Location: Noormarkku
JS: se on tuas kirkon tolia pualem mun syntymäpaikkani .
JS: s ‿oj josa on , kait tuan nu ja tiättet tuan , ilmari , uusanttila , se on sillä tontilla .
JS: juu , juu se on sillä tontilla juur ma olen syntyny , ja kasvanu .
JS: se oli semmonev vähänen torppa .
JS: semone , et sillon ‿oli torppat kysumykses ei silon ‿ollu itsenäiset .
JS: että , urastettiin siinä sitte , hiuka non ‿et saatii vuasitulloo ja , toinem puali saatiin , haŋkkia mualta , elämissee .
JS: eedvartti anttilan , se oli sie , taika jussi antila sen , paikan nimi sillon ‿oli se on ny , alianttila ja , se on nyl lempi anttila , alaanttila .
JS: ei , ei , kolmep päivää rukkiil leikkoos ja , kaks päivää hev , talvella hevoseŋ kans .
JS: juu .
JS: yhreksäm meit ‿oli .
JS: keskeltä .
JS: e , ei poiki ykss ‿oli poika ja , kaikki tyttäriä .
JS: meitä oli kaks veljestä vaan .
JS: täyty talvella käyräs sitte kum , minäkim miäheks tulin ni mettätöis vaan ‿ei muu auttanu .
JS: ei see , kan , ei see , piäni huusholli ni ei se , aina väkkee tarvinnu .
JS: jaa , hevosella
JS: ei , noormarkus olem piremmäll ‿ollu , en erempänä .
JS: se on täss ‿ympäristölä vaa häärätty , täsä ol jo hyvät mettät .
JS: joo jaa kuiŋka
JS: jaa merree
JS: eih , tämä mennee ahlasii .
JS: tämä mennee isom matkaa sitet tännep pohjaseem päiŋ , kokemäejojen suusta .
JS: ni .
JS: juu .
JS: vaikkei ka tästä oikeem pitkä matka o mutt ‿em mää os sinneep päij ja joutunuk kulkee .
JS: ja erempänäki oleŋ kulkenuk kyläs siä mutt ‿en oj joutunus sitä teerä kulkee .
JS: kyllä mää olen tehnym , saa sannoo että vähä joka sorttii mutt ‿en ‿om mestari miŋkää .
JS: juu , mää ole siinäki olluv vaikka ,.
JS: ne alkaa s , sej jälkeeŋ kuŋka , suvi tullu kevät tullee että lähtee jäät pois .
JS: tuas se alkaa siinä huhtikuun , toukokuuj jamast tavallisesti oikee .
JS: täälä tällä paikalla , ja joka paikas melkein issom matkaa .
JS: joo niin ‿o .
JS: s ‿o vaihtelevaa .
JS: juu .
JS: juu se oli sillom päiväpalkka ja , ja p , päiväsaikaan .
JS: kuustoista tuntii oli , piänempi lyhkäsempi päivä .
JS: ja , sittev välliin ‿oli , sillaik ‿etteij ‿ollup paljo muuta yäsyräntä ko , kol neljä tuntii .
JS: ja se oli vaam päivä se päivä ko päivä .
JS: joka sortis .
JS: mitä tarvittee .
JS: ooŋ kaik , sen tietä etä se ov vaaralista fommaa mää oli , veneellä laskiŋ kaikki koskekkim mitä tääs oli näilä paikala muuk ku tästä , noormarkun ylipualela siin ‿oŋ kak semmosta koskee ettem mää ol laskenu eikä niit ‿ol laskenup paljo kukkaan ‿ikänää .
JS: mutta nyn nel laskee kyllä ei niis ‿ol , ei nit ‿ol laiŋkaa .
JS: eh , en ‿ole ollu .
JS: mää olen ‿ollus sev verra , jalvoistani notkee ettem mää , tollai sevonnut tukkeim pääläkää ko mää karannu olen ni em mä os siinäkääm puronnuv vettee paljoo .
JS: se kyssyy vähä taitoo .
JS: em mä o , em mä oi laskenut tukkeila mutta kylä mä niitteŋ , kans kulkenu olen tuala yli jojeŋki mennyt tukilla mutta , em mää , yhrellä tukkii ok kulkenul laiŋkaa .
JS: muk koŋ kaks on ollu ni sit mää olem mennyv vaikka miŋkä .
JS: kyllä niit ‿oh hukkunup paljokim mun aikananim , mutt ‿em mää tiä oŋko noi varsinaises , tukkityäs mum miälestäni ole oikee , hukkunuk ko yks miäs .
JS: tuala ahlaisis joskus , ennee .
