Location: Hinnerjoki
AM: nii , niitt ‿ol tommoϑϑi siihe a , siihe mailma aikka viime vuassaδa lopul , ko mnääki , muistama , rupesi ni , niitt ‿ol semmoϑϑi vanhoi , maasepiks sanottiŋ ɢo , niit ‿ol sit sillal ,.
AM: muistaŋ ɢon tual , ilomäesäki , se o semmost tasast , tasast mäkki siik kohta , vaik se vähä korkkia o .
AM: siin ‿on semmone aika iso , paja , pajarakenus vaan tehty vaa sillal hirsist , neljä nurkkaha .
AM: toine ol ko ovesta mentti nin toine ol siälp peräl , ja isä takos siäl .
AM: se poikaki o jo aikka kualnu .
AM: sitä sama polvi o viäl tääl hinnerjoel ni , viiss ‿oŋɢ viis taik kuus , viiδes taik kuuδes , polvi , jo tääl .
AM: juu , ja ne olis sittä , sitte nes sepäs sillal ‿että , niil ‿ol hyvim pikkane se rahapalkka mitä hes sit ,.
AM: viljeli niit mait sit ja niist ,.
AM: ja ko , sitä sepän tyät ‿ol sit niim montta lai nin , ni siält taas taas sit jouδuttiŋ karamam ,.
AM: ai joku , ai joku ol falskan .
AM: sit ko nes semmoϑϑi sit ‿olis semmoϑϑi yksiŋkertassi .
AM: syksylläɢiŋ ɢom pyhämiäste men ‿ohi ni ruvettin tarhast , sontta ajamam pellol ja ,.
AM: ei sillo ols sit ‿enä ko mnäki muista ni , niit puuhaaarassi taδikoi et ‿olis , taik koko , koko taδikko se puust ‿ol kakshaarane .
AM: kyl mnäki viäl muistaŋ ko meijä siäl vintis ‿ol kaks semmost , teelmyst .
AM: teelmykseks sanottiŋ ɢo ne olis sit meϑäst sillal , siält meϑäst kaikelaissi sit lööδetti sit semmoϑϑi ko ne , ol , kui ne olik kasvanus sit siäl ja ,.
AM: ja tuata ni , sitte niit ruvettin tekemä siit , raoδast sit tota niit taδikoita , ko oli , rauttase haara , semmoϑest , sanottiŋ kauhtu kaŋkest tosa euraŋ kauhtuas ni siin ‿ol sit semmone , semmone suur paja ko siit takist sit , valmistetti sitä kaŋkirautta ja .
AM: ne olis sit semmoϑe , siihe aikka ni , pari tuuma leviöi ja pualt tuumal paksui semmoϑϑi , pitki , kolme neljä metri pitki kaŋɢei ko siit sit tuli ko se , se iso vasara siäls sittä löi .
AM: mut tämä o ny sit , tämä o jällen , ei tämä ny sit kuult tähä , maaseppihi .
AM: juu , mut siit sit vaa ni , niist kaŋɢeist sit vaan tuata ni , pantii ahjos kuumaks vaa ja katkasti määrätty mitta kummoϑen tarvitti sillail sit ja .
AM: sit ruvetti halasema sit .
AM: sitt ‿ol talolisis sit ‿ol se , sanottin takamiäheksi , ol sit tua , se joka puhals paino niit palkkei sit siäl ja , ja tuata , ohjas sitä kuuma rautta sit siihe alasimem pääl ja toises käδes ‿ol sit se , meissel .
AM: mut sen meisselil ‿ol sittä semmoϑesta , pikkasest kuuseŋɢarakost vaanettus semmone , varsi siihe , et se pysys sit siinp piukas .
AM: siittä vaa nin tehti , kolme neljä semmost puikku sit ja .
AM: niistä sit ruvetti jälle vaa sit takomam piänemppi , piänemppi esinei sit ja .
AM: mut niit ‿ol sit vähä sikos sit niit taδikoi et , et ‿ei tarviŋk koht pajaha men mut ,.
AM: sit kom ʙitkä ehtokautte oli ni sittä ,.
AM: seppä vähtäs niitteŋ ɢans sit ja .
