Location: Noormarkku
ML: em mää kyl siihe puhu , kyl vaa niin ‿o .
ML: nii , juu , niin ‿o .
ML: o , oon mut s ‿or reirattu , s ‿o ollut tovalla toisemmoine s ‿o reirattum monnee kerta .
ML: mutta , silloŋ kum mää ole siäl ‿ollu ni se o ollu semmone , kaks pientä huanetta , ja , ja , kymmene heŋkee väkkee , ja , oliko se , neljä kyynärää , pitkä ja , se pirtti ja , ja , kolme kyynärää levvee ja siin ‿oli kymmene huanetta ja kaks säŋkyy ja se kymmene heŋkee , ol ja siin , makas , ja oli yätä .
ML: nih .
ML: kyllä .
ML: se oli tyämies s ‿oli tapuloittia .
ML: nih , aalströmmillä .
ML: nii , kyl ne kaikki siäl ollu om mut , kyl se , kaikki meim mukulakkim melkei ollu , kotooni niiŋkum , meeŋki muksut , mut kyl ne ny om poris meem mukulak kaikki .
ML: niij ja kunn ‿ei tääl saa tyätä sitte .
ML: en , ei nill ‿ol ‿antaa tyätä ommaa kyläläisilläm muuta ku semmosilla , ulkoopäi tuatuja , ne om parempia .
ML: noo karjalaisekki ne o paljo parempia ku oma kyläläiset .
ML: oo varma .
ML: kyllä mä usko , ja tiäräv varmasti .
ML: ei tääl kettää oma kylä ihmisiä ennää ol kaikki ne o häipynyp pois kunn ‿ei mittää ol , tyätä vollu ja joss ‿o olluki ni semmost ‿ettei ol , palkast ollu tiatoo .
ML: m .
ML: ja minum miäheni oli suutari , m .
ML: ja sill ‿oli miähiä tyäs kyl , silloŋ ku s ‿oli sa , tervem mut sitte kun se rupes sairastammaa ni , yksin se sit vaa teki ei sillä sit ‿ennää o .
ML: e suŋkan siä ukkone vaa j , käy .
ML: mmm juu ja semmonem mu elämäkertani o ei se siit paranes sit .
ML: e , minuŋ kotona ...
ML: nii .
ML: ja mull ‿ol ‿ollus seittemäm mut yks o koht piänenä kuallu .
ML: ja tua noi , ja kaks , sanoŋk mää oike et tapettii soras .
ML: m .
ML: em mä usko sitä .
ML: minä sanoj jollakkir riakonissall ‿että , meilt ‿o kaks poikaa tapettu .
ML: ja hä sano et älkää sillail sanoko ne o kaatunu minää sano ei varmaa ole kaatunu , ilma , jot kyl net tappaa o täyrytty .
ML: m .
ML: juu mää puhu kaikki sillai ku ne o .
ML: ni .
ML: em mää viiti kaunistel vyhtää .
ML: s ‿oli nii paha paikka .
ML: mut se assuu ny poris se o poris kerhonevvojana ja , ja tua noi se assuu siäl ei se ol tääl noormarkusa .
ML: niih .
ML: ma oli kaikkei vanhempi .
ML: ja mää olen ne melkei hointanu kaikki muk ko se , kolme jäi sit mut kun , kyl mä sitä kolmattaki viäl vähä hoinsi ku , äiti sairasti mutta , kaks ‿o semmost sit joit ‿em mä joutun , hointamaa .
ML: ek kyl mnää sik kahreksan niit hoinsi , o ko , ja sitt ‿ittelläni o ollu kuus sitte , se , yks kuali multa , piänenä mut , niitt ‿on nys sitt ‿ollu , kuus hoirettavvaa .
ML: ja mää jäi sit leskeks ja , mää jäin niitte kans ‿yksi .
ML: mutt ‿em ma ol viittiny , pyytää mistää ko se oli semmone juttu et joss ‿olis ke , kunnastakip pyytänyn ni siält sai viiskymmentä , pennii taik ‿oliko se viiskymmentä markkaa kuukautes ni ei se kannattanu pyytää .
ML: mitä siitäkim mää sano et ma ole pari aterijjaa syämätä , enneŋko mää ruppee viittäkymmentä markkaa ottamaa kuus .
ML: eem mää , mää ole ykspäine ihmine kuulkaa .
ML: ei suŋka siin nii , se oli juur , sillo , kapina , ai , jälkee ku mee miäs kuali .
ML: ei suŋka se mittä nii erinomasta , ollum mut , aina ruakaa oli .
ML: mää järjesti sillai et sitä oli .
ML: nok kyl se tavalise minäki saim markka viiskymmentä pennii sihe aikaa tuntis ni , ja kuutta heŋkeev , vei ettiippäi ni ei sillä kovi ,.
ML: jouluks ja juhannukseks ‿ostettiiv voita .
ML: m .
ML: tämä o totta ettei se om mittää valetta .
ML: mää sano oikee suoraa mimmost tämä yhteiskunta o ollu .
ML: ei se sillai eletty ko ny .
ML: m .
ML: äiti oli yhreksäkymmene isä oli vähä yli em mää muist ‿oikeem mut se oli siin vähä yli seittemäkymmene , isä .
ML: mutt ‿äiti eli sit yhreksäkymmene vuare vanhaks , kahta päivää vailla .
ML: kyyl kai kyl mar määki elä yhreksäkymmene taik taira ellää sara vuare kuka sen tiätää , sitä mittää tiä .
ML: njoo .
ML: juuu .
ML: kohta silloŋ ku hiukaŋkiv vaa passas .
ML: voi voi kyl se oli eri pelli .
ML: mummuni mu eli si , oli sillo mut äiti oli kai niim paljo viäl ‿ollun nuari ettei se oikei muistannu niitä .