JS: e , oikee , meinaan , hukkunu o kauhest tähän , näihii vesistöi mutta ei , ei tykkityän aikana .
JS: se oj juur se m , miäs se meni , sillai että nem meni , oli , semone suuri paha koski ja siähen oli jääny , pari kolmet tukkii , siähen , siheŋ kiven taa .
JS: ja , laskettiim paatilla varppi , ma varpilla paatti .
JS: tua noin , ja nem miehet ‿oli siä , paatis .
JS: nin sillai se meni ja toinen , saatiin , heŋkis pelastettuu pois jo viimises , silmärräpäykses muta tois , toista ei löyretty enneko sitte ko nous ittev vetem päälle .
JS: kais se löi paatin täyteev vettä ni em mää sitä ny ennääm muista vaik ‿on .
JS: putosiŋ kyllä mutta ee , ei mull ‿oluk , ei mul ‿ollus siä hättää vaikka mä välliim putosiŋkii .
JS: silloŋ ku mää opettelin ‿yhrellä tukilla , kulkeen ‿ylitte jojen ni , ma oli sillov vie hyvin nuari ni , tua , mää putosim melkein a , monta kerttaa päivääs siä .
JS: et ‿eiko pysy .
JS: ma olin tuas , siinä s , seittemäntoista , ikänem mää uskos siähen aikaaŋ kom mää semmottia rupesin , yrittelleem mutta mää näin ‿että mää ole huano yhrelä tukila kulkee nim mää lakkasiŋ koko fommasta .
JS: ja ko mää , rupesiin hiukam pääseen , siälä menneen sillai et , ku seisos , tukim päällä ja , keksiläs meloo sitt ‿että se meni ettieppäi .
JS: ni , ko nen näki että se pääsee hyvi ni sanotti kattokaas tual ‿on suuria lintuja mennee juur tosta ja kun sitte katto ni silom , ni sillom plumpahti .
JS: ku meni ajatukset mualle .
JS: nii niin niiŋ kai ja nit ‿oli aina , minä niiŋko muukki em mä sitä saas sannoo .
JS: noo , sitä , joskus , päivälä sai sillai hiukan sitet tuntij ja pualen tuntii nukahtaa ni se meni sillai se valvomine .
JS: minusta oli se kaukana mä e haŋkkinus saara unta laiŋkaaŋ koskaa.joo , oli semmottiaki tapauksia , mun ‿aikanani että , miäs nukku ko , tollai järven ‿ylitte mentiim ponttoolla ni , ja , laut , suuri tukkilautta peräs ku sillai aŋkkurilla väännettiin sitä ni ,.
JS: se , silaila , tahto nukkuus siinä sitte ko , se kiärrettiin semmosta , karusellii , ympäri kup , painettiin ,.
JS: ja joku häijyŋkurinen sitte otti yhrem miäheŋ ko se oli aina putos seŋ , kaŋki kärestä ni että , loskahti ja , sevotti , sekkos toistej jalkoi ni , joku , miäs sano sillai että hän taluttaa tua miähej järveen ‿että se virkoo ettei se paranem mistä ä .
JS: ja , ja tua noin , ei kukkaam puhunus siähen sitte yhtää mittää mutta se , sano että jos vaam puhutte jostain ‿että kukas , sen tyän tekkee ni tua noin , ni se saatte , nähräs sitte mitä siitä seuraa se oli paha miäs tollai käyttääm puukkooki että ,.
JS: se oli hyvir raaka miäs ja , se irrotti seŋ kaŋkeh hilijaa ja piti sitä kaŋkee ylhäällä ja , lähti kiärttään tollai noi , taluttamalla ja miäs käveli niŋ kauniisti järven ‿että molskahti .
JS: mutta pois se otettiiŋ kohta ei sitä , ei sitä sinnep , jätetty .
JS: mutta , sit jok ‿aino rupe , taikk ‿ei nyk kaikki mutta , jokuset san että mitä sää nym miäs hulluttelek ko sää nyk kävelet järvee , että mikä sun o , mikä sinnuuseen tuli no ei hän uskos ja ni että häŋ käveli , ni .
JS: joo semmottia siä tehtii sit ja , jokuusille .
JS: noo en tiä , se oli sillai että tua noin ‿ei niillet tehtyp paljom mittään , evervaltaa , mun ‿ai sii niis sakeis kummiŋkaa ko mää olij ja mää oliŋ kyllä sitä , vastaan ‿aina mää sa etä ei saa , tehräm mittää ett ‿antakaahan olla .
JS: mutta niitä joita oli hiukaj jo neuvottu ja , ja juteltun niille ni net tiesi väistääs semmottek kohrakki jo .