AM: siin ‿ol ‿alasime viäres sit ‿ol , semmone , sanottim pärepihδiks , se ol pystös siin nii sill ‿ol semmone , neljäskanttinem puujalka et se pysys pystös siin ja .
AM: ja siin ‿ol sit takottup pajas semmonem pihti .
AM: se ol lyättys siiheŋ kylkke ja , semmone rako et siihem pasas päre sitte .
AM: siins se valovehje sitte ol
AM: juu , ja siin ‿oli , siin ‿ol sit ‿ehtokautte ol ‿aika , aika sähinä sit siin .
AM: sepält täyδy ols semne , hyvä hermostunnu miälipiδe sit tuata ko ne yks ja toine siins sit , selvitel ‿asia et , kumne , kuis sit , kuis se tehδä .
AM: se oliki sit se , isäseppä ol sit jo , niiv vanha sit jo silloŋ ko mnääki oli siinä , kymmene viiδentoist ikkäne ni , ei siit sit tahδon ‿enä mittän tul mut kyl se jotta sit viäl mänttäskel .
AM: vanh miäs ‿ol kans jo sillo .
AM: mitä ikä sit vaa , kot ‿ei mittän teh , tehtavehkei ol .
AM: juu ja , hän tek sittä niit vikaϑϑeijaki sit siäl , yksinäski sit tai oli joku apumiäs ni , myytäväks ja .
AM: kehutti et hän men sit turkkuhuŋki myymä niit ja .
AM: hää ol sit siäl nii , tutuks sit jo tullu et hänt sanotti hinnerjoe rotosepäks ja .
AM: ja , ja sit , ko rotosep men täält sit vikahδetteŋ kans niŋ kyl se vikahδe koht viätti .
AM: ne ol ni , ne oli nin hyvi pystymähä .
AM: niin ‿oikke , semmosta se sitt ‿on ‿ollu .
AM: se oli semmone , se ol sit semmone vaa aika suur , mä en tiäδ miks , laδontapaseks tai miks sitä sanosi , kylmä huane .
AM: ja siins sittä , ol semmone hiuka syvemp paikka et .
AM: siihe niit hiili sit pantti si , ai sit sillais siält , ahjom perält veδetti ai vaa hiuka , sitä muka sit ko niit kulus siin .
AM: sil ‿isäsepäl ‿ol sittä , semmone , puhaltaja et se pyärei ympäri .
AM: ja ja polkime , et sitä sai polkkis sit tota .
AM: siält tul sit siältä , ensi se pääpolɢin , siit tul sit , siihe sepä , ahjo ettehe ni , semmone haarapolɢiŋ ko hää yksi ol ni hää sai siins sit sitä painat ja .
AM: kyl se aika pa , aika tavalp puhals sit ko , se jälkke vaaŋ ɢom polk sit vaan stä se kiärähti ympär .
AM: mutta , mut sitt ‿ol isä , poi , pojals sit jo nin toiselainen , sill ‿olis semmoϑϑe , nahkapalkke .
AM: oli puust tehty ympärystä ja , ympärystä ja , lamppanahast , valmistetust lamppanahast ni sittä , siins sit nep palkke .
AM: siäll ‿ol sit siälk keskels sittä , keskels semmonev välipohja ja siäll ‿ol sittä ni , semmone läppä joka sit tota ni , ai sit ko , silloŋ ɢo se pa , ko se paino sen taŋko alas ni , ni se le , läppä aukes ja men sinn ‿yläpualel , ilma .
AM: ja sit ko se , nost se ylös sen , sen taŋɢo ni , sit tota ni , sit se ilma rupes siält puhaltama et kyl se ai sit puhals sinn ‿ahjoho .
AM: ja jos ‿ol terve hyväp palkke niŋ kyl se , ei sitä mittän tarvint taaja hakat ‿et kyl se , kyl se sit tota nin , kyl se sittä hiilep palama siälp pisti .
AM: nii non ne olis sit siit ko se rautaputki läks sit siält , ulkopualt ni , sen tiilseinä läpi ni , pari metri , pari metri pitkä ja , ja sit ne oli , toist metri , ko ne olis sit semmoϑe et ne olis siältä , ulkopääst ni , vähä jouko isoma .
AM: taisis siält ‿olla , ni, sillailp pyäreä se pää sit siält nin ni , nin tuata , taisis siält jo ols sittä ,.