ML: kyl mar sep puhu mut muistaŋko mää niitä .
ML: mut mu , serältäni , oli kuallu kai lapsia , kaksikil lasta .
ML: kyllä , se oli kovvaa aikaa .
ML: kyllä ja mää o , määki olen nähnyn niitä kerjäläisiä ko pussis kans kävi .
ML: oli .
ML: ja se kulki tääl pitkij joka paikas ja kerjäs .
ML: kyllä niitä oli paljo silti niitä kerjäläisiä .
ML: kyl mar ne ve , joku vähä aiŋ kerjää .
ML: niill ‿o ain jottai , kirjoja myytävänä jottaim mitä se oŋ ko kerjuu semmone .
ML: ei niistä mittää saa .
ML: s ‿o totta .
ML: ei niistä mittääŋ ke , elä , joŋkun to , lehre tost myy ni , et kerjuu se o .
ML: et semmost se o .
ML: konn ‿ei rahhaa paljo ol .
ML: mjuu , kyl mää nem muista , kahreksakymment vuat melkeim muistam mull ‿oli ollu hyvä muisto , piänest ‿asti .
ML: mut ei suŋkaa kahreksaskymmenes , vuares sip paljo e , muutu , mailma .
ML: noo kyl se nyv vähä o muuttunu , mut nyt se meinnaa men takapperi .
ML: no , em mää tiä ku rahaki meni sammaa juur se , markka viiskymentä pennii , ni , kyl se siim muuttuu pikkuhiljaa uskotaav vaa .
ML: ee muk kum ma ole itten nähny pikkuflikkana .
ML: niitä tuli , nitä tuli vaa toho maantiäv viäree .
ML: ko tua noi , tua oli nii , asumatointa tua , koko , mäjetawusta , ei siäl kukaa asunu nyt siäl ‿o tölli tölli kyljes .
ML: ni tua , mää ole itte nähny .
ML: ku mää menim mummulaa ja , ajatteli että tua , mitä tommoset itikat o , ja , mut em mää mittää tiätänny .
ML: ja , tuffa sano et , älä ny flikka lähre et tuall ‿o susia mää mene ajamaa ne ensip pois .
ML: ja kyl mä sit yhre ker ko mää meni kottii ni mää näi kyl ilvekse , nih .
ML: ja se , mutt ‿ei se kerriinnym minnuu näkemää se loikkas ton toisel pual jokkee .
ML: o , s ‿oli , niiŋko suuri kamala koera , mut häntä niiŋko pirempi .
ML: ja se tuli mee kotopihal läpittej ja taisi tul meeŋki pihal läpit mut ko em mää nähny sitte ko se meni , ko se m , meni sit , se meni jo mummum pihals sitt ‿enneŋko ,.
ML: kyl mar ne niitäki hätytteli mää luul ‿em mää muist ‿ennää semmost .
ML: laampaita ne vei tualt mettistä sitte ko , mutt ‿ei uskaltanu tul ihmiste , asumuksi , likille ennää , sitte kun ne rupes niitä , vainoomaa , pyssyis kansa .
ML: noo kyl mar niit ‿elämä ijä ollu o mä luule .
ML: kyl mar niit semmosi sitt ‿oli joka , oli vähä parempia .
ML: no kaarhuja eij juur mää usko o ollu likimais kyl mar niitäki tual mettis jossai oli .
ML: em mää koskaa kuullu et olis karhuist puhuttum muk ko tual mettäsyrämis jos josai oli .
ML: eei ma olen nii paljon nuari viäl sentää ettei , mut , mee mummum , tiätäs ko se eläs .
ML: kyl se tiäsi paljo asioita .
ML: mut s ‿olis nyv varmaa , mitä se mahtas ollakkaa kahresarav vuare vissiim mee mummu .
ML: nii , ni pitkä matka sinn ‿o .
ML: juu , em mää ol oikee sitä , polvee joka tiätää nii paljo , ma ole vielä vähä nuarempi .
ML: tarttis ol siin ‿yhreksäŋkymmene taikka , sit vähä muistas enämpi .
ML: se o , se voi muistaa .
ML: nii .
ML: ei ol .
ML: nii se voi ola et se o kaŋkaapäästä .
ML: mut kyl täs sitteki vanhempia mie , ihmisiä o ko minä .
ML: opettaja lahti o ai ja se varmaa tiätää kans asioita .
ML: täst kuali ny kyll ‿yks ihmine joka oli ja minnuu vanhempi iso joukko mut se kuali ny , ja haurattii , ei sitä voi ennää , ottaa huamijoo .
ML: nih .
ML: mutt ‿ei se , ei se jälkee kapina ennää se elämä nii hauskaa ol ‿ollu .
ML: se , vei nii tyhjäks .
ML: ja sitte ku hä rupes sitä siält kaivamaa pois ni se oli , valla semmot ruskeeta kamalaa vettä .
ML: ni sillai ne kätki moni muu sit tiätysti .
ML: sen tähre ei ruakaa ollu eikä , mitta konn ‿ei sitä myyty ku se kätkettii .
ML: no semmost se oli et ruokaa ei haŋkkinu mistää saara .
ML: no , ei menny .
ML: tua franssi joka ny assuu tos , mummu pirtis ni , se oli siäl kyllä ,.
ML: mutta , se pääsi sen tähre sitten ‿ettei se haavottunukkaa eres .
ML: kyl mää näiŋ ko , niitä raatoja kuljetettii tosta pitkim maantiätä ni , lammuskoilla sitte , ja siä , siäl sit sopivap pantii yhteen sammaa huaneesee , läijjään ne raarot .
ML: ja tua , siäl täytyy soppii sitt ‿ei auttannu siäl pantii ovi lukkuu .
ML: tapelkoo siäl sit niim paljo ku tahtoo meinas , se joka ovvee lukitti .