JS: kylä se mukavaa fommaa oli se uittofomma em mää suŋkaan sittet , siheŋ kyllästynyk koskaa .
JS: mää , niis sakeis kummiŋkaan ku minä olin ei , ei pyhänä eikä , koskaa .
JS: vaikka tollai , viaraseeŋ kyllääŋki mentiin nii ei , siä ruvettu mittäär riihitteen ‿eikä , eikä täs kyläskääŋ , vaikka täst monta puulaakii kulki ni ei nee , rauhallisesti ne oli täällä .
JS: täll ‿oli välliiŋ , toistakymmentä puulaakii , ajo sivu , läpitte .
JS: kyllä .
JS: niitä tuli sitte .
JS: ja ne oliki oikeem pahoja .
JS: ko oikeim paha koski oli .
JS: eij ‿yhtää mittää muuk ko täyty , se oli seh ei sitä vois selliittääl laiŋkaa että millai kuŋki , ruhkal laukasisi .
JS: sit se meni , osittai sitte ko tua , siältä , kuivu sittev vesi se , ruhka , kuivas veten alipualt ‿ettei sihe mennykkään ‿enneŋko nousi vesi yllöös nii paljo että se lähti painaa sit , se vei koko krossin sitten ‿että kohahti .
JS: mutt ‿ei sinne uskaltanup päälle kukkaam mennäs siilo , oltii niiv varovaisia että , että sanottii että nys se piam mulkkaa .
JS: ku oli sillai että , me , oho , ei mennyp pitkällem maalle , että siinä ku se , ryskähti ni kerkes karraam pois , enneŋko se lähti liikkeille .
JS: juu .
JS: juu siin ‿oli , kyllä sitte ,.
JS: ei , eikä siäj joka miäs , uskaltanu mennäkkään site hakkaamaaŋkaam poikki .
JS: sittet täyty olav vähä , loppine .
JS: em mää kyllä olluk koskaa hakkaamas .
JS: ei mun sitä sovis sannoo .
JS: muk ku välliiŋ kävi sillai etä saatiim pariki voorokautta yhtä ruhkaa reppii auki enneŋku saatiin .
JS: oli pitkä , matka , päästimpoomill ‿että kerkes sillä välil ‿olleeŋ kauheesti tukkeja ni siinä ,.
JS: siinä se sittet teki ne oli se on , n ‿oli semmottia , sitt ‿että , täyty yksin tukkein , nyppip poijes että sai sillai sualtamalla sinne , ensti , avanno .
JS: mut se veij ‿aikaa .
JS: ja sillai sitte , tuaski , yhreŋ kerraŋ käytettiin , toi , tuask , joku sillaŋkorva s ‿oli että , koitettii sitä siltaa suajella ettei s ‿olis millään tapaukses menny ni , joku , meni ja pisti , varpin , tukim päähäj ja toiset veti sem maala , maalta sillä varpilla poijjes .
JS: sej joutu puulaaki maksaa .
JS: kyllä , kyllä .
JS: se meinas ,.
JS: ja , sitt ‿oli tua toinen silta tos viäl vaaris mutta tua noin se oli , se oli hiukam paremmi , tukeilla kin , tai silai tukittu ettei se , tehnys siähen sitt ‿ennääl läijjää .
JS: siä oli tukip pystys ja ne mulkkeri sitte niiku tulitikut , siähe .
JS: kyllä .
JS: nn .
JS: kyä välliin sai monta kertaa olla , oikeem , monta aikaa ettei tarvinut tyätä tehr ‿yhtääm mittääŋ ku kattella , ku tukit meni .
JS: ni oli kyllä siäl semmottia kelviäki , päiviä oli sittep paljo .
JS: ja tollai ku , järvellä ko kuljetettii niitä lauttoja ylitten ni , tua noin , siä sai välliiŋ kaks viikkooki maata , järven syrjäs , miähet .
JS: enne ku eikä yhtääŋ kuljettu .
JS: noiŋ ko rookas käyräs sopeva tuuli .
JS: ei siä tuulella menty laiŋkaan niiŋku tuas karhijärveski se on suuri järvi .
JS: se ov viistoista kilometrii pitkä ja , kymmeneŋ kilometrii levvee .
JS: ni siä ei mennäs sillon tuulella hyvi sen ‿ylitte lähretäm mennee .
JS: eij ‿yhtääm muk ko oltiiv vaa , orotettii tuulen tyvenemistä .
JS: se , se oli ain asiaa .
JS: maksettiim , palkka täyrelline , jokikinem päivä se oli , päiväpalkka ei sillon ‿ollut tuntipalkkaa .