AM: juu .
AM: sitt ‿oli , sitt ‿ol sit käve silt taval ‿että , ku joŋɢu , joku aika sitt ‿ol taket , takottu , jottaŋ kolmp päevä verraŋɢi ni , sit tul sin ‿ahjom pohjaha semmost , kova ainet ko sanottim pajampaskaksi .
AM: ja vasari sit ‿ol , moneŋɢokkossita .
AM: sepäl ‿iϑϑel ‿ol semmonem piänemp vasara sit ko , ko jo ruvettim paksumast rauδast takomaha ni vooro lyätti .
AM: mestar , mestar sit tota nin , piti stä , määrä ja kaϑo sitt ‿ai että , kuin , joko siit ny sit tule seŋ kokkone jo ko , ja sem paksune ja .
AM: siit sai sit takamiäs tiättäk ko se , ko se , mestari , vasar , ko se löi , se klimpsat siit raoδam pääst ‿alasimem päält ni , sit täydy lakata , takamiähe lyämäst .
AM: se ol se merkki sitt ‿ai siin ni .
AM: et jolle , jollei sitä , merkki huaman ni , sit sep näräyt pia .
AM: kon tle liijaks lyäδyks .
AM: mut kyl siins sitt ‿ol , takamiähelläkki ni ol homma .
AM: olis tarvimp , täyδymp palkkei , painat ja , ja tehti sit niistä , ko niist halastuist putkeist nin takottiŋ ko siäls sit pajas kaik takotti hevoseŋkeŋkät ja ,.
AM: talolisisakki ni ol sit kolme neljä hevost ja joka hevoselk kahδek keŋkä , suvi ja , talveks ‿oikke semmoϑet tavalise , että , hokat panttin teräväks ja .
AM: juu ja sitte ne hevose naola ja niit men sit joka keŋkkähä ni , äää toistkymment naola .
AM: ja nes sit keŋɢitetti sit , pari kerttakin talve mitas niit täyδy oll ‿aika , aika kasa niit pi , sit pi , niit piäni naoloi sit .
AM: ja se ol sit se seppä nappas seŋ kuumima sit ‿ai siält , ensi .
AM: ensi häm pit siit pääst kiik ko se ol kylmä mut niiŋkauwa mut sit ko , se lyhenys ni sit täydy ottap pihit , kätte .
AM: juu ja , ja kyls siins sitt ‿ai , takamiähen täyδy sitt ‿ai joka ainua naola , ensi ni , lyäδäs siihe , sin rakkoho , siiheŋ klimpsaukse saakka .
AM: sitt ‿ol siin meissel sillal , siin , alasimem päälk ko , mestar nappas sen naolam pois , ja se , naola putos sit siält ,.
AM: täsäki ol , sem mestari ol , semmone , pelline laatikko sit , siin ‿alasimes juur ‿et , sinnes sit puδotti siit , ai sit vaa .
AM: kyl niit siins sit tul ko , ko siins sittä , ko siiŋk kolme ja neljäkim puukke , puikku siäl ‿ahjos ‿ol ni , kyl niit sit vaa siittä , pualem päeväki vetel niŋ kyl niit sit vaa monta naola putos .
AM: niit sit , syyskaun ruvetti sit ‿iϑe , iϑe joka talosakki sit tai kenel heonen ‿ol niŋ kyl se sitä iϑek koet keŋɢittä .
AM: mut siint täyty sitt ‿ol ‿ussema heŋkki , se joka pit hevose jalast kii .
AM: ei sel luanistans sit ni , sillal ko sit vast ko nek koulu käynet tuli ni ne , nes sitt yksinäs keŋkiti vaa ja oti jala ylös .
AM: yks pit sit tota jalkka ja , toine , veist sit ja valmist sitä kaappa , ja pasot ‿ai sitä keŋkkä sit siihe .
AM: kolmas näyt päre va valupäreŋ kans sit valu siin viäres sit .
AM: mut seŋkin täyδy ols sit nin tarkkan siin ‿et ‿ei se , et se näk sit sink kavioho vähä ja , et ‿ei se polttan hevoseŋ karvoi ko , lykäns sinp pärettäs .