ML: no me olimme punaste pual ‿emme lähtenyk kottoommem miŋkää , ko punasett ‿oli täsä muk kyl ne sip perrääntyy sin , pitki , tampereella ja lahteej ja mihen ne perrääntyy .
ML: et siäl se vast sit loppu se , kapina .
ML: mahtasiŋko mää ma malttaa antaa se
ML: mä ole lukennuk sen nyk kyl toisee kertaa .
ML: viitit , jos viittitte joskus lukkee .
ML: eei sitä niippäi ennääm , mä ole puhunu , elämäkertani .
ML: oolem , mää ole ollu ykspäine , eŋkä mää täss ‿oliskaa m ‿olisi aikaa maantiäll ‿ollu .
ML: ku semmose kakaraliuma kans jää eikä kukkaa auta pennim pennillä .
ML: eikä saatu , mittää , muk ko mä sano et se viiskymentä markkaa kunnasta mut kunn ‿em mää hualinu siit .
ML: mää sano et mitä pirruu m ‿ole syämätä senn ‿aikaa .
ML: ne viiskymmentä markkaa , ei se mittää ei sil mittää saatu .
ML: s ‿oli nyn niiŋko , ei se viiskym oli mar se viskymentä markkaa , kuukaures .
ML: njooo .
ML: kyllä .
ML: kyllä niitä , pantii tuah huvilaa , yhtee huoneesee , siäl tapettii , paljo ja , pahoja kakaroitaki kolmentoist vanhaki yks , tua , tualt harjakaŋkaalta päi se poika oli kolmentoist vanha ja söörmarkusta tuatii semmosii kakaroita ja , ja siihen ne tapettii .
ML: m .
ML: kyl niit tapettii .
ML: paljoki oikee , ja nälkää ensi ja sit , muu , pyssyllä , lissää .
ML: mut tuall ‿oli sit , tamperee , lla ollu kai tamperee toril sit nii paljo kualleita et joku täs , joku ihmine joka , assuu siällä ni jutteli että , että tua noi häŋkih haki omias ko heill ‿oli kolme poikaa ja isä ja , ja tua , häŋkih haki omias ja , siällä hän niitä käänteli , ja katto ett ‿oliko häne .
ML: semmosta se oli se kapina , se vasta kamala oli .
ML: ei , ei suŋkaa , nämä siviiliihmisett ‿ol tääl viäl sorast mittää tiätänukkää .
ML: m .
ML: oikee .
ML: joku pommi tuli , joskus .
ML: eei nämä mittää tiätäny muk ko ne jokka oli sotatanterel kyl mar meeŋkip pojat tiäsi ko , kolme , haavot , yks haawottu ja kaks kaatu .
ML: no , ainna se valittaa ko , tänä kätteej jäi , s ‿oli kai vase käsi ni sihej jäi , sirpaleet täst otettiim pois kuul ko se , molemmis soris haawottu .
ML: ni täst ‿otettii kyl poijes , viäl meinattii tarvits ‿olla miähiä mutta tua noi sitte ko loppu tämä viimine sota ni ennää otettu käsivarresta pois .
ML: sinnen ne jäij ja , ne kulkee .
ML: n ‿on semmosia .
ML: nii .
ML: kyl se usseiv valittaa sitä et .
ML: mut , se oli häne oma vikas miksei häm mennyl lääkärii .
ML: m .
ML: juuu , semmost s ‿o ollu , tämä elämä .
ML: kolme sottaa ma olen nähny ja , ja kapina .
ML: ek kyl mää ne kaikki , hyvyyret tiäräm mitä mitä niiss ‿o .
ML: no , juu .
ML: mä lähri sit ja oli jossai herrasväes sit vähä palvelukses ja sit menin naimisee , yhreksätois , ei kahreksatoista minä täyti .
ML: mää oli joliai , steenvallilla ja , ja sit mää olil lahre insinnöörillä .
ML: sil talkvistilla .
ML: ko se , se oli provasti poika se taalkvisti , ja tua noi ja , ja provasti oli kans taalkvisti .
ML: m .
ML: mä oli sillä ne oli ruattalaisia ihmisiä valla .
ML: ko sillom mailmas ‿ei kelvannu tän suamee , rua , muk ko ruattal , laiset , kuskit ja , ne oli kaikki ruattalaisia .
ML: ja sitte tua noi , ruattalaiset putarhurit ja ,.
ML: siäl mää sitt ‿oli , vuare verra , ensiks ja sit mää meni , lahrella , lahre insinöörillä ja sit mää meni siält sit teenvallil se oli joku prokuristi se teenvalli .
ML: ko , kävi sillai kerran että , tuli tualta ,.
ML: ei frouva ymmärtäny äijjä eikä , äi , äijjä frouvvaa ja , ja , frouvva huusi minnuu kauppaa tekemää .
ML: m .
ML: sillom mää ole nähny sukkelaa ku , kaks ruattalaist yhress ‿eikä toin ‿ymmär toistas .
ML: no tehtiin sitte , ku mää oliv välittäjänä .
ML: kyl mää nin ,.
ML: em mää kaikkia muista mitä o tapahtunu .
ML: mikä piru niitä muistaa ei kukkaa .
ML: mää olen niin nuariki viälä , vasta kahreksakymmene tulen .
ML: ei suŋkaa mää vanha viäl ‿o .
ML: ku tommoset , viire kuureŋkymmenev vuarev vanhat ämmät , mää paa , paremmin tule ja sano , ne yo paljo nolompia ku minä .
ML: on varmaa .
ML: että harvon ne nii kavva sentää o tyäsä .
ML: kot , tualta , mummuni tykköö .
ML: mutta ku se tuli tän jottai vanhaa ihmist , vanhoja ihmisiä , hoitamaam mut mitä semmone hoinsi ko , ei siäl ‿olis saanu ryypätä vyhtää eikä sillai .