JS: nii just nii ja , mentiiv , sivullekkip päiŋ kyllä vaikka miŋkä sai mennä mutta , sittek ku , kyl ny jokai , joka paikas se tuuli kävi ni tiesi että koska tuuli ruppee tyvenee ni sittep , paikalles .
JS: kelapaatteja ja , ja soutupaatteja .
JS: vietii aŋkkuri tonne isom matkaa ja sittem miŋkä , niim pitkälle ko varppi piisas ja , sit ruvettii vääntään sitä siäheŋ kelam päälle , neljä miästä , väänsi sitte jos kovir raskas oli mutta , jollei kovi raskas ollun ni ei sitä tarvinu ollak ko pariki miästä .
JS: no , oli ne , uusia paatteja ne oli kyllä ja ne oli hyväks raurotettu , nek kelapaatit .
JS: ettekö ty on niitä joutunun näkkee
JS: jaaha .
JS: juu se oli kylä , hyvää o ,.
JS: mahtasko kello ollap paljon näyttäkääs
JS: juu mää olen ollut , toista vuatt ‿aikaa jo vallan tämmottis pelis .
JS: ja siinä viiren ‿aikaa ehtoosti on , voitelemine .
JS: se on aika rasitus .
JS: huano näkö ma haŋkki mennä sok tullas sokkeeks .
JS: ei mikkääm muu , ittelläs .
JS: joo .
JS: ja mää olin sairalas sitte , oliko se kuus vai seittemä voorokautta ko mää siäl ‿oli ja sit se , määräs neet sitte .
JS: ne oŋ , kolmei eri sorttii tippaja vie .
JS: auttaa , juu .
JS: ei kai nitä oj jos , sano sillai ko mää lährin että muistatte ettei nämäl lääkkeet lopuh huushollista
JS: ne on aika tyyriitä .
JS: kun tommonem pieni , pullo , mikä tolla flikalla äsken oli ni , tommone ni , se maksaa tällä kerttaa ni kymmenem markkaa .
JS: ja se kestää kolmev viikkoo , se lääke .
JS: kyllä , kyllä mää sano että kaik , kyllä mää siehen , niiŋ kavaŋ kuv vaa , pystyn ni kyllä , laita .
JS: ja sitte multa kiellettii sauna ettei saa , mennäv vihtoon ‿eikä kaffeeta juara .
JS: juu .
JS: jaa mitä
JS: juu niin ‿olem mä ole tehnyn niitä , aikani kuluks .
JS: eem , eŋ kumpaaŋkaa .
JS: mää , annan ‿ilma .
JS: mullet tuli , mää loukkasij jalkani menneet talvena niim pahasti ettem mää haŋkkinup päästäk kävelee ja sitte mullet tuatiiŋ köppi ja , ja tua noin , ja , eikä siit ‿otettu mittää vaikka ma olsim maksanus sem mielelläni mutt ‿ei , eij ‿otettu mittää ja , mää aattelin ‿että , mää teen sille nyk kymmenem parii vihtaja sit siittä palkkaa häj joutuu nek kaikki ostaan .
JS: minä olen sittet teh mennyt tonnem mettääŋ konn ‿ei niit tartte hakkee pitkältä .
JS: eikä tartte , kaataap puuta niitä saa vaam maasta ottaa , niitä , käsi , katkella .
JS: jaa kuiŋka
JS: juu mää , joka päivä mää kuljeŋ kyläs .
JS: ei täs kerkeep pitkälle menneeŋ ku täytyy nottel lääketten tähren ollak kotona .
JS: muuk ku sittek ku ottaa potup plakkarii .
JS: olitteko te siä jo koskisella
JS: jaa .
JS: s ‿ov vähä muistamattoin se emäntä .
JS: mm on se minnuu neljättä vuatta vanhempi , että ,.
JS: mää siä olen seŋ kans jutellu ni se puhhuu häthättää , usiammaŋ kerran yhren ‿asia .
JS: s ‿ei muistakkaan ‿ennään ‿että ,.
JS: mulla on se taas , ollup , säilyny aika hyvänä , se muisto .
JS: juu näeŋ kyllä , mutta , mull ‿on , kovastih huanok klasit tällä kertaa ja täytyy niin tihrutella että , ei , lääkäri ant ky muutoi hyväk klasit mutta ku n ‿or rikot , tua , tahreentunut tämä , näköpiste tästä , tullu ja sillai hiŋkkaantunun ni , et , sev , tekkee sen , nävön sillai nii , hu huanoks .
JS: jokikinem päivä , ja yälläki .
JS: yällä ulkoo ja päivälä , kirjasta .