AM: sit pakkas menemä se , ko se naolal löi ni väliste nii et , veri pruiskus siält ja sit , sit revästi hohtimitteŋ ɢans se poijes sit ja , lyättin terva sins sit vaa ja .
AM: se ol lääke ja .
AM: sit lyätti vähä likemällä se , varvas sit , varppa syrjä et ‿e se , et ‿ei se mens sins syδäme .
AM: no ei ne mittä sit niim pasanus siihe ei mittä , mittä semmoϑϑi , raspei ei fiiloi ollu , kellä , niiŋɢo sit rupes tulema sillal , niit sit ko niit , kouluŋ käynyit ‿ol jokussi ko meni , oli , olis sit käyny , käynys semmoϑeŋ kursin .
AM: no tua , juu kyl niit sit , sit korjattiŋ ɢo net tuli , tuli ne hokakki vähä , tylsäks ni .
AM: juu sitte mentti ja , otettiŋ keŋkäp pois ja , terotetti vast ‿uuδestas ne ja .
AM: enneŋɢo , ko sit ko rupes niit tehtalaissi tulema ni niis ‿olis sit jo lopult ni , neh hoka , keŋkäs nii , sillai jeŋɢuisa , et kiärettin ‿auk , et ‿otettim mutteravan vaa ja , kiärettim poijes ja , muutettin taas toine re , hoka , terävä hoka tilal .
AM: mut se et tämä o nys sit vaa sitä , alku , sitä sitä sen , tavalist , alkusepän tyät mitä nes sit tota ,.
AM: ja se ol semmoneŋ ɢo se ol nim pitkä ja , ja sitte ko se karasti ni siin ‿ol tarkka homma ko sen täyδy sit tota ni , sen täyδy sit sen vikaϑϑen teräm pisi ni siin ‿ahjos sit saaδ , siirttä , siirttäs sillai kahtippäi ja , ja sittä , et se tul yhδe hiukan tul punaseks se , terä suu , pisi , pisin siit ja .
AM: sitt ‿ol semmone vesikaukalo ko sins sit lykätti ja .
AM: ja , ja sillon se seppä kaδo vähä tarkaste se , terä suu sit pisi ja , ja , ko se ol vesi viäl vähä kuuma sit ni , misä kohta näyt sit ‿et ‿e ols semmost färi ni , sit se pist äkki siŋk kaukaloho siit kohta ja , et kyl se , kyl se siin sit ‿äkki muutus .
AM: et se sitt ‿oliki se karasemine se ol , se ol tarkka tyätä .
AM: se ol , se ol reeδas sit
AM: ja se vikaϑϑeki sit ko sitä ruvettin tekemä ni , se ol sit vaa semmone , tai siit kaŋkiraoδast vaa semmonem palane otetti ja , halasti se toinen syrjä halk ja , takottin , takottin teräs , teräksisestä , kaŋɢest , semmone ohkane , plaδi sit sin rakkoho ja keitetti se sit ‿ahjos ‿ensiŋ kiis siihe ja .
AM: siit ruvetti sit sitä takomahan , sitä mitta sit siihe , ja se ol sit tommone , muist nin tarkaste mut siins se ol , kymmeneŋ kakstoist vanha tuuma pitkä ni se ol , enneŋɢo se ol sit vikaϑϑe mittaha mentty , siins sai monta kertta sit , lyäδ , ja pistäk kuumaksi .
AM: samon se oli , nii no samalt tavals se , nii siit , se teräs pantti sin rakko sit sillal ‿et se oli , sit ko se valmis ‿ol , ni se ol pisi sit tä , te terä siäl sit , juur siint terä suus sit .
AM: mitäs se o semmone vikaϑϑeki ni sen täyδy , pyssys sit piäne aikkaŋ ɢo sen hios ni , terävän mut jos se ra , olis paljast rautta ollu ni , ei sitä saank karasemalakaŋ kovaks sittä .
AM: se ol sit sirpiŋ ɢans sama peli .
AM: ja sitte niŋ kuakaŋ ɢans , ja lappioŋ ɢans ja semmoϑist klopeist se aljetti ja , ja sittä , niihi lyätti sit samalt tavals sit sitä teräst sin rakkoho ja ,.
