Location: Artjarvi
TN: jaa , no .
TN: ehkä täs nyv vie jotah muistetah .
TN: se ol se siantappo sellatiist , piinoost ett ‿eim mie nyt enää niit kaik syŋkempii muistam muk kyl mie niit viel , sellassii ,.
TN: nehän , suurii sikoi ol sellasii ylivuotisii ja , niit ‿aina kaks ja kolme ol joka taloos ja ne tapettih kaik , yhtem päivän ei niit , vähitellen ja suolah kovah siit vaa .
TN: no , nehän ne sano että ne ,.
TN: e sit ‿em mie muista että ne var , kuristi narul .
TN: ku ei ne osannum millääp pyörryttään niit .
TN: ne vaan silkal miesvoimmil , koval miesvoimmal vaan , ja , ja pistettih vaa ja se , siiv verevvuotoh siit kuol ‿ei se , millah kalel sit tainnutettu .
TN: mut , e , sit ‿em mie muista sit sellatiist että noin , ne aina puhuvat sit .
TN: s ja se aamul men , aikaseh mevvät sinnej jo pimehes .
TN: jo ,.
TN: kun se otti n , nok , nenä kiis sih hameeh niin , noilhan ol pitkät hameht nin , se pysy sii ei se päässy pois sielt .
TN: m , tä , se oŋ kyl tosi tapaus ollum mut ‿että vähäl leikikäshän se on , mut ‿että , tositapaus se on ollum mut ettem mie sit ‿on nä , ja siithää ne niit rupes , täss ‿ol , tos oikee sellatiin ‿ammattimies toi yks j , luotoj juho .
TN: mut ‿ei se tahtonnu se lyömiin onnistaa , se aina epäonnistu ja , jos ei se ens kerta onnistu ei sit ‿enää mitää sika rupee , villiinty niin ‿ei sit ‿enää siit uulestah päässy että , se ol se ol sellatiist , se ol kova päivä .
TN: eei kyl ne samaa rotuu o .
TN: no ei mut ne on sen , ruokinnan takii huono ruokinta .
TN: ne tul sen takii kun ‿ol , huono ruoka .
TN: hevosellantaa tuolt , veivät ja vähä jauhoi sekah vaa .
TN: sioil .
TN: isommil eihä ne pieniil sioil , porsail mut isommil ja tuol kun noil ‿ol , yksityisil ‿ihmisilkih aina niil ‿ol aina sika sentäh joka paikas joka ta , mökis kih ‿e , ne tuolt maantieltä kokoel niit hevosellantoi kun ne i , hevosel ajelvat kovast ni siel ‿ol lantaa ne , kokovel sielt , johku ämpärih ja siit ne anto sioolle .
TN: ja sano että jos , ni että se ol vaa parempaa ku tuolt tallist ‿otettus siel ‿ov virtsaa e , joukos mut se ol niim puhlast tuol tiellä se ei se olluv virtsaist nin , se sano söi miälelläh sit söi ja söihää sit , heŋkehpitimiks .
TN: että kyl se , r , elukar ruokkimiiŋkih ‿ol , huonoo .
TN: no siit se vietih , johkuu keittiöhuonee missä sai kuumaa vettä .
TN: ja silkaa niit nyv viel nykkih k , niit varitetah noin talois ja missä kotoo tapetah mut teurastamolhan ne uitetah siel kattilas , nykyäh .
TN: siihen , sen no se , se otettih talteh ja pantih suolaa sih ja sekotettii ettei se , ettei se noin , käynyl limpillej ja , ja siit tehtih makkaroi ku se aika talveen , ja useammaŋ kerraŋkih tekvät niit makkaroi .
TN: suolet , puhlistettih ja pantih veteh ja niit , vahlettih , harva se päivä aina uus ves sinnej ja , silkaa ne ne , puhristi ne .
TN: no ne keitettih , sydän ja keuhkot ja , maksa ja , sy , selkeräset ja sylttyy siit viel keitettih , le rinta otettih ja , ja muuta sialt ja se ke , siit tehtih sylttyy keitettih siit keitettävää lihaa .
TN: ja se pantih ja suolah niiŋ ko ne , tuorel lihakih ja , siit ‿otettih ‿aina sit mukaa ku tarvi .
TN: ei ne enää sellatiist lihaa nykyäh söiskä , mitä ,.
TN: täyty ollap pal suolaist ei se säilym muuten , täyty olla aika hyvä suola .
TN: ei niit kesäl sillov välil tapettuk koska se sillon syksyl kaik tapettih se vuolen tarve .
TN: ja siit mitä , viel lampahii tapettih nin , ne ja , silkaa suolattih .
TN: ei sit kaupas ‿ollu , koskah si , lihaa myytävänä mim , mim , noin nuorem miehen ollessai .
TN: ei siit muuta mennyj ja heŋki .
TN: ei siit hukkah menny .
TN: harjaksetkih jäi eikä noin ne karvatkih ne , käytettih noi kaikkih läŋken toppauksih ja muuta useemmiten , ei ne talletti viel nekih .
TN: ol , aika hyvii nois , läŋkehkih toppauksis ne ei noin , kovettunnun niiŋ ko jokuu ,.
TN: ku ne käytti rohtimia kaikki nehäm paattu silkaa kovettu mut se harjas pysy vähä silkaa pehmeänä .
TN: siaharjakset .
TN: niin niit nykkih otetah .
TN: niit ‿on useamp porsas vaa niin , emä on niir rauhatoi kun ne puree kun ne riitelee siit syömisest , ne puree siit sii kun ne toisiah siin , jahta pois niin , ne on niiv vihasii ja emäkih niir rauhatoi ei se pysys se nousee ylös ei se voim maata kun ne puree sev vetimii .