JS: em mää tiäm , mää tua noin , mä oli sillon , ahlasis tukkit , uitos ja tua noin , siä oli mulla niiŋ kova , tyä seŋ , kevvään ‿että , ettem mää , ja se oli aina , koko joka päivä .
JS: ja s ‿oli niir raskasta tyätä sittej ja vaaraiista molempia ja ,.
JS: mää sannoin sitte ko net tukit meni siittä läpitt ‿ettem mää ot tulevana suvena täs , ennää ny uitos .
JS: ja lährim menneen samana suvena , syks , syyssuvesta ni ameriikkaa .
JS: se oli yhreksäntoistsattaa viis kirjotettii silloŋ ko mää meni .
JS: ei ket , ei sieltä men , kolmep poikaa meitä meni tällä siilo .
JS: sillom mentii paljo k , laivat oli täynnä .
JS: tästä ko lährettii haŋkosta mennee ni , ni siin oli viis kuus sattaa heŋkee , siinä laivas kos se vei tonne , eŋklantii .
JS: se , laiva oli nykki viä mä usko heŋkis mä , jossail lehrestä lujin että se , niminel laiva ov vie mut em mää tiäs sitt ‿että , oŋko se se laiva vai oŋko nimi vaam piretty .
JS: se oli , oliko se artturi vaij ‿oliko se se , pollari
JS: jompikumpi se niist ‿oli .
JS: mää e muist ‿yhtää kumpika se niistä oli ne oli , sisarukset laivat toinem meni ja toinen tuli .
JS: mä oli vallam mettätöissä .
JS: sitet tianas halkoista ja , se oli ommaa tyät ‿ei siehen tullup päällikkö puhhuum mittä ä .
JS: se oli urakkatyätä .
JS: siilo , sai , taala kahreksaŋkymentä senttii , komppanian tyäs päivältä ja , se oli ja siä päivärahas ku viä sillon .
JS: joka paikas ‿oli , ja tua noin , ja met tianasimme sillai , nih , kolme ja pual taalaaki päivääs .
JS: saij jo kahrem päiväm palkan ‿yhtenä päivänä .
JS: muta se että kylä se sittem miästä kyseliki ja että , jokka , sev verran tienas tuas net tianas kyllä , enin ‿osa oli siin ‿että kaks taalaa net tianas ei nep paljo muuta tianannukkaa .
JS: nee jokka siä halkoja tekiki .
JS: muta ku kaks hulluu miästä mennee töihiv välliiŋ koittaa että kuiŋka paljo saa nin , tullee sit semmottia .
JS: koittaa toinen toistas vässyy . .
JS: hyvä .
JS: oikee hyvä muukku se että ilmanala oli semmonen että se ei koske mulle .
JS: taikka se oli kyllä , tuas , misikaanis ‿olin , että se oli , talvella kylä pärjäsiŋ kovi hyvi ja syksy ja kevväi mutta suvi oli niin , nii huano että siä em mää pärjänny siä eŋkä haŋkkinu ollam millää .
JS: pääni kummiŋki jollei mikkää muu .
JS: oli .
JS: seŋ kuumuuren tährempä se juur ‿oli .
JS: joksikin seipäärreikääm paisto auriŋko ni kylä sen tietää että se sillon ‿oŋ kuuma .
JS: eikä nes sillon ‿oikein , paha ollu semmonem päivä ko , auriŋko kirkkaasti paisto mutta , semmoneŋ konn ‿ei , auriŋko paistanu yhtää muuk ko oli ihaŋ kellane .
JS: ni sillon ‿oli kuuma .
JS: se oli muuttu ihaŋ kellaseks ‿auriŋko .
JS: sai kattela rauhallisesti .
JS: ko tälläi näin ‿istu paikallas ni ei olluk kavvaa ko , oli keŋkät vettä täynnä ko , ihi , juaksi ihosta .
JS: nit tees sit töitä
JS: siä oli joku paha tauti , nimeltäs feeperik sanotti että jos vain siähem mies , joutu sihef feperi tauttii niiŋ kuumuuressa seki t , johtu ni , s ‿oli melkei sem meno .
JS: taikka jäi siihej joku vika sittej jos tua noin , siittä pääsiki .
JS: ni jokakikisestä mailman osasta siä oli miehiä .
JS: silläki paikkaa ko minä olin ni ,.
JS: mutta kiinalaisia kyllä mää näji .
JS: net , erotti kaikista , nämä ,.
JS: ja intiaanit ja neekerit ja , ja kaikki tyk kylä niitä sie , joka sorttii oli sitte , ja , täältä eurooppasta sittej joka maasta .
JS: n , n ‿oli laiskoja .