ML: siäl ‿olis täytynny ol niŋko joku , semmone .
ML: ja se , em mää tiä kui se sit kävi vaa et se ,.
ML: kum mää , kävi siäl mummulas vällii saunas ja sillai ja , ja se , sit vaan noi , tultii tutuks seŋ kaut siit .
ML: juu neljäkymmene ikänsenä se sai keuhkolaajennukse .
ML: juu .
ML: se oli , täytti neljäkymentä vuatta , ko se au , haurattii .
ML: m .
ML: hyvi oikee .
ML: ko , ja se o oikee suutarimestari papikirjoisa .
ML: meinaa tual , noormarku pappilas .
ML: ni sen tähre kai , joku mult kysy joskus että tua , kuit , kui set tee miäss ‿o suutarimestari o pantu , kirjoi , papikirjoi semmone joka , hoinsi niit papikirjoja .
ML: ni tua , mä , mää sano et mää ole otaksunnu se sillai et se sai sen tähreŋ ko , ko sill ‿oli niit miähiä tyäsä , ett ‿eiko kaikki ole mestareita , ko , miähiä vaa tyäs ‿o
ML: mää sano et tua noi , mää ole tykänny et ko noit rakennusmestarei ja kaikkia niill ‿om miähiä tyäsä ja ne om mestareita .
ML: ni .
ML: nii , eiko se sit saa ol yhtäläil , suutariki , mestari ku ,.
ML: kyl se oli hyvä suutari kyl .
ML: no , se oli käyny siäl kaŋkaapääs kaij joka paikas niitte suutareitten tykön ‿oppimassa , mutt ‿em mää , tiä hee nimistäs ne oli vaav viaraita semmoset , mulla .
ML: ooli ne oli , toisemmoisiam muk kyl nen nättejä voli , kyl sillo tehtii semmosii korkeekorkkosiaki jo , naiste keŋkät ja , knappikeŋkiä ja , ja ja , ky , kyl sillo hyvi , nättejä keŋkiä tehtii , sihem mailman aikaa .
ML: se joka teki .
ML: ne teki semmosia , rasvanahkasia klohoja .
ML: mut se teki ruajuja ja , oikee semmosia pualruajuja ja ne oli kovi maalattuja ja kauniita ja , miäste , ruajusaappaita ja semmosii se teki kyl ja .
ML: et , joka sorttii se kyl teki , mitä suutarit tekkee .
ML: ja sformusaappaitaki viälä .
ML: m .
ML: kyllä , liikaaki ko , ain sai valehrella .
ML: ni se oli jo vähä liikaa .
ML: ei ollu koskaan siks reiras ku , piti olla .
ML: m .
ML: vaik kaikki nev valehtellee suutarit ja kraatarit , ei ne ok kukkaa valehtelemata .
ML: m .
ML: ja se teki sit tom porrii niihi , keŋkäliikkeisiin ni , paljo , tyä , tyätä .
ML: meinaa , paljo jalkinneita .
ML: ei suŋkaa ko viiski miäst ‿oli niit tuli sentää paljo päiväs .
ML: juu tos keittiös .
ML: ko , ensiks oli suutari , troikka , ympäri , tiski , ja sitt ‿oli , miähiä viäl , muita muita miähiä töine , riŋki , niitte suutareitte ympäri .
ML: nii , ei siilo sitt ‿oikee ensiks ‿ollu ku pari mutta , niit tuli sitt ‿aim pikkuhiljaa .
ML: et niit kuu seittemän sitt ‿oli muk ko yks kuali , piänenä .
ML: kaikki muut eli muuk ko sitte ku nyk ku ne , sit tapettii tual soras .
ML: porisa o , kolme flikkaa ja , ja tua noi , vaik n ‿on naimises kaikki ollu , jo .
ML: ja sitte , se poika sit joka , jäi .
ML: ne o porisa .
ML: ja ei , yks o sit viäl pälkänneelläki yks tytär .
ML: nii , naimisessa .
ML: m .
ML: no sill ‿o yks flikka ja seki on naimises .
ML: ja sill ‿o kolme sit sil flikalla , .
ML: kolme lasta .
ML: ek kyl se ain lissääntymissee päij ‿o .
ML: ni että , mutt ‿ei ne ol lammisia ennää e ,.
ML: ei tuul lammisia muuk ko , kom mu , vanhemal pojall ‿oli sit ‿yks poika .
ML: m .
ML: mut se o tual seinäs ny .
ML: s ‿o noi suuri jo , ollu se on ny rippikoulluikäsenä mut se on ny kummiŋki , mikäs se olis se o piijaa kolmekymmene , nyt .
ML: ko s ‿oo , kapinaaikana , ei sitteŋkää ku , ensimäise sora aikana se oli , semmone piäni .
ML: m .
ML: ei , nih , talvisora , talvisora ettei ensimmäise sora , kut talvisora .
ML: joo .
ML: no , siilo se o ko meel myytyn ni se o ko , viirest kapanalast myyty mää en tiär niist aareista vyhtää mittää .
ML: mutta tua , joku miäs sem mul sano ku mää sanoi kun se oli , kunnan , toimistosa ni , ni tua mää sano et sanokaa ny , siäl ‿oli semmone , haastattelia taik semmone joka , otti yllöös , tosta , kansa , mikäs , mikäs se oli , em mää muist ‿ennää .
ML: nii tua , em mää muist sitä yhtää mikä se oli ni se ha , kysy että kui paljo meill ‿om maata mää sano et viirest aari , viirest kapanalast mää se ole ostanu .
ML: mut ‿ei suŋkan se sammaa sano kyl mää sen tiän .
ML: juu .
ML: mut eis , ei täst mittää tuloja sitt ‿ol .
ML: em mää saa täst vyhtä mittää muu ku sit tämä pirtti saa ol täs .