AM: ole minäki ol , ole mnääki olluk kirvest ja lappiot , tekemäs , sepäŋ ɢans kahδestas olin takamiähen , sillom poikasen .
AM: noo kyl , kyl se ni mukavasteŋ käve ko se rauta ensin takotti sit sillal , sillals sit tota ohuvaks ja sit se taitetti sit sillai ja ol sit semmone , muist miks sitä ny sit sanotti , mut sen tapane se sitt ‿oli et se , ko se rauta sit taitetti , taitetti siit sit keskelt ni , pantti se rauta sit sin , kylmärautasek kiila ni , sittä et , et , että se ol sit se kirve , silmäläpi siit sit tuli .
AM: ja nek ko siŋk kahδem puale sit venutetti ni , niist tul se teräosa sittä .
AM: sit ko se kirves ‿ol valmiks sittä , teköt , tehtyj ja takottu ni , se ol sit se , sanottiŋ kirve nakampualeks , kon toine ol terämpual ni se takapual ‿ol sit jälle , jälle ni , ni nakampu , nakaks sanotti ja .
AM: se toi sit semmoϑe , eri näö siiheŋ kirvehe sit se naka .
AM: sill ‿ol sit luannikas sit , luanikas jottai lyäδk kiilam päälläki sen naka , sem pualeŋ kans .
AM: hjuu .
AM: sitt ‿ol , sitt ‿ol , seppä siäl sit ‿omi aikojas niit , puukkos , puukkonterijäki sit tek ja ka , pori ja kaikki mitä niit semoϑϑi ol ‿et , niit sai sit vaa sillal hänelt ‿ostakki sit jo .
AM: mut se terä ol sit vaa aiŋ kysymykses ‿et kui hyvä terä o .
AM: sen sai jokuses sit siihem puukkohoŋɢi sit , tulema nii hyvän teräŋ ɢo se lasketti vähä ohuviks , ohuvaks sit ja ni , moniki nim partaski seŋ ɢans sit pyhkes .
AM: hios teräväks ja , ja , ja liippas nahal .
AM: sillä vaa , sillä vaam pyhkitti .
AM: kyl mar se sit vähä , hamppak kiristykse vois jossaŋ ɢohta vettäk ko mut , äi se , saipavahti vaa lyätti niŋ kyllä , kyllä se vaa men sit
AM: mut ‿ei sitä joka puukkol pystyns sit semmoϑϑe sentä .
AM: juu , täsäkin , täst nykysest , muŋɢiŋ kopastan nin täsä ol , täsä vaaljoen tiä viäres ni , pari sata meetri , ni ol tuata , semmoneŋ ɢo sanottim pyäruuti jussiksi .
AM: mut hän takoskel ‿yksi vaa sit siäl nii ja , sano et ‿ei hän mikkä sepp ‿olekka mut häm mänttä vaa .
AM: muistaŋ ɢo se , täst ‿elukoi siuϑϑe ajo ni , hää ol siäl ‿alasimes viäres sit ja , klasip pääs ‿oli ni , klasik kiilsi sit siält ko se poika , hääräskel siäl .
AM: mut kyl häŋ kaikki sit vähä yrittel jotta semmoϑϑi , siäls sit ja , ei mittä semmoϑϑi isomita , parantun .
AM: ja ava
AM: juu , niill ‿o , niit ‿ol , niit ‿ol sittä , sit semmoϑϑi seppi ko olis sit vähä niihi , ko , jo johoŋkkis konelissin tarkotuksi vähä harjantunnu ni , net tei oikke semmoϑϑi aita , lukuijakki , ja ja avami sit ja , net täyδy sit tehδs sit semmoϑϑi et ‿e , et ‿ei niihi mittän tiirikkoilp päästys sitte .
AM: ne olis semmoϑϑi monilovissita .
AM: mut kyl ne hyvi , kyl ne hyvin toimesi , toimesi mut , mut ‿ei niit sit saanuk kaik sepät tulema semmoϑϑi .
AM: hjuu , kyl se , kyl se semmosta , semmosta merkilistä aikka ol ja mitä ja se ol sit semmoneŋ ɢon ‿e , kon ‿ei mittä lai semmoϑϑi , tehtavehkei ol ni , se ol ‿esimerkiks , siihe aikkan tehti lehti paljo ko lamppai ol ja , sit täyδy ols semmoneŋ ɢo , sanottiŋ kärköksi , toises sanosi vesuriks ja ,.