JS: eikä nep , ei nes semmottis töis ‿ollu laiŋkaan niiŋko , suamalainen ‿on niis raskais töis kaikis ei ne noi nen , nois paremmin nois rantatöis nis , lajev , lastaus , töpeleis niis ne oli ja lossauspeleis .
JS: ei nes , ei nek , syrämmaalla o , ollu .
JS: mutt ‿ei nep pysty olleen sittem misä vaa , jos se oli kuuma tai , kylmä .
JS: intiaani se o , joksiki yhtäläine ihmine ko suamelaineŋkii .
JS: hiukaŋ kellasempi .
JS: sili ‿eij ‿oj juur ‿oikee nim mää sano etteij ‿oj juur ‿oikeen ‿issoo erroo laiŋkaa .
JS: muukko se että siittä färistä sem muut , kit tietää että , suamalainen ‿ov valkosempi ko se .
JS: ja sitten nua ranskalaiset ja saksalaiset , saksalaine o hyvis suamalaisen sorttinem mies semone , kai niitä nähny olette
JS: eik se ole hyvi valkoverevä miäs
JS: mutta nua or ranskalaiset ne on tummaveriköjä .
JS: ja eŋklantilaiset ‿o ja , valkosevvereviä .
JS: muta intiaani se oŋ , se on semmonen vähä niiŋko kellahtava , sitte .
JS: nek kyllä teki töitä m , muitaki ettei vaan ne siä ranta , töis ‿ollu .
JS: niitä kyllä sie näki , noiŋ ko kaupuŋkis kulki ni niitä näki sik kaupuŋkeis ‿oiken ‿aika laila mää sit tiä mitä hee sie fommas sitte .
JS: eei siä oli niiŋ kova raŋkastus ‿ei uskaltanu , tapella .
JS: siä oli piänemp tuamio ko , tua noin , toisesta verem pani liikkeele ni kakskymentä vuatta .
JS: nii , ei suŋkas sihep paljot tarvinu että toista , kuanoo sev verral löi että veri juaksi ni siitä sai kohta kakskymentä vuatta .
JS: ei siäl ‿ollus sem , siin ‿oli semmonel laki .
JS: em mää tiä oŋko hän nym muuttunum mutta sillo .
JS: kuuskymetä vuatta takaperi .
JS: kyl kais se sentääm muuttunu on nel lait jo .
JS: se oli ,.
JS: mää olin semmottes paikas ‿että oli , kuskymmentä miästä yhres , asumukses töis ja sitt ‿olin semmottes , tyäs ‿ettei olluk ko joku heŋki .
JS: sinä kakskymmentä ja neljäkkymmentä ja kuuskymmentä miästä ni oli , ruaka , paikaski yhtaikaa .
JS: ja se oli sittet taas noiŋ ko , kaupuŋkis oli , ruakaias ni , s ‿oli se jälkeeŋ kummottet tilat niillä oli niin ni sej jälkeen ne otti sitte .
JS: mutta hyvä hointo meni miŋkä vaa .
JS: ei se tarttee olla ,.
JS: olis si , semmotteŋ kumppaniŋ kans siä ollu , että oli , etteij ‿yhtää puhunum mittää muutta kus sitä eŋklantiŋ kieltä , ni , ei seŋ kans ‿olis tarvinu olla , tarttis ollat tommonem pariŋkymmenev vuarev vanha miäs ni yhtaika ko pari kolmek kuukautta ni om puhras , kiäline .
JS: ymmärsiŋ kyllä paljo ko puhuttii mutten saanuv vastattu , osannu .
JS: siä oli ,.
JS: olim mää yhrellä suamalaisem , paasiŋki , aluela muta se oli paha .
JS: suamalainem paasi .
JS: kylä toiskiäliset oli paljo parempia .
JS: ja haukkuk ‿aina .
JS: ei tahtonu oikeiŋ kelvatam mikkään sille .
JS: aina sai moitteita .
JS: nii .
JS: ihan suamalaine .
JS: juu muta semmossia ne on sittee niin net täälläki on ‿ettei niilek kaikille , pomoile , pystym mittää .
JS: juu .
JS: ja sittem mää , olin siä niŋ kaua että mää sain , vähä rahhaa kool ni ostin tämän asumuksen sittek kohta .
JS: keskeltä kyllä .
JS: tuhanne ja kahreksansattaa markkaa .
JS: nii .
JS: muta se että mää ostin sitej jälkeem päin tualta lisämaata , muttei täs kappalees ‿o se om peltona kaikki tos noin , päij jokkee .
JS: joo , jaa mitä
JS: juu kyllä .
JS: mutten tiäm mahraŋko kualla .
JS: kuka sen tietää miŋkä vie ji , mää vierääv viä .