ML: sev , se hyäty o .
ML: se ei se kassoo .
ML: se tarttis nii paljo sontaa ettem mää , pysty ostamaa , sonta o kallista .
ML: ennem mää osta , ko mää osta kol neljäkymmentä killoo perunoita , ni tua noi mää elä sil koko vuare , enneŋ ku mää ruppee tämmöst maata , viljelemmää .
ML: siit voi tul pari säkillistä ja , eei kyl mää enne suaraa osta pääsev vähemmällä , pääsev vähemmällä .
ML: mjuu em mää täst mittää , saa , em , mittää yhtää , kukkasmaa mul tos ‿o .
ML: se o ainoo , tulo .
ML: ei kettä ä .
ML: muuk ko ...
ML: sitä , aasum meil tulee semmone troikka vällii että , et huaneet ‿o nii täynn ‿ettei haŋki mahtuu mihiŋkää .
ML: kun , siäll ‿on ny sentää , porisaki ni , neljä perhettä kai , kolme flikkaa ja yks poika .
ML: ja sit tullee viäl pälkänelläiset välliij ja , ja sit tampereelt tullee viäl sit se , mee tyttäre , tytär , troikkas kans sill ‿o kolme kakaraa ja , ja tua .
ML: ja kunn ‿ei täss ‿o , ei täs ‿oo ko yks , huane .
ML: mut mää olin nii hullu va että mää , sanoi , et mull ‿o kaks huanetta ja , kohta , otettii pois kansaneläkkeesä ni kahreksa , sat , kahreksa , tuhatta niv vuares , otettii , et mää saa pan vuakral toise huanee .
ML: no , siält tuli ny , kunnasta joku , verol , lappu ja .
ML: mee lauri kirjotti ny sit mää sano et älä nyk kirjot kaks huanetta ko , pan ‿nyv vaa et keittijö ja huane .
ML: m .
ML: mutta ku ihmine vällii ni ku hermostuu ko , mää kiukustui ko semmone vero , ilmotus tullee .
ML: viiskymentä ja viis markkaa , mää nyt saa .
ML: ja tua noi , ni , ei siit pitäs otettama kunn ‿e et se o tulloo .
ML: sit täytyy ny sentää toistsattaaatuhat saara , tuloja enneŋko verotettaa .
ML: ni tua noi , mä sitte sielt se oli ihan suatta et lähettää kunnast , mittää , veroi , lappuja tänne .
ML: no mää saav vaa sitte ko ne , ottaa sillai sit joka paikast poijjes niiŋko siit , asumisestaki sitte , siit toisest huaneesta , nim mää saan ny vaa , seittemä , seittemäkymmentä ja , ja ja kuussattaa .
ML: ni .
ML: se yleni nyn neljäl sara , neljäl markalla mitä mää kuurestasarasta puhu ku neljällä markalla se yleni ni .
ML: ja mää sai enne , seittemäkymmentä ja yhrem marka , ni tua noi ku me , se kuus ny nousi ni s ‿o sit , se o sit seittemäkymmentä ja seittemä markkaa .
ML: m .
ML: eikä tule .
ML: ei yksinäine ihmine tul mut joss ‿olis kaks ‿ett pantas ka aina pualiks mikä , mitä kulluu , ni sit tulis toimee .
ML: mut ‿ei yksinäine ihmine tule toimee sillä .
ML: mut , ko mää sai siält aalströmit sitä tulloo sit se , viiskymentä ja , viis markkaa ni mää saa sil puita ja sähköm maksoo .
ML: viime , virne talvenakim meni joka markka , siihee .
ML: em muist ‿ennää , voikee millai mää siit saa .
ML: ja tua , ni , si se , ne ottaa siit toise puale pois sitte , ku al kansaneläke , m .
ML: et ‿em mää saa muk ku jottai , kuus , millai mää sit saa siitä , joku kolmekymmentä ja , ja muutama ma ma sata pää ma , markka päällä .
ML: no nii , kyl kai niil ellää , mut , ihmine tarttee paljo muuta ettei juur ser ruokasa .
ML: mää jua paljo kaffeeta ja keitä paljo kaffeeta ja anna ihmisillä ja .
ML: em mää sil hyvä oll ‿et mää juur elä jottai , roskaa syäv vähä , kroppaani .
ML: m .
ML: ei semmosella elä .
ML: toiset saa ny sentää kymmeneetuhantee , ei ko ne saa ny enempi ne saa liki ykstoistatuhatta , ja mää saav vaa seittemäkymmentä ja , ja ku seittemä markkaa .
ML: m .
ML: sill ‿o suuri ero , ko he ottaa sep pualep pois siit , poika eläkke poja eläkkeestä .
ML: m .
ML: eikä se , muija koskaa niitä kukkasia siin tua .
ML: ja , ja viäl tua mennee viäjä ja em em mää sitä pysty itte viämää .
ML: ja tua noi , sit mennee viäjä sin viälä ja sitä täytyy , trahteerata ja , ja tua , et kyl se tulleem maksoo , kovasti ne ku , niil kukkasil se raha mitä mää saa .
ML: ja itte mää osta siämeniä ja taimia ja , nää sev vaivan et niit kukkasia tullee .
ML: et , niit mennee paljo ku niit joka viikko sentää viärää .
ML: ja sit viäl tyyriik kynttilät ja , ja nua , seppelet ni , jouluks ‿aina .
ML: ni varmaa mennee se , kolmem , kolmekymentä markkaa ei , siit ‿eij jää yhtää mittää , minu hyväkseni .
ML: mutta kum mää ole semmone ihmine et mä tahro , täyttää niit velvollisuuksiani kans .
ML: mjuu .
ML: ja pirtti laitettu ny juur .
ML: sihem meni kummiŋkim monta sa , monta sattaa tuhatta .
ML: m .