TN: s , n , ne ‿o sellaset , sakset nii ku pihlit nym meilläkih ‿ol ne mut ne oh hukkunnut täält , ne on vienny johkuu ne ku ne ol ne porsaspihlit tos ‿olis ‿ol nähtävänäki .
TN: mikä ne ‿k , nipistettih poiken ol silkaa vastakkain niiŋ ko , hohtimen tapaset mut ne on sellaiset toŋkit toisel , ettei ne on ni , hohtimet ‿o .
TN: ne on nii ko saksem mallii leikkaa niim päi .
TN: syöp ne sillooŋ ko ne oikeiv villii on niin , ainakih tappaa ne em mie nyt tieläj jos ne niin syöp mut ainaki ne tappaa ne .
TN: meilläkih ‿on sillon sattunu että ,.
TN: mie muistaŋ kertakih kun ‿ol kaks viikkoo täylyttih käylä aina syottämäs enneŋ ko saatih ‿alle , se ol aina kiinnik ku syottiläs niis .
TN: eikä siit niiŋ kauvan okkam mut eihän ne nyt enäh loppuaikoin niiŋ kyl ne , siel sai paremmin ollam mut olha niit vahlittava että , et , ne makas ja muuta ku ne pian niit , kun ‿ol s , ne onnettomii , yhlev vuorokaulej ja pari enneŋ ko vähä aikaintu .
TN: ne on , ne om pahoi niis sios toisis mist , mistä johtu mut k ei ne enäh ‿ol loppuaikoin ‿ollukkah niiv villii ei ne , enäh silkaa syö , pureksellu eikä tappannun niit .
TN: ne osas tappaak kaik koko porsaatki ku ne sai , j yksin siel vaan ‿olla .
TN: koko pesue .
TN: olha ne , kesäl vapaana tos meiläŋkih tos , mim mui , toi iso hak haka ni siin ‿ol , väliaita sellatiil luja aita ja peräs ol siit , harvemp missä ol hevosii ja lehmii mut , se ol luja aita tos ja sielhän ne vääns koko mäjeŋ kaik kymmeniŋ kerroŋ kaikeŋ kesää siel jä .
TN: nää ku ne pan sih nenäh , ne käytti yhtä reŋkast siiŋ keskel taikka sit kahta kahem puolen sih nenäh naskalil reikä ja sih , sih noin , reŋkas siit .
TN: isä reŋkasti yhleŋ kerram muistan , ku se reŋkasti sel , sikoillah siin nuorii sikoi .
TN: jaa juu , kyl se ol , ol käynnis siih ‿aikah .
TN: mut ‿ei se kyntännys siit kun , mus se yks reŋkas ei oikeen ‿auttannus se se sivul viel kuiteŋkih kyns vääntääm muk ku paŋ kahlem puolen sih , rinnaŋ kaks siit ‿ei se kyntänny enäh .
TN: ool meilläkih ‿ol leikannum monta , monta karjuu ryssät ja , oriit .
TN: yks henrikki nimiim mies ol ‿oikein niiŋ ko meilän , noin , palvelija se aina joka kevät ne käy .
TN: mie niit , vieläkih ‿aina muistaŋ ku ne , ryssät kun ne tul niin , oriit leikkaah niin , sano että emäntä keittä pannu kahvi isäntä anna pu , anna pol , pullo viina o hyvä ori tule , valakka tulemas sano .
TN: em mie muistan niit muita eŋkä muistas seŋkäh sukunimee mut etunimeltäh se ol henrikki .
TN: oottihan ne .
TN: mut ‿etteihä se nyn niiŋ kallis ollus siih aikah se palkka .
TN: kyl nyt ‿om pal kalliimpi eläillääkäril .
TN: ja siit niit ‿on sellasii , täskih ‿yks murronsuoh heikki joka , ol siit mim muistojaim myöhemmin , suomalaisii se ol se , ei ne siit enäh , niit r , niim pal niit ryssii muk kyl niit ryssii kulk ‿aika kauvan .
TN: ei niit ‿ol niit ka , reppuryssii niit kauppiaitkih .
TN: yks , villee ja mikkoo ja jussii ja kaikkii meilläkin ne oikeen niiŋ ko vakituiseh , aina asuvat yätä .
TN: ne tul , niiŋ ko kotiah täs .
TN: kakskymentviis pennii ruokaateria ja ne söi , siallihaakih ku suret ne , n ‿ol , se ol niih hyvää niist ja , riskii isoi miehii .
TN: nii , ettei siit nym mitäh sil kahlelkymenelviilel pennil saannu .
TN: se ol nii halpa maksu .
TN: siit ne rupes ottah jo kolmekkyment pennii miŋkih muistohoiŋ ku , ne katto pieneks sit kahtakymentviittä pennii .
TN: ei ne silkah hinnat vaihlellu ennen niiŋ ko nykyäh .
TN: nehän ol satoi vuosii , ja kymmenii vuosii samat hinnat aina , presiis .
TN: kul niis ol .
TN: ol niis niitt ‿ol tos mäelkih , siin ‿ol metsoikih ‿aina tek pe pesueit ja teerii paljo ja , ja niit ‿ol siin ‿ol , täst vähäm matkaa kilometrim matkaa että ol oikeen ‿ammattimetsästäjäkih vileenin taavi .
TN: pys , ampumal ja myrkyl ja , kettui niiŋ ko myrkyl ja siit muita , lintui ampumal .
TN: ja jäniksii ja oravii ja .