JS: kylläpä ne , ne vi viä , viä net täältä .
JS: vierään tonnen noormarkku , normarkkuun , kunnantalolle , kualee .
JS: ne om monta ihmistä viety kottoo pois .
JS: konn ‿ei viittitä et sillai ku tullee valla hoinnettavaks ‿ei viittitä hointaak kotona .
JS: o .
JS: se on , ei se of fimpyys se on täälä , paremmi harjakaŋkaam pualella se talo .
JS: oikeen sit saa sano et se kuuluu joksiki harjakaŋkaaŋ kylläm mutt ‿ov vaar raja erottaa jo että se o fimpym pualta , sem pualesta .
JS: se ov viimisiä taloja ko , noormarkku fimpyyseem päim mennään täältä ni , siinä harjakaŋkaalla .
JS: ku vaa huamaa kattoo .
JS: juu siäl , siäl nek kualee sitek kaikki joksiki ,.
JS: mää olem monta kerttaa sanonus sillai että tua noin , mitä niitä sinnel laahaatte naiŋku , tuastaki yks pariskunta kuali justaan , sillai , nee , se naineŋ kyllä kuali yhtäkkii se viätiin seŋkki tähreŋ ko tua noin ni sii , siin ‿oli hiuka heŋkee ku se , putos yhtäkkii tyäp , se ajo halkoja sirkelii .
JS: se nainej ja , puros yht läij , meni siihen yhtäk , kii läijjää .
JS: ja , siitte lähretti viämää , sairalaan sitte mutta toi , kuali se sinnek kohta sitt ‿ettei se , sieläm , semmotteem paikkaan soppii juur yrittääs sitte .
JS: mutta sem miäs sittek kuali , parrii vuatta jälkeempäij ja , se vietii sittes sinne , kunnantalole ja mää , oli juur siinä hiukkaa ennen sem miehen tykönä ja mää näin ‿ettei see , eläm , eläk kavvaa ja , jos ma olisin sem miehen nähnyj joka tua noin , sitä sinä hoinsi ni mää olisin san ‿ett‿ älä sitä miŋkääv viä , tua noin , se on tästä vieräp paljo , yhkäsempi tuanne , kappelilles se ko että fimpyystä sen tuatte .
JS: muttem mää joutunun näkkee ja se vietiin ‿yällä sitt ‿oli viety .
JS: ja mä ehtoosti .
JS: siä oli .
JS: ja niiŋ kävi .
JS: seuraavana päivänä tuatiiŋ kappelis , tää , tuatiiŋ kappeliij jo .
JS: mää näin sen ni että , että tua noin se eij ‿elä .
JS: see , se oj jämpti kymmenev vuaret tullee nyj juur syksyllä .
JS: se viiskymentä ja kolmek kuali .
JS: kolme .
JS: sillä joka , hämellinnass ‿on s ‿oŋki vanhempi m lapsista ni sill ‿oŋki kovim paljo lapsia sil ‿o , yhreksäl lasta kans ‿ollu ja .
JS: oon niitä jo osaltaa .
JS: mahtaak ‿olla , mah , mahtaak ‿olla muuta ku kolme , naimisis .
JS: jollei nyj juur hiljan nainu o etteij ‿ov viä tiatoo saanu .
JS: em ,.
JS: ni s , nii se oo , sanotaam myäntääks ‿oikein sitä ko mennee tua , tiä tonne .
JS: se on ‿iso kylä .
JS: taikk ‿ei se suuri o noh , aika pitkä se oj ja levvee kans .
JS: em minä tiäs siitte .
JS: eŋkä tiä et siittäkää että mistä tämä lassila o täi lassilan nime saanu .
JS: tämä , normarkkaki oli enneŋ kloosmarkku .
JS: ko se o muutettu noormarkuks .
JS: mutta sitä em mää tiä että millai tämä lassila on sittes saanun nimes .
JS: niin ‿o .
JS: se oŋ kyllä .
JS: em mää tiä .
JS: no , sitte om pomarkku rajanaapuri .
JS: kyl kai nen niitä o .
JS: ei suŋkan ne muita ole .
JS: että sitä yritettii sites suamentaa niiŋko noormarkkuaki nip pannas se noormarkuks ko , se o , kloosmarkku ni se oj jämtti ruattiŋkielinen nimi , nii .
JS: ni sitä yritettiin sites suamentaam mutta , semmotteks se sit tuli .
JS: mutta tästä em mää tiä em mää saanuk kuullat tätä lassilan nimmee , että mikä se olis ‿ollu , kait tämä on se , alkuperäne nimi mikä tälle om pantu .