ML: elikä vanhaa rahnaa minä tei sit kyl vähä velkaa tyttärelläni mut , kyl siihe meni mu ommaaniŋki , paljo .
ML: ehä , vaip paŋkisa .
ML: eem mää ol ‿ikänä mennyp paŋki ovesta sisäl .
ML: eŋkä mene .
ML: mää , käytä omar rahani , kyl mull ‿ain ‿o jottai menoja ni .
ML: em mää viä ei niitä sitet tämmösell ‿ämmäl siält lainattaskaa vaikka kui pyytäs .
ML: että kyllä se niin ‿o että kyllä ne , ri , tommoset paremat ‿ihmiset siält ‿ottaa ja , ja ja tua noi , tommoset suurikkaat , s ‿o ihav varma siält paŋkist mitä siält , annetaa ei köyhill ‿anneta , eikä tämmösil ‿em mää , men pyytämääŋkää silti .
ML: kum me , tytär la , lainas sitte , vanhempi .
ML: m .
ML: no tämä o , tua om , melkei , uus tua , kuu , kuisti o ihan ‿uus .
ML: ja tua noi , ja tonne pantii , uuret laatteet ja vuuret fyllit ja , kaks paffii , laatteesee , kova paffii ja , ja pehmee paffi .
ML: ja sit pantii massamatto päällä .
ML: uurek klasit uurett ‿ovet , ja uus vesikatto ja , ja tua noi kattoo viäl paffit sit semmoset , pehmeet paffit .
ML: ja tähä pantii sik kans samallaila .
ML: täss ‿o kaks paffii seinis , se oli jo ennestäss ‿yks paffi mutta , nyp pantii toine semmone pehmee paffi .
ML: ja sitte ni , samallail laattees sik ku tuaski laattees .
ML: mut laatetta ei pantu tähä uutta täss ‿oli hyvä laate .
ML: et se o niiŋko uus , melkei .
ML: o , kyl mä nu tarkennen sit muk kyl ne oli kylmäkki .
ML: jo niiŋkoj joku lato .
ML: e , ei missääm mual tarennu ku hellakropos senn ‿aikaa ku tääl , asu .
ML: mut , pantii uuret muurit .
ML: toho tehtiim , muuri uus ja , ja tonne tuatii , kotiliäsi ja , ja , tehtii uuret kaikki yllöös .
ML: m .
ML: se fuarattiij ja , ja ja tehtii uus kuisti ja maalattiij ja .
ML: m .
ML: ek kyl se kat , paljo o tarvinnu rahhaa enneŋku s ‿o siihe tullum mutta , mää aim pikku hiljaa siitte ku mää sai niit ‿eläkkeitä ni säästi .
ML: ja eevi lainnas sik kolmesattaatuhatta .
ML: m .
ML: kunn ‿ei se troikka ain sentää ol .
ML: mut ‿oli ne ny kaikki flikat , viiko joka ainoo ni , nykki juur , aino lähti , eile , pälkänneellä .
ML: se oli viiko tääl .
ML: aili oli viiko ja , eevi oli viiko .
ML: ni , kyl ne vällii sit , yätäki o .
ML: no nua , sit , pojall ‿o auto ja , se , ei kä , muk ko yhtäkki käy .
ML: mutta tua , niij ja sitte sillä jussivainaa pojallaki o auto ja .
ML: mut ‿ei mu , semmosist ‿autoist hyäty ol .
ML: ein ne mull ‿an markkaakaa semosett ‿autot , vaikka niitt ‿olis kui paljo .
ML: ei konn ‿em mää mem miŋkää .
ML: se o ain rahammennoo ko jonnekki mennee kuulkaa .
ML: no ei suŋkaan sitä mut sin tarttis jottai viärä .
ML: em mää tahro syär toise omasuutta .
ML: mää mene sik kunnalliskoril jos laataa , eläkett ‿antamasta .
ML: nii .
ML: em mää kakaraen niskaa , mel laiŋkaa .
ML: e .
ML: no , viime kevväänä mää sairasti yhre kahrekymmenetuhannem markan ‿erest .
ML: ja , kyl mää nykki ole yhtä päätä kippee , ollu , tos flunssas aina .
ML: ja mää tule siihe kovalla voimalla , mää ole kauheesti kippee sillo pari viikkoo .
ML: tua , mutta , mutta mutta , em mää lääkäril ‿om menny .
ML: kyl tääl lääkäri kotoŋ kävi sillo viime kevväänä mutta , hän sano et kylhä tee ottaa , sairalaa , vaik siäl ahrast ‿o mää sano muk konn ‿em mää tul tee sairalaanne , uskokaa vaa , mää sano ja , ek kyl sem muuteŋki paranee .
ML: niŋko o parantunuki .
ML: em mää menny .
ML: kai mar , konn ‿ei hä tiätäny laiŋkaam mikä koko , kasvi oli ja , et , mää aatteli et eŋkä mää sit , kojekaniks tul , et se uskotte .
ML: mää ole semmonen ‿ykspäine , niiŋkum , puuhärkä . .
ML: käy jos sitä ruppee ajattelemaan ni se käy .
ML: mut kum mää pääsi sentää kum mää pi , minu viätii sit tyttärenin tyä ku oli talvisyrä ja , ja tua noi , ei ollu sit ‿oikei kuka olis lämmittäny vaik kyl mar niitt ‿ollu olis ku olis huamannu kyssyy kyllä , nym moni o sanonu et kyl hänn ‿olis tullul lämmittämmää siks ‿aikaa et , muk kum mää parani sit mä parani nii pia että , kolmes viikosa .
ML: ja tua , mut konn ‿ei huamattu sillo sitte ja mää viätii sim porrii sit , oikee paareilla .
ML: ja kolmev viiko pääst mä tuli takasi .