TN: no nehän ‿ol ne ansat si enne vanhah kun ‿ei pyssyi ollu .
TN: miehän siint jo puhuin silloim mut noi voim mie sen ...
TN: jaa .
TN: no se ol sellatiin se ansa että se ‿ol sellassii , kaks metrii pitkii sellassii , puita ehkä noiŋ kolmet tuumaa paksui ja , siit ‿ol se , pää toineh halkastu ja pantu , poikittain sellatiim pienemp puu siih ja se ol sit sellatiin yhtenäin , laitos siit .
TN: tet , alapäässä ol kivii siel pääm päällä ja sit tääll ‿ei ollum mitää mut siit siel ‿ol se syottilaitos siel ‿alla , joŋka laukas ja siit se putos ‿ales ja se jäi al , lossah sinne .
TN: sellai se ol se ansa .
TN: tuol viel mie olem paham poikan nähny ansoi tuol mettäss ‿useiŋ kun ne lehmii ajelttih niit ‿ol viel siih aikah niit , jäännöksii em mie niil , enäh muista että pyytivätkö mut niit ‿ol siel niit ‿ansoi viel .
TN: juu kyl , myökih on niit täst , velimieheŋ kans hirtettih jäniksii .
TN: kertakih ‿olil loviisas ni meittin ‿ol , minull ‿ol niit viis myytävänä talvel , selkal laŋkal saatui jäniksii .
TN: niit ‿ol jäniksii nii hurjast siih aikah ‿että .
TN: kyl ne pyy , pyy , ol pyytänny mut ‿ei niit enäh , mie ainakah niit nähny enäh pyylettäväm mu
TN: mikä
TN: ei lintu silmukal pyyletty .
TN: se ‿ol ‿ansa ja linnuillem mut jäniksii vaal l laŋkal .
TN: mi hienoo messiŋklaŋkaa ol se silmukka , joka ol laitettus silkaa , silmukalle että sillek korkeullem mistä sem pää meŋ ku se polkuh men nin se , se men siihe .
TN: siit sellatiiŋ keppi vaan ‿että , se , se , viel vei siit vie hyväm matkaa enneŋ ku se kuristi itteh siit , eihän t ‿enäh sellatii pyylyksii saak käyttääkkäh .
TN: n ‿ol laittomii ny .
TN: eihäm myökäh ihlan aik alkuaikoim mus sit v myöhemmäl kun täss ‿ol yks kalle veeti nimiim mies joka osti ton , mökin s ‿ol lahlest ja se neuvo millä kalel niit pyyletäh niit jäniksii laŋkal ja , siit me niit joŋkuu , joŋkuu , verran ehlittih pyytää enneŋ ko se , menetti meim , taas t , kannatukseh koko asia .
TN: no ei oikeastah .
TN: velimies joŋkuu verran se oli innokas ja , olem mie yheŋ ketuj ja ammunnuk koiralt ja saman se , velimies , k kettu kumpakih ‿ammuttu ei myö muuta o .
TN: kyl se om mut , kyl se on , tu to , silloiŋkih ku se velimies tuolt mäelt ‿ampus sej ja niit ‿ol kaks siij ja ne , nuuski siiv vaaŋ ku se huomas ne siiŋ kalliol ne jotaih hiirrejjälkii etti ja siin se toista ampus ja se sai sen .
TN: että , kyl se ov varomatoiŋkih ‿oŋ ku sil ‿on jotai omaa touhuu mut muuten se ov viisas siit taas ku se , o ov vartiom päällä jossah makaa kivem päälläki ‿t , päiväl niin , kyl se silloin ‿ov valpas .
TN: kyylhän se seŋ kun se kotoh tietää niin jos tulee mistä hyvää kyllä se koti kääntyy vaikka , ei sit käännäkkäh .
TN: juu kyl se o .
TN: ja nykkih viel , nyk ku noit hirvii ‿t kih viel ‿ol nin noin , kyl se , se huomaa sen hirvem mistä ast hevoin ,.
TN: se oŋ kumma ku se tulee rauhattomaks vaikkei mies tielä viel mitää mitä , erinomaiv vaisto sil siin ‿on .
TN: meiläŋki entiin , niir rauhallii hevoin ol , muk ku tuol mettäs vaan tek kuormaa ja jos siel hir jossail liikku hirvii ne tul ihlah höhläks ettei sit koik ettei se pysynnyk käsiskäh se ol pantava kiinni .
TN: että mistä ne sen tietää kun ‿ei sit mies viel huoma ensiŋkäh ‿että , kyl niil se vaisto on nii hyvä .
TN: siit ‿on ny , viis , vuonna viiskyment ku , min toi , reisiluuŋ kaula katkes ja hevoseŋ kans .
TN: mie koitim pitääm mus se hakkas reki jalollek ku sit pit , hu , matkarek hullummiv vaaj ja , viimenäh siit se tyttö putos ens ku se , johkup , siin ‿ol ain sellain lumaura sanottih siel , valtiol , kärkiaura elikkä se peräaural ja , s ‿ool tällässii palloi kiertäj joka vei hitaast ei se men nii ko nää nyl lentää ja heittää , nin ol tullut takasin sellassii palloi ja ne ol jäätynys siij ja , ja se aina rek välil niilem päällen se heitti sen tytöm mie viel pysyr reessä mut siit vähän ‿aikaa se , mie , siit mie putosin siit reestä vi , ku mie koitiŋ kääntääs sih sivuh mie aattelin sih lumivallii vasteŋ ku se ol keväi ,.
