e naurua , ettei tuata toreksi uskoosikkaa .
HH: se sen niikun ,.
HH: ei s ‿olleŋkaa stä , se vain nikun sen tai , nim mukavastiv vain niin ,.
HH: s ‿oli nii sitkiää sittej jotta niin , se sen tee ,.
HH: ja se vähä nikum murtuu sittej ja , mutta se toinen sattuu pysyäs stten , ehijänä otta se , se , onnistuu sitte .
HH: ja meni ,.
HH: se oli vähä nikuv vahiŋŋollista ni koivumettälleŋ gun , jos se ollesakkin syyväättev ve , viillettihin se että se meni puuta myäre , se ,.
HH: mutta jos oikeen terävällä veittellä ja oman mettähnänsän niin ei tehnyn niiŋkääp paljo asiahaŋ ku se sen , jätti se , sev vain sen tuahev vain nii , otti irti , jottei se painanu stä puuta myäri .
HH: mutta kun sem painoo puuta myärin ni sihen tuli sellaaner raita sittej ja se rupes sitä nikul lahoomahan heŋkehen tulemahaŋ kohta koivu .
HH: jottei se , sitä kärsiny otta sihen , veittellä noiv verettihii ,.
HH: ja se jäi stes siiheŋ kasvamaha .
HH: mutta kun niin , se nikun tuli ottahan , otti niŋkun toista , tuahta vähä sellaasta , kopelotuahta , sittes siihen niin sen , sen niin , par , sen sen sellaasen niin , kaarnam päälle .
HH: muttei kaarnaa , sitten niikuu , viilletty , puuhun ‿asti .
HH: se , etä kun se , tuli sellaan nikuŋ koo , kopelo , sellaaneŋ kopelotuahi ei se tullu enää sellaanen sitkiä ettei sillä saanu , mitää , ei se oisi oikeeŋ katolleŋkaak kelevannum mutta tuli vaan sellaasta tuahta vähä stes siiheŋ kun see niŋ kaarnam pälle , jos ‿ei sitä vain niin ,.
HH: mutta sittes se rupeh ni kuŋ kualeentumaan se koko koivu ja vähä selaaseksi nikun , kun sen niin veti , sen niiv , puuta myäri reiruhun sev veittensä .
HH: se oli nikuj jokin ukom , ilim ‿olis siitä vähä , fiirtäny .
HH: s ‿oli , ni pitkältä kuiŋka se tuaht ‿oli otettu niin tuli sellaanen halakioo siihe , puuhuj ja ,.
HH: se rupes ku niŋ kuivamaha .
HH: tuala muistav viimmeesen nin tuahikattoosen tupararin niin noriŋkyläs siälä , sanottihim punniksi stä taloja .
HH: s ‿om pireltyskin se rati sittej ja .
HH: se oli pitkän tuvararim , ra , tupararim päällä sellaanen tuahikatto ja siälä malaat sittep päällä ja , sellaaset jo häjykkim malaat jotta ne rupes siälä varisema .
HH: että nitä roskapuit ‿olis saanuk ka , katon tornista , luvaham panna .
HH: siäl ‿on toresta niin sellaanen olluv viim , viimmeeseksi tuvararim päällä .
HH: niis ‿oli ennen sittev vain sellaanen niin ,.
HH: kun niin ollus selaanen , kun ne tuahikattoja on ollu .
HH: siin ‿ov vaim pantu sellaaner rästilöö sittes siihen niin , se , nikur rästähäksiki .
HH: vain sellaanen soukka , jokin , vahava , halaastu puu .
HH: niin se o sitten niin , tullus sellaanen jottei siin ‿oot tullus sel , r , rästäs sellaanev vähä lyhkää että olis ku , kusnup pitkin seinää se , vesi sttek katolta mutta kun nin , s ‿on , n ‿oon tehty sellaasia vähä illoja ne , hu ennen ne tuvat .
HH: niin n ‿oon sitten niin , se rästäs on tullu , jotta se oŋ k kusnus sitte , alahan niin , kauwemmas se , vesi sitte ettei se op pitkii , seinää tullu .
HH: jotta siin ‿on ‿olus sellaanen tarkootus sittek kun , ei sitä nyt ‿oov viittinym monta , pualiskaa sinne , tällätäk kiinnik kun hyvä ku sen yhyren sai sittes sinne , rästähällej jotta sai sitet tuahet siihe , siit ‿alakaa , kattamaha ja .
HH: ne on toresta enne ennev vanahat huane tupararikkin niin ‿ollu aiva sellaasia illoja vaikki , muukkiv vanahat , huanehet niin ollu nolla , luhtalarot oikeen ‿ ollup pahoon illoja , jokka kaas on tuahikattoolla pantu .
HH: mutta niihin saikim pannan niihi sellaasihin tuahikattoo , elikä sellaasihin illoohil latoohin ni heiniäkin niin , vaikka melekeen tuarehna kun nin , ei ne päähnyl laskeentumahan ne kun ne ‿l , kul laskeentuu niin , ni jää selaasia rakoja sittek kun se oli siälä niku seinäm päällä , aina ‿s , ympärihiinsä .
HH: ku se oli sellaane illo .
HH: s ‿oli niŋkun trattihin ‿olis pannu , heiniä jotta , ku se laskeentuu nii sinnej jää aina tuulee , aukkoja .
HH: kun ne seinähän nikuu , laski koko , kokohoŋ , kuivikin niin .
HH: kun niin , n ‿oli sellaasia il , illoja , niin ne , ne makas siinä niikun , ei se päähny oikeel laskeentumahaŋ ku se , makas sen seinäm päällä sittes se aina jotta sinne , ku se laskeentuu s , keskeltä p ni sinne jäi nikur ra , tuulerrakoja sitten , sinne jotta si nep pääsi tuuli puhaltamaha .
HH: sitten , niŋ kauwwan että rästäs tuli .
HH: ne , se , ne oli niin ,.
HH: mitäs tuahi ei tuahi kovil lahoo .
HH: se on hyvää , lahoomista vastahan tuahi .
HH: kyllä kun ne aikansa oli siälä niiŋ kyllä ne viimmeen sitte , rupes pörristymähäŋ kaah ja rupes neki , vuatamahaŋki .