ML: kattokaa ku ihmine o , vähä semmone et se lu , semmone , ittees luattavainen ni se käy sillai .
ML: nää sanomalehret ja kaikki .
ML: muk kyl mu , silmäni vähä kippeet ‿ollu o tätä aikaa ku joku piäni flikka kysym mult ‿että , mikä su silmäs veristää
ML: mää sano et sen tähre kai ko , ne o kippeet .
ML: semmone piäni flikka .
ML: et ,.
ML: ole mää ny aika laim mitä vanha o kyl mar sen ny tiätää ettei se kahreŋkymmeneviirev vuare vanhaks tuu ennää .
ML: nih .
ML: m .
ML: ei takasi päi mennä , ettiippäi vaa .
ML: m .
ML: juu .
ML: mut se o , ko joutuu itte ne , ensi kokkoomaa ja sit vasta siitte , laittamaa , ni sit vast lujil ‿ollaa .
ML: m .
ML: mitä pirupaskaa monta , mä paremmin tule ja sanok kyl se kuuluu mut mää sanov vaa , oikee suaraa , suaria sanoja .
ML: ko , tosa o , pari kolme piikaa , ni tua noi , ei semmosia kannata haastatella .
ML: et mää ole oikee kiukkunev vällii .
ML: muk kom m ‿ole kaikki ser raha tianannu mitä mä ole elättänyn ne kuus kakaraa .
ML: eei niitä kukkaam muutt ‿ol elättäny ei markkakaa kukkaa oll ‿antannu .
ML: eŋkä mää saanu mittää sillo , mistää ei sillo saanu kansaeläkett ‿eres .
ML: ja ei suŋkaa ku mää tianasi kerran ni mitä sitä annettii .
ML: ja kunnast ‿olis annettu viiskyment markkaa kuukautees muk ko mää sano ettem mää huali .
ML: ni .
ML: et ‿ollaa sit syämätä , pari päivä sit jos se , niil lujil tullee .
ML: ooŋ kai , tämä o ny aika hyväss ‿et turhaa se o , riirell ‿ennää .
ML: minum miälestänim mut ku , sev väli , vaa o että ko tyäläine , se o raskasta tyätä ko tyäläine tekkee ja sill ‿o sentää ni paljo piänempi se palkka ko tommosi , virkailijoila .
ML: ni siinä o suuri ero .
ML: sem mää sano , ja nua kansaeläkkeekkin ne sais vähä nostaa , m .
ML: mitä nys seittemälkymmenellä ja , ja , ja , se , kuurella markalla ja seittemällä markall ‿ostetaa .
ML: kos menek kauppaa ni se o kahretuhannem meno .
ML: jos vaa ostat voita ja , ja kaffeeta ja sokerii ni se o selvä , mennee parituhatta markkaa .
ML: no ei siäl ,.
ML: tarttis joka viiko pääll ‿ol ‿eres se pari tuhat markkaa nis se vähä sinnep päij ‿olis .
ML: ja sekä om muuta mennoo sit viäl paljo .
ML: toisem mää saa satakunna tyäm mutta , mä saa sej joululahjaa .
ML: mutta tua noi satakunna kansam , ko se o elämä ikäs meil tullun ni se o nii sukkelaa kun ‿ei se tul .
ML: no , rariom makso o kohta kakstuhattam markkaa .
ML: ja sit viäl nep passarit , aatelkaa kon ‿e mää pysty joka paikkaa .
ML: ko , kolmesta paikkaa tuaraa mu eläkkeeni ja mää anna joka kerta kakssattaa markkaa se o kuussattaa markkaa .
ML: no sitte mää , anna tolia joka vettä tua , ussei ni , millom mää osta kaffepaketi ja sokeripaketi ja millom mää anna viis , markkaa rahhaa .
ML: ein ne ilmam mittää tee viaraall ‿ihmisellä .
ML: nii .
ML: ja tua , ja monta muuta semmosta .
ML: saunam maksaj ja , ni .
ML: se o parisattaa sit se saunaki ku mää osta aiŋ kilo omenia ei ne ot rahhaa mut kon , mää osta appelssiineja kilo taik ‿omenia kilon ni , kom mä mene .
ML: kom mää ole semmone et mää em me ilmam miŋkää .
ML: kyl sitä sillai mennee , rahhaa .
ML: eei ne o , lauri .
ML: ne o lauril lehtiä mutta ne o laahannu niit tänne ko , mää sano et mää kattele kuvia em mää mittää lukkee viiti em mää viitti .
ML: muk kyl mä sanomalehrel lujem mutta , em mää tommosii , ne , via , silmät tommoset .
ML: ja tua , em mää lujem mut ku mää sano et mää kattelisi vähä kuvia , et tuakaa sen tähre .
ML: ja ne o niit laahannu sitte .
ML: se o , venäläinel lehti .
ML: m .
ML: mut ‿on niis kuvia .
ML: jaa .
ML: juu .
ML: ei ne m kaikki ihmiset uskal venäläist lehtee tilatam mut , em mää , mutt ‿em mää tiä meen ‿ol lauri tilannu se ja , ja tua noi sit ne tua nem meillä sik ko he o kertaallas ne kattonu ni , tuaraa sit tänne .
ML: ne o aika hyviä lehtiä jos jottai fyllääkin ni niil saa .
ML: nih .
ML: ne o aika paksuja .
ML: meill ‿ennää mittää hylläämist muuta ol muk ko , en tiäv vaikka viäl tuonne , panis vähä fylli lisää toŋ kuisti katolla ko , siält vähä praakaa .
ML: joo .
ML: juu mää juaŋki .
ML: em mää nii paljo itte juam muk kuulkaa meil käy väkkee .
ML: meil käy niit muijjia , nii seurustelemas mu kanssani .
ML: mää puhu niil semmost vanhanaikast roskaa nin ne käy kuultelemasa .