TN: ol lunta niim paljo että noin , että se pysähtyy mut eei se mev vaan että läiky ja , siit mi ei minuu siin mie olin siim m makasim maassa selälläi ja pilin ‿ohjakset kii eŋkä olis lassum millää ku tietää että sit ‿ei passais laskees se on niin iso vahiŋko että , mut siit ku sellatiim pallo toh jalkah löi sillon se , sillos mie laskiŋ ku se men se reisiluuŋ kaula poikki .
TN: ei ollum mitäh henttoo kyl se siit se men .
TN: ja se tul , kolmest portist näist läpi tonnep pellolle eikä ottan se rek kii vaik se yhlel aisal men .
TN: se olkih kaamea sil hevosel , siit vanhempana , kum mie muistaŋ kun tehtih toukoo tuol mettäs em mie ollus siel mut toi tapio ol ja sit ‿ol yks r rutilan , rutilam poika siel raktoril ajamas ja tapio kylvi hevosel siit ja , ja siit se , ol ja nuor hevoin se ol silloij ja kolmevvuatiiv vasta sill ‿ol justih vähä vaa ajeltuj ja , se , ajan nys sie tät raktorii sano se poika ja , tapiollej ja noin , käy istuh sih ‿ämpärim pääl mie vahlin tät hevoist ja siit tul suntiaŋ kosti sielt mettäst toisel hevosel risukistost ja se pelästy se hevoij ja , se läks kylvökoneheŋ kans sinnem mettäh .
TN: ai jai sentäh sit leikkii .
TN: ool , se ol , nuor ja iso hevoin olki .
TN: ja pelästy silkaa ku se tul sielt mettäs siit aukeaa et ku se sil hevosellah ses suntioŋ kosti ja , silloi se läks .
TN: ei se poika ehtinym mitäh muuta ku nähläk ku se , istu siinn ‿ämpärim päällä .
TN: se läks meneh .
TN: sellatiin ,.
TN: niit ‿on luupattii ja lihapattii kahta lajii viel .
TN: sellatiiŋ kova se luupatti lihapatti om pehmeä .
TN: ku se niiŋ kun yyyrr se sanoo ain silloŋ ku se puree puuta .
TN: örähtää silkaa .
TN: ja mistä se mahtaa johtuu .
TN: tottahan noi eläillääkärit sen sentäh tietäs .
TN: ei ok koskah ollum mitäh puhetta .
TN: no kun se , ei se osam muuten niältäkkäh se täytyy aina painaaj johkuh ‿etuhampahillah , puuh ja , örähtää .
TN: paha vika ilkeä vika on .
TN: kovasthan niit h , ainakih kaikki pelkää sit puumpuri , purijaa .
TN: että ku se on sellasii siit tapoi ja , jokuu tautihan se on tietyst .
TN: sielhän on .
TN: sielhän o hevosmiehii niin , ol täs artjärvelkih niit muutameit sellassii , koskisev veljeksii ja rauhalav veljeksii ja , oikein sellassii var varsinaisii hevos , joka markkinoil käyvät , myymäs ja ostamas ja vahtamas ja .
TN: ei ne enäh nyt käy .
TN: ne on , ne on ne koskisev veljeksetkii , kolme veljest jotka ol kaik sellassii hevosmiehii ne oŋ kaik kuollun ne ei enäh ‿eläkkäh kukah .
TN: kausalashan ne ol aina joka kuukaus hevosmarkkinat .
TN: mut ei niit enäh nykyäh os sie .
TN: oolen ollum myymäs ja ostamas hevoist .
TN: kun ‿ei niit parempii ollum mut , kyl sit , touvot tehtih ja siit syksyl taas myytih semmo siel markkinoil , lihak se hevoi .
TN: ja siit näit omakasvusii oon useammaŋkih kerran ‿ollum myymäs .
TN: kyyl ne tek sit .
TN: ja olis , kolmekkymenttuhatta siih aikah ni nyt nin n eikä se nyt ‿ei siit niiŋ kauvan ‿okkah , ois saannu lihoist nin ei niv veipäs sinneh hautah sen .
TN: vissih seŋ kaverim mieliks .
TN: mie sanon sille emännällekki että myys sie se hevoin silloŋ ku olka om pois kotoo älä sit annah haulatas sinne .
TN: niihän se on nii ja .
TN: se ol se , siro nyymanni ja se ol niin omituim mies olevanah .
TN: se ol pitävänäh niim pal he , eläviist ja kuiteŋkih se näläs niit pit .
TN: ei ne saannur ruokaa .
TN: meilän ol se viime , mikä viime syksym myytih , kakskymentyhteksäv vuotta vanha .
TN: se on niit vanhempii että , kyl ne siin se kakskyment , ja vähä yli se ikä on .
TN: mut ‿että on niit nyv vielkih vanhempii , yksilöit että on elo , elänyv viel miŋkih muistoh vaikkei meillä o ollum mut , noi mui , noil muilla .
TN: lyhyt se sentäh ‿on se hevosen ikä ‿m , vasta miehen ikä silloim parahiller rupeaa tuleh ku , hevoin ol loppu .
TN: no eei .
TN: ei ne elän niin ei lehmääkää nii , niiv vanhaks enäh piletä .
TN: putte se , putte se .
TN: maitiai .
TN: no , se on siit vaan ‿että se oŋ kaksvuotiij ja kolmevvuotiin ‿ei se ,.
TN: mut karjalaihaŋ käyttää sä , mitäs se on sälkiö mikäs sill ‿ol se , kaksvuotii hevoij ja v ja vuotev vanha .
TN: on , siin ‿om paljo eroo .
TN: pian tulee .
TN: noi , eem mie nyt siit osap pitkällek kertoos sen elämäkertaa .