AM: se ol semmone vaa semmone , raoδas sit tehtys semmone et siihe ol semmonem putki toises pääs ja siihen tehti sit semmone lyhkäne , puusta , semmone , piän , varsi sit siihe .
AM: ja sit se , ol sit se toinen syrjä ol sitte , oikken ‿ohuvaks ja teräväks sit hakattu ni , sill ‿ol sit luanikas ,.
AM: se ol sit tualt nirkost , nirkost hiukav väärä , laskettus sit teräväks , ni seŋ ɢans ‿ol sit nii nätti sitä lehti sit , koivusta tehδ .
AM: ja sepil
AM: niiŋ ɢyl siin vä , väliste sitt ‿ol , väliste sitt ‿ol tuata ni ja ol sit semmoϑϑi ne .
AM: no se ol semmone juttu sitt ‿että , siint tarvitti us ,.
AM: jaa mut se tuliki eile jo ,.
AM: aika valu ol siälp paϑϑals sit tota ja , et ‿et lämmi ol ja .
AM: yks pit hevose jalkka sit ‿ylhäl ja , toine sovittel sit keŋkkä siihe ja .
AM: oli hohtime ja vasara ja puukko seŋ käδes sit siint tykös .
AM: yks näyt sit pärevaluŋ kans sit val , sittä valo että , että nähti sittä , et se näk sit se hyvin sovittas seŋ keŋɢä sin .
AM: ja sit niitä , kom pajas sitt ‿ol tehty niitä , naoloi ni ne olis semmoϑϑi , vähä paksui kohloi .
AM: ko ol nii että , et kuus naola ol tavalist naola , ja sitt ‿oli siin , varppail ni ol , jäänaoloiks sanotti .
AM: ne ol sit takottut teräviks ne jäänaola ja oli hiukam piδemppi kon toise .
AM: ja kyl sit jo ruvettin tekemä semmoϑϑi , tehtiŋ kolmas hokaki siihe varppal .
AM: mut se ol semmoneŋ ko niit jäänaoloi voi sit muuttak ko , net tylsysi , ottap pois ja lyäδt toinen tilal .
AM: mut hokaŋ ɢans ‿oliki eri asi ko se ol siiheŋ keŋkkähä , keitettyk kii .
AM: jooh .
AM: sit viättin ton , ilomäkkehe .
AM: siäl ‿ol sit , ol sittä , juur semmone alkavaine , keŋɢitysseppä mut ,.
AM: nii , mutta , se ol semmone , niit ‿ol kyl ennemmi jo semmoϑϑi pahoi vikurei .
AM: muistaŋ ko , meilläki ol siin , semmoneŋ ko ei laiŋkam parantun vaikk ‿olis kui friski miäs tuls sem , se pa , viättiŋ kriimuŋ kans seinähäŋ kii ja .
AM: se men ja ot jala ylös mut ‿ei se koppas nii menemähä se et .
AM: juu , mutta , seŋɢiŋ ɢans tehti silt taval , tehti siihe , ko sem , tallivajak se ol ko siint tois , et läpiϑϑeŋ kuljetti nin , ni siinä , ol ‿oikkem puine lattia ol ni , toiselp pual va , ol talli ja , toiselp pual ‿ol semmoneŋ kammio ja seŋ kammio seinähä , tehti semmone reikkä et siihe mahδu , mahδu tommonen tavaline , ko anturoiks ‿ol sahattuk koivuista .
AM: ja talutetti se hevone siihe seinä viäre sit ja panttiŋ kriimusta kii ja , lykätti se pu , se se puine antura sit sil maha ala ja nosteta se takapää ylös siit ni .
AM: kyl mar se semmost vähä sit semmost , tuskast hevosel ‿ol mut sitt ‿ei saanp potkastuks .
AM: pantti siihe , semmone , jämpti , seiväs pystö sit siihe , anturam päähä ja siin ‿ol sit miäs ja pit sitä sit vähä kiis sit siin nii et nep pysysik kohδalles siin nii ja .