ML: jooo .
ML: kyl se nii , piukalla pitäny o ihmiset sihem mailman ‿aikaa .
ML: kyl se vaa niin ‿o .
ML: kyl ny sit , mennään niiŋko , koira veräjästä .
ML: em mää tiär , silloŋ kum mää ole , ollu , sen ikäne ett ‿olis sopinul lykellä ni , mull ‿o , mull ‿oli ko , ko mää , mä käänsi ain hamettaki , paikkapualem päi , sin esliina alla .
ML: m .
ML: ei mittää ja , kene keŋkärääsyjä vaa mää piri kuka vaa hiukaŋki anto .
ML: mää muista kum mull ‿oli yhret saksmanni saappaakki mut niitt ‿em mää voinu oikeen nostella , ko tua , mutta ko oli talvi ja oli kelkkakeli nii , toine jalka oli sitte , kelkaanturalla et , sit mää voi sil toisel vähä potkii .
ML: et semmosia mää ole , pruukannu pittä .
ML: m .
ML: ooli , jam mää punnittin ne , saappaat joila mää kohlasin tosa , se , joku semmone , tsekkoslovaakialainen ne , oli hanna kans lähettäny äitillä , minulla , ja tua noi , ne oli saksmannei saappaita , ja tua , ja kyl ne oli kama viis killoo nep paino ku mää punnitti .
ML: m .
ML: kyl ne oli kauheet saappaat .
ML: no kauhee suuret ei suŋkan se m , mu jalkani kiärsi siäl ympäri .
ML: välliim mä olen naura heŋŋesäni yksinäni oikee sitä elämä .
ML: mjuuu .
ML: juuu , semmosta se o .
ML: enn ‿ollu .
ML: em mä ol missää yhristyksiss ‿ollu muk ko ammattiyhristykses mää oliv vähän ‿aikaa .
ML: mull ‿oli niit mukuloit nii paljo et niist ‿oli talkoota ei kerriinny mihiŋkää .
ML: ko tos , ja miähiä viäl , semmone liuma .
ML: nih .
ML: m .
ML: kyl ne asu meil ‿oli sä , kaks suurta säŋkyy ja , ja laatteel toisia sit makas .
ML: ja , tämä kamari oli semone pualvalmis .
ML: kyl tääl muuriki jo oli mut ‿ei ollu oikee , mittää , sisälmys tääl , reirattu .
ML: ja , ne makas täälläki sit toisep pojat .
ML: nii .
ML: säŋkyrääsyjä vaa täyty ol paljo .
ML: em mää ol oikei kerriinny semmosii yhristyksii .
ML: ja kottoo ei päästettty .
ML: ei miŋkää semmosii sano isä , ei yhtää .
ML: nii .
ML: se oli semmone jästipää ja ku minäki .
ML: yhtäläine iha me olemmen nii , nii yhrelluantoset ko pääseeki .
ML: m .
ML: joo .
ML: m .
ML: aalströmi puutarha .
ML: juu ja , mää oli siäl semmosen niiŋko apulaispuutarhurin et mää kasteli kaikki ja hoiri sillai kasvihuaneela .
ML: kyllä , kyllä sen ‿oppi .
ML: mutt ‿ei siihe opi ikänä .
ML: niiŋko nykki o nii pilvine ilma , että , kukkasett ‿ei haŋki kukkii millää .
ML: ulkonakkaa .
ML: kyl mul tänä , vime suven ‿oli jo tähä aikaa , vaikka kuiŋka paljo kukkasia .
ML: mutta nyt , nyt se on semmosta ko , ensi oli nii kuivaa ja sitte , sit tuli tämmösep pilviset ja satteiset ilmap päällä .
ML: o , se , nij ja kamala veto .
ML: ko siäll ‿oli , kattoilmat auki ja , ovet auki ja , ja seinäilmat auki ja siäl ‿oli semmonev veto että , vällii aatteli et , ko oikee tuulemaa rupes et viäko klasista pihalla .
ML: et siäl ‿oli nii kova veto .
ML: sen tähre kai määki ole , nii huano noist , kaikista , nampa , jalvoistani ja kaikista .
ML: et se vei nii , särki ain ja , kaiki paikat kyl mar sen tiätää , s ‿oli nii kova reumatismi .
ML: njuuu .
ML: noo kyl ne ...
ML: kyl ne ossaa kyllä suamee mutta kunn ‿ei nem malta puhhuu suamee .
ML: ne o nii , semmosia , kyl varmaa osaa joka aino , suamee .
ML: mut ‿aina sitä ruattii sit sököttää ku joku , frovva siäl ‿o , joukos .
ML: kyllä ne ossaa suamee , koko aalströmi troikka .
ML: vaika se eeva oliki kyl siält , kurikasta että se ne o kyl semmosii pualruattalaisia .
ML: muk kyl ni , kyl siäl suamalaisia ke , suomalais , iaki on siäl , kurikas .
ML: ek kyl siäl molempia puhutaa .
ML: juu .
ML: eei suŋka ne sik kovi paljo minnuu haukkunu ol , ja haukkukoo sit .
ML: mää kummiŋkaa , tykkää et mää mittää , vääryt ‿ole tehny , kellää .
ML: juuu .
ML: e , ei ikänä eei ikännä , meil mittää sattunu .
ML: kom mää oli semmone yksoikonen et mää sanoi suaraa päi naamaa ja limperi sano kerra et s ‿o oikee , et sannoo oikee suaraa .
ML: kerraŋ ku , mää meni , konttuuri , yläkertaa viämää kukkasia ja , ja he sano , et mihes lammiska ny mennee .
ML: mää sanoi et mene , nikollai limforskal viämää kukkasia .
ML: mää sanoi että , lammiskaks minnuuki sanota .
ML: m .
ML: ja se o oikee , niin ‿oŋki , se o hel .