TN: no .
TN: nii niinhän se o .
TN: niin ei se pal , pal vanhemp ‿ollun nii .
TN: nyt se oj jo muutamav vuolen olluk kuollu .
TN: mut silloin ‿ol ihan s ‿on nuori kohkan ei niil ‿ollul lapsii eikä muita silloiŋ ku ne meillä ol .
TN: ol .
TN: koko ko , no pari kolmek kuukautta .
TN: ne ol koko kesän .
TN: n .
TN: kuiŋkas se nyt olis ollus se em mie nyt , puhuŋko mie ‿t vuolest mitäh .
TN: kyl se , siin , k , tais olla allek kahdeŋkymmenen tai kakskymment vu , kaheksan , yheksäntoistsataakakskymment niil paikkoil .
TN: s äiti ol viel silloin täs , elos ja emäntänä sehän niit passaski .
TN: tos , tos alihuonees tos , toisel päässä siel ne asu .
TN: no ei sil nym muita ollu mut niit muistihpanoi se tek ‿aina mitä se vaa ja ja aina ot , jotah kuul ni hetihän se pisti kynäm , muistikirjahah sen ‿ylös ja jotah , enneŋ kuulematont .
TN: ja sit se ar , meni murteentutkimuks , retkel se oikeen ‿ol .
TN: sit vasten se tänne oikeen ‿ol hommattu .
TN: no ka talov väki kuka , ketä sattu ei se niit nyp pal puhetta , puhutellum mut kun noiŋ keskustelu tul jotah , kuul taas enneŋ kuulematoont nin heti se pam muistih .
TN: ei se muual käynny ku meillä ol vaan .
TN: samal niiŋ kesää .
TN: e niiŋ ku , kuherruskuukautta .
TN: siithän se viel , muistaa ku äitillek kirjotti siit sielt se rouva että noin , he he helssiŋkis ‿että noin , saisko , saisko , merkitäk kummiks sano jos niiŋ ko sattuis ja on tainus sattuakkih jo aina muistan sen .
TN: juu siellähän se tuol mettäsel , valkeat housut jalas niim mustikois ku se siel likistel ja istuskel niillem mättähil .
TN: sellatiim mukava hiljaim mies ei se oikeem mikää , vilkas ollu sellatiih hiljaim mies .
TN: em miekäh sev vaimmon nimee , muista .
TN: jaa voilaahan siit puhuu .
TN: no se ol se , puusahra elikkä puuarrahan artjärviläin sano , puuarra .
TN: ja se ol se , se ‿m , käyrä puu s ‿ol se saarampuu , arran saarampuu ku se siit siithän ne tehtih siit , tehtih kakshaaraseks se alapää ja rautaa siit sinnep päällek kärkih ja , siit narut sinne aisoh ‿aisat ol puuta ja .
TN: se ol puusta ja siit siin ‿ol , rautalevy päällä ja se ol se kääntöluotikain ‿elikkä leveä luotikain se suora ja siit se , toinen ‿ol harjal s ‿ol harjaluotikai .
TN: ja sil tehtih siit , niiŋ ko toukoo ja kaikkee sil harjaluotikaisel se paremmin , sekotti ku , rukintoukokih nin , se tehtih kaik sil a , sil sahral , arral vaan ei siin , mitäh ‿äkeit käytetty ja , ja sehän ol se , mikäs se nyt ol risuäees se , se äjees millä ne , kauratoukoi tek ja , joka oŋ kuusen ‿oksist ja kuusis tehtys se , risuäees .
TN: olem mie jossah näim mut ‿ei ei sit meillä ol , o käytös ‿ollu eikä min aikanain ‿enäh missäh on nähny , käytös mut olem mie jossah sem muistaaksein ja oleŋkih nähny .
TN: oksan tyŋkät aika pitkii ne oksat n ‿oon sellassii , kolmekkymment kolmekymentviis senttii pitkii ainaki .
TN: kyl ne ol ne , ol ne työvehkeetkih ‿ol sentäh , alkeellisii .
TN: saarampuu .
TN: koivust , sellatiin , juurittu , käyrä koivu taikka jos ol luonnoŋkäyrä ni se kelpas sekim mut ‿et , jos ei ollu siit se ot , täyty ottaa juuris sit käyrää niih ja , siit se ol silkaa , tol levyist ja siit se ol , kapeŋ kärkeh päij ja ne ‿ol kakshaarain siit siel ylähält se ‿ol , yhles mut alapäät ‿ol irki siit ja , sellatiin se ol se ,.
TN: kyl niit tuol meillä viel ‿ov vanhoikih , parikih , jäännöksii .
TN: n ‿o ajettu jo rikki molemmatkih niit ‿om paikattu ja raulotettu ku o halennus se saaraimpuu .
TN: saaraimpuu se oikehen o .
TN: ja ku se ol , johkuh kiveh ‿ajo ni se halkes .
TN: se ol siks , heikko vehe .
TN: ja ku ne silkih nin , sellasel kun ‿ei ‿k noin nyr , niit kesantomaita kun ‿ei , ne , usein ne kahteh kertah viel kertas sil sellasel aural että kyl se ol hitas se tyo mu , ei se nyt ‿ollu iso se alakah .
TN: ja siit taas touko tehtih viel sil , samallaisel , aura , arral .
TN: kunn ‿ei m muuta parempahk .
TN: nykyj ,.
TN: on niit sellasii risuäkeit ne tek sit , kauratoukoo mut ‿että noin , se , rukiintouko niin nit , sen ne tek , sil arral .