JS: tähän ‿on , tullus savommaasta ni ensimmäiset asumukset tähän , kyllää .
JS: ei , silloŋ konn ‿ei tääl ‿olluk kettää vie .
JS: että ne on tosia ettei ne noin oikeen semmosta historiallineŋ kirja et ,.
JS: ja net teki tuahon , oli , tuas sem piti ollas sitte , se ensimäinem pirtti tos noin , tos mäjem päällä tällä puale jokkee , täs mejäm pellolla .
JS: ja siinä on olluj joku mää tiän se .
JS: siinä o viä tullee nykki jottai , hiilejjännöksiä siältä , sywältä .
JS: sen tähren tämä taloki nimes saanu o , savo .
JS: täm ‿on ‿isosavo .
JS: josta , tämäki on , lohkastu .
JS: nii , ko se on savosta kotosi se miäs .
JS: ja tua , tos pääs kyllä on sittev vähäsavo sinnem meni sittet tämän , isonsavom poikia .
JS: sai sen siältä perintö , kappaleekses sitte .
JS: joo , s ‿o ,.
JS: jos sitä , tiiätt ‿että mitä se manttaali meinaa montako hehtaarii .
JS: mutta kylä se vaam paljo meinaa ko täss ‿on nyn nämät talok kaikki ni täst savom maast ‿otettu .
JS: vanhempaim puhheittem mukkaa , mää juttelen .
JS: jaa kuiŋka
JS: ni ju s ‿oli tuas se , tämä , savon talo sitte muutettiin tuaho ja siin ‿oli se , siä , sittej joutu tämä alsrömillet tämä talo ja , koko talo ja , sitte , aalströmi myi siähen sitte , tonne , kullaan osuskaupalet tosta tonti , ja se tekrak , teki sen siehen tuahoŋ kaupan sitte ja sit se poltti se .
JS: ja se on nyt tos , tollai .
JS: kyllä .
JS: kyllä tämä o .
JS: ne , misä sitä soppii tehrä .
JS: ei täskääm mäes vaikka tämm ‿oŋ korkee mäki ja se on tommosta karimaata ni siihen ‿ei olt tullu ikänä , katovuatta .
JS: mun ‿aikanani kummiŋkaa .
JS: oole .
JS: no ei sitä tiä oikeen sannoo .
JS: lunta oli kyllä aika paljo .
JS: siä o aina semmottia välipaikkoja aina ettei ne o , etä siä juur pääsee mennee .
JS: kyllä sen saa niin sannoo mutta kylä siältä vaam pääsee .
JS: ei nitä sinnej jätetä .
JS: ei , ei siel ‿o ei et , ei tullun niitä vahiŋkoja laiŋkaa .
JS: mun ‿aikanani ok , ei kukkaam , valittanu ett ‿olis loukannukkaa .
JS: m mutta tua noiŋ kuule jollei se o , ei se oi läpilouhuu .
JS: mutta niitä paikkoja sittek koitettii vähä väistelläk ko net tiärettiin ‿että misä niit ‿oj ja , sittel lumella painettin talvella piukkaa , että kannatti .
JS: nee , jaa mitä
JS: niin ‿o .
JS: siä on sitten nii k , kom minäki näin ‿eile , meni , mettään tuahoŋ ku , piti mennäv vihtoja ottaav , vihraksia tosta mäjestä ja , ja kom mää rekkin , määki rupesin näkkee mustikoita mää sno et ‿että mitä laija mustia tos ‿o ja , ja kummarsiv vähä alemmaks ja ,.
JS: no , sai ottaat tollai , lypsää niit .
JS: noukittiim paikaltas .
JS: ja puolukoita tullee ja .
JS: niin ‿o .
JS: s ‿on niim , huano jo .
JS: nua oŋ kullä sen ‿ikäsiä ko minäki olen nua , toiset isommap puut ni , ne om mun ‿ikäsiäni .
JS: juu kyllä niis raakaleita viä o .
JS: toisina vuasina on ‿oikee oikeen hyviŋki .
JS: mutta , o , olen , noissa , lehristä kattelluj ja rariosta kuullellu ettei tua noin , ettei , s , tum miŋkään ‿omenia .
JS: ko hyvi huano sato .
JS: että , talvellisep pakkaset vei nes silmukat , poltti jo , vaikka kukosti niiŋ kauhee hyvin ni .
JS: mehiläiset se oŋ ku omenak kassoottaa .
JS: ja ko välliin ‿om mehiläisiä ni että , että semmone surina kuuluu jo isom matkaa ko , on ‿ihan täynnä puu , niitä mehiläisiä .
JS: kyl kai , se , kyllä mars sitä on täs jo , jute .