TN: ja sanovat viel ‿että noin , sataa ei saannu jos tek toukoo että jos , niim pal sato että arran ‿aisoilt kastu silloo pellolt pois ei saannu enäh kyntää .
TN: täyty , .
TN: ei ne se ol niin arkaa sit saretta .
TN: en tielä .
TN: no ei se oikeer rukiintouko suŋkah siit tykkäs se korppaintu vähä mut ei ne nyt niiv vähäs sateest että ku arran aisa kastuu nin , siit jo , ei enäh saat tehrä .
TN: kyyl se pysty se ol hyvää hellää silloiŋ ku s ‿ol , touoks tehtäv .
TN: se syksyy kyntö se ol pahaa kyntääs se ylöskyntö nimittäin , ku s ‿ool , olluv viljana ja lujaa nin , se o se ol pahaa se heilutti miestä kovast .
TN: ja hevoin täyty käyläs siin , ku vako ol tos nin hevoiŋ käy siin ylähäl ei se saannuv vavos käyläj ja ne osas käyläm mut ei niit nykysii hevosii enäh saa oppihkah .
TN: ne osas käyläl lik vakons ja , kiljastih jos se meŋ kauemmas kyl se huomas siit ‿että mihkä päin ‿t ‿ol mentävä .
TN: ja vet vähä ohjaksest viel vet nin se meŋ ky , mut ei ...
TN: vil liik vakons , ku se mev vähä liika kauas nil lik vakonshan se ol .
TN: kyl ne , kyl ne osas hyvim mennäj ja ol niin erinomasii kyntöhevosii ne käy nii hyvin että mu , nykysim meillä tää musta hevoiŋ ku mie viime syk , sit ‿ei saannu oppih millää .
TN: potaattimaita ei ne muita enäh kerrattu eikä ajetukkaam mut , ei se taluttamata oppinnu .
TN: mut kyl ne ennev vanhah meilläkin toi , kyl ne mem paremmin toiset mut tää ol niŋ kovaoppii .
TN: no mitähän sit nys siit niist sanois
TN: ja siit toi , niiŋ ko riihem puinnit nehän nyt ‿ol sellassii lujii töitä .
TN: aikaseh mentävä jo aamul ja , nehäm men jo ennev vanhah kahrest ‿alkaej jo , yällä riihelle .
TN: ruisriihkih nin ‿aina , kum mentih vaikkei nym , meillä nyt sentäh e enäh ennen neljää mentym mim muistohoin nin , ne täyty saala a aamul murkinaks pitkät ‿olet ‿ulos että siit , ol ne viskaamiset ja puhlistamiset ja ahtamiset sej jälkeh .
TN: ja siit viel niit pellavan ottih jos noin , päivää jäi .
TN: useir riihpäivänä aina mentih pellavaa ottah .
TN: mie muistan tos , ihla ihlaj ja piem poika että muistaŋ ku , mentih pelloist ottah tuol lähelle ja , tääl ‿ol se , isän ‿äiti mim mummui , siit , lämmitti saunaa tääl , kylpijöille illaks kur riihel ‿ol oltu .
TN: se huutaa että noin , lappula palaa se huutel tonnep pellollek kun , tuol yks talo rupes palah silloij ja , ja siit se , setä ol ja siel pellon alla set hyt tänne hyppäs ja otti pytyst kaivost vettä ja , ja , s se hyppäs saunah .
TN: äi siel mitäh palaa ollu , no missäs se palaa sano .
TN: aina muistan sen tapaukse .
TN: ei muuta kun , lihatiinust lihat pois ja hevoserrattaillel lihatiinu ja , tulipaloh .
TN: ei ollum mitäh palo , no kyl niit ‿ol mut niit ‿ol niiv vähä ha jos , ja koska se ehti .
TN: sekih , talo palo ‿m ‿me , ja siit se omettaŋ kattokih sytty palaa , mie aina muistan , viel pitkät ajat ku se ol viel se kulma pois siit ometaŋ katost ku se s sytty palaa mut se e ehti tuolt yks talo , ruiskuneh sinne ja sai sammuh sen ettei ,.
TN: mut tal , päärakennus palo .
TN: olutta ja kaljaa .
TN: siithän tehtih joka talos aina , j jouluks ja juhannukseks ja viel välil muulloiŋki .
TN: aina ...
TN: no kylhäm mie seŋkih , muistan .
TN: ohramaltasii ja ruismaltasii pit ‿olla kahta lajii maltasii .
TN: ne , ohrat pantih ens , sellasseh saavih tai astiah ja vetee ja ne ol siiv vuorokaulen siit ne , siit ne vietih saunam parveh ja pestih uu puhtaal vetel ne siel ja , ja noin , veäks sellasel pu , kasalle niit ‿ol ehkä kymmenän senttii paksul kasal siel , par , saunam parves niit mal , ohrii .
TN: ja siit ruismaltaat kastettih ,.
TN: ne sanottih kastamises siih ku ne kasteltih ja pantih , parvee .
TN: nii ne kastettih myöhemmin siit ‿että ne yhtä aikaa siit sai lämmitettyy ja ha , ja haulottuu .
TN: ja siithän niit , se ilätettii että ne ol aika kovast itänneet jo , monta päivää enneŋ ko ne , pantih , l lämpiäh elikkä s s sauvulle .
TN: ja siit kovast löylytettih saunaa ja , nehän kesti se yks päivä ol oikeeŋ kova löylytyspäiv ‿että ne oikeeh hautu ja , imelty siit samal nin ne tul niim makeikskih ‿että ja .
TN: nehän tavallisest kolmep päivää kesti siit seŋ kuivaukseŋ kans se , hautomiij ja kuivamin ‿että , kolme yätä ja päivää .
TN: siel täyty olla yälläkih siit ‿aina , m mukana he v vähäm päästä löylyttää ja taas kääntääs sit , mallakkasaa .
TN: ja n n niin ne kuivattih samal siit , kuivaks niit niiŋ kauvan ‿että ne kuivi ja siit ne , vaihettih myllyl , ei kovih hienoks mut vähä .
TN: ja siik ku sit kaljaa tehtih sanottihiŋ kuurnaks nimitettih missä sit kaljaa , juoksu juoksutettih .
TN: sinnep pantih , sellassii , se ‿ol sellatiim p pyä sellatiin nii ko kaukalo .
TN: koko , koko syvä ja leveä , ja pitkäkih ‿ehkä , pari metrii ja ol niit lyhempii ja pitempiikih ja , sinnep pantih ne puut poikittai sit rukiinolkii siih päällej ja , siit , ku se ‿o ,.
TN: no se ol silloij ja siit valmist ma mäskii se ol noin , o , kuumas vetes ja taas ne maltaset jo haulottuj ja , sellatiist mäskii mitä ajettih siit sih olkiem päällej ja siit se sielt alta se , virtas se , oluut .
TN: ens oluutta siit se tul loppu kaljaa , se oh huonompaa mut enss ‿ol oluutta se paremp .
TN: elikkä viärrettä oikeastah mikä ens tul mut , mut se ol sit oluutta ja , ja sehää siit sen noin siit se pantih hiivaa sinnej ja , käytettih se ja , ja siit tynnyrih .
TN: ja sil tytymättömäl siit pantih tynnyrih .
TN: sellatiin , niiŋ ko kaukalo noin , tom mittai ja tol levyin , puuh koverrettu ja sit ‿ol oksast tehtys se , tappi mikä men siit tynnyrir runti , runnist sisäh siit , se ol , kaik samaa puuta .
TN: ja mitä
TN: ai niin no , mallasrukiit nii .
TN: no , ne täyty olla hyvii et , itävii ja kaikkii ei siit muuten tullum m , jos ‿ei ne itäny , sehän se vasta imeläk sen tek ku se it se vilja .
TN: ja siit sit kaljaa sit käytettih enemmäj ja vähemmän siit , ja siit se pantih tynnyrih , ja tappi kiinni .
TN: no se ol siin p , tynnyrim päällä ku se ol , runti ol neljiskanttiin siim mistä sinnes lait , siit pantih siih se , runtikih ja siip pöpöröö kii että se ol , ilmampitävä .
TN: ja ku se , käy niin , se , se noin siit se noin , se käymii tek sih seh hyväm mavun siit elikä otti mavum pois jos se oikeem pal , ei se tynnyris se täyty käyttää , saavis ei se tynnyris voinnuk käyttää enäh , se nosti aina runnin ylös ei se pysynyk kiinni , sinnet tul sit kaasuu niim paljo , saavis ‿ens käytettih ja siit tynny ei s johkuh kylmempäh paikkah , kuoppah ‿etupääss ‿aina tuvaŋ kuoppah meiläŋkim melkei aina pantih .
TN: talvel ja muuta jäätymätönt paikkaa oikein ollukka .
TN: ja se olu on sit makeampaa ja parempaa ja , kalja on siit huonompaa mitä lopus tulee .
TN: no , jos oikeem pal käytti sit että alkoholii tul siih ‿että siit maku ,.
TN: siit se tul väkevämmäkskii ja , siit se joŋkuu verraŋ käy päähkih .
TN: sahti on niiŋ kovaa se käytettih ja niin suurist mallammäärist tehläh , tää ei ollun niiv vahvaa tää ei siin niim pal käytetty maltasii .
TN: kaljas ja oluees ku siin sahtis käytetäh .
TN: ja artjärvel ei tehtys sahtii se ‿on siel asikkalashan ne sit käytti , sahti .
TN: n ‿on siel ylähäl , parvees , siel sellatiil lavan tapain , se ylähäl se ol siel , koko korkeal ehkä noin , yli ka , melkei kolmem metrii korkeal lattiast .
TN: pilettih ens sellasel paksul kasalles siit ku ne ruvettih kuivah siit ne levitettih ‿ohem mall ‿että niit ‿ol vaan , kauttahaltas sie parvees .
TN: parveks sit sanottih niin sit , lavaa missä ne ol .
TN: kyl mie niitkih olen äileŋ kans tehny äite ol jo vanha siih aikah ja niit vietih silloiv viipurii ja pitkin nin , n aina siel mukana pesemäs niit ja , ja löylyttämäs ja , siel , siit yälläkih viel oltih siel kun ‿ei v , tuvast viittinny vähäm päästä aina mennä , sinne , löylyy heittäh sit ‿oltih siel , sa pehkui lattial ja siell ‿oltih ‿yätä .
TN: että jos ne pääsee jähtyh täyty olla aina kuumana niŋ kauvaŋ ku sit kuivaah rupeaa .
TN: siit ‿ei ne enäh ‿o arkaa ku ne rupeaa kuivah mut silloin ime , imellyksen aikaaŋ ku ne makeus siit tul .
TN: no kyyl siel nukahtaakkih voi välil ja siit , heräs taas sekottah niit ‿ol aiv vähäm päästä sekotettava .
TN: ens sil paksul kasal ja sit samal kalel sit ja ohemmas ei nyt ‿enäh nin , ollut tarkkah se sekottamiim mut , silloo kun ‿ol paksu kasa niit täyty silloi , sekota ettei ne häältynny .
TN: että ne pysy kuumana ja , märkänä .
TN: käsil .
TN: aina tol vaa , kahta puolta e .
TN: ei mitäm muuta kä , käsil niit ‿aina .
TN: se ne ol niiŋ kuumiikih sillooŋ ku se paksul kasal ol se ,.
TN: ku se löylytys ‿ol ‿että , ja siel ‿ol kuumaa parves ei siel kauvan tahtonnu voila ollakkah sekoottamas s ‿ol , kiireest vaa että pääs pois sielt .
TN: ja sauvvuu viel vähä ja kaikkii sentäh siell ‿ol vaikka sit ny , siks ajaks sit puumpolttoo vähennettih ku niit sekotettih .
TN: ei siel mikäh siel sauhuus voinnu olla .
TN: siel ‿olis tukehtunnu ,
TN: sama sauna .
TN: s sisäällämpiävä sauna ja , sama s ‿ol kylvöttih , ennem muinoin ja , maltasii tehtih ‿ei niil ollu eri saunoi .
TN: no se ol samal tasol se parvi mihkä , mihkä mer rappuset ja siit sit jatku sinnel lavalle , elikä parvee missä , maltaset ol .
TN: lauteek sit vaaŋ kuttuttih .
TN: saunal lauteeks .
TN: nyt se olis se kahvikih valmist .
TN: pian se siit menee ei se jähtyy ehli .
TN: no ne vanhat asiat ne muistaa ei ne , ei ne nykysii tahlo enäh muistaakkah .
TN: täss ‿on toisii noit samanikäsii rippikoulukaverii minul viel , kolmekko niit täss ‿ov vie meittii on neljä viel saman , rippikouluikäsii täs , täs ihlal läheel kaikki .
TN: kunnalliskotis ‿oŋ kaks ja yks ‿on tos puutarhur ja ,.
TN: jaa niiv viis meittii on .
TN: koi , siel ‿ol , t tuol salmelas yks mukkulav viljo viel ‿yks .
TN: juu on se nii että , ja niit ‿om pal muk kuollu mut täs ne on säilynny niit ‿on niiŋkih monta viel elos .
TN: meil ‿on neljännes polves astma sano se pekker .
TN: ja , se sano että ottakai niit lääkkeit ottakai kymmenäm pulloo ei se yks pullo mitäh auta mie otam viiskyment pulloo joka vuos sano .
TN: ja siis se käy nii onnettomast siit jälkehpäi mie olim pari kertaa käynnyk ku se , tappo itteh se pekker , n noiv vahiŋkos .
TN: s ‿ol s ylilääkärinä sairalois ja se ol lählös johku ja se sai seŋ kohtauksen se otti niit tapl , sit lääkettä pistoksen nimittäi ja , se kattel että tää pakkaus on toisellai mum meinas että ne ov voinum muuttaa sit ja otti ja ol kolmekyment kertaa liika vahva ja se men nii ko olis ammunnus sil kertaa .
TN: silkaa sel loppu ol .
TN: ai aika ikämies jo ol .
TN: mut sellatiin erehlys tul sille ittellekki .
TN: äiti , äiti ol , kuuskymment , kahteksan isä ol , kuuskymment kakskohan se ol vaan , se ol , kuol nuarena siin ‿ol ja astma .
TN: e mie viel pilteenille ‿s ku siel välil aina kävin sanon ‿että isä kuol astmah sano ei siih , ei astmah ok kukah kuollus se täytyy joku muu tauti tullal lisäks sano joka tappaa .
TN: ja nyt minuu siit mie olij jo , kolmekyment vuotta ei se kiusannu yhtää nyt alko taas kiusaah j jo viimej joulust .
TN: ja , mie niit lääkkeit ‿otin jo neljä pulloo ja , ku se pekkerkih kehotti niit samoi lääkkeit sen ‿aikasii mut ei niist mitäh ‿apuu ollus se aina pahentu vaa siit mie menil laukkasellet tonne lääkärih kausalah niin , sano että se om muuttunus se on nyt sytänastmaks muuttunnu ei ei ne , ei ne autakkah ja ja mie en saannu enäh maattuu eŋkä nukuttuu kolmeh kuukauteh ja ku mie otin niit , taplettii kahta lajii ol tap sytäntaplettii ni , mie sit mie olev välil nukkun taas joka yö ei ok kiusannu yhtäh .
TN: vanhuus vaam muuten t , alkaa tuleh ‿ettei enäh ‿oikeen , o entises kunnossah .
TN: nii niihän ne sanoo toisetkih ja ihmettelee että on niiŋkih vanha .
TN: mie olin tuol nyk ku laukkaselkih ‿oliv viel ku se , neiti siiŋ kysy että m syntymävuotta ni , heti ne potilaat sano ai se oŋ kahteksaŋkymmentneljä vuotta jo .
TN: tos kirkol asuvat molemmat .
TN: niin sem , mim mummuin .
TN: isän äiti , se , se ol ja , kahteksaŋkymentkaks vuotta vanha kuollessah mut nii isä kuol niilen nuorena jollakih tapaturmal vai millä se lie , kuollu muistaakseiŋ ko se noin kaato jokuu tuol , juovuksissah , myllyreisul ja , että se sellasel olis kuollu .
TN: kiitos .
TN: kaikkii o ,.
TN: en , jot ‿em mie , muistakkah viel muk ku se oŋ kym seittämäv vuotta vanhemp minuu .
TN: useij jutellah niit vanhoi asioi yhles se ‿on , mukavii jutella ja muistellan niit ku , muistaa samanaikasii .
TN: no mennäähhäm myö nys siit ko se kerran jo , kuttu .