AM: tualt tul ‿yhδeŋ kerra , kivijärvelt semmoneŋ kuaskola isänt sit siihe ja ol semmosta poikka , mä vi tiäδ vissi et , olik vähä piänesä .
AM: ol sit , ol sit juur siin niiŋ ko sitä ruvetti siihe ripustamaha ni , ennemi .
AM: meŋkkäst freistama sit tuata ja .
AM: äijä men sit ja ot , meinas ‿otta jala ylös mut , sillo ol väärimpuali siälk kartanol jo ja .
AM: sit mööhäs et ‿ei hän tommoϑeks sitä luullukka .
AM: kyl nes semmoϑϑe oli ettei ne ,.
AM: kyl nes sit jo ko , kon tul se keŋɢitysseppä tän näi ni sill ‿oli sit kaike mailma hihna ja , ja fiäteris sit ‿et , et se niit sit semmoϑϑi pahojaki sit keŋkitti .
AM: hjooh .
AM: nii no kyl niist ko , vähä koetetti sillal mitta vähä otta .
AM: talvels sit pahin ‿ol ɢo , kon tota ni , sink keŋkä , ko suajast luntaki ol ja , siŋk keŋɢäŋ kouru sitte , kokkonus stä jäät ja lunta .
AM: ja tota tul semmoneŋ kohjo alaŋ ɢo , ei siin ‿o sit , su , saank kuiŋkka sit ‿oikke lyäδyksikä sitä poijes , semmoϑe sit .
AM: sit tuata ol , ei semmoϑϑi , pahoi keŋŋittäji juur , pahoi hevos , pahoi hevossi juur tullu et ‿olis paha keŋŋittäk ko , niit tarttis silloŋ ɢo ne om pikkuvarsan ni sillo usse niitteŋ ɢans , tepastel ja nosta jala ylös ja koputtelk kaappaha ja .
AM: ja sit niist , sit niist tule semmoϑϑi et ‿ei mittä ,.
AM: kyl raohalisest ‿ova niiŋ kauwaŋ ɢoŋ keŋŋitetä sit .
AM: mutt ‿ei niit tahδ jokaϑϑeŋ ɢummiŋɢan tult tehty stä sit , sit silloŋ ɢo se aika olis ‿ol , olis .
AM: no kyl se siins sitt ‿o siinä ,.
AM: mut sit ne jokuse antavak kolme neljä vuaδe vanhoiks men .
AM: mut se o semmone , ei stä juur sit ‿ilma , ilmaŋ keŋkki voik kuarmitteŋ ɢans .
AM: tyhinäs nyt tualk kyl ‿ajele sillal , vaikkei olk keŋkki al ni ne , ne o vähä , kon ‿ei liukas ‿ol ‿oikke .
AM: juu .
AM: no kyl niilläki joŋɢulaissi kiskoi alaham ʙantti mut ‿em mnä muist , em mnä muist sitä , et mimmoϑe ne oli .
AM: mut niill ‿ol nys sit , ni niill ‿ol sit vähä , teräväk kans sit ne , nek kynnekki sit ‿et , et se ot vähä , vähä sit ja kii ja .
AM: mut ‿et kyl yksinäissi ja paljo ol .
AM: hjuu .
AM: jaa .
AM: ja pantti semmoϑek koukaisas sit perähä ja , siiŋk kartanol vaa ensin vähä kiäreltti ja .
AM: sit lähδetti , lähδettin tota ni , ajelemaha mutta , siin ‿ol seŋkin , se varsaŋɢiŋ ɢans nii , nin tarkka siin ‿et , miŋɢluantone se oli et , sen täyδy niin vähä tiättäs sit jo siiŋk ko rupes stä koettama .
AM: määki yhδeŋ kerraŋ ɢo , niit siin ‿o , opetiŋ ɢans sit ja , kevästeŋ ɢo saiŋ kaorak kylvö ni , mnä ajatteli et tosa on ny hyvä opettak ko , panin semmoϑϑe , sillon sanotti juŋɢantukiks , se juur se ju , paks tuk ko se pyärei ympär siäl ni aissam pääs ko , siäls sai iϑe istut sit .
AM: et tosa o ny hyvä opettas stä ko , istu tual ja , ohjaksep pioho ja .
AM: ja läksi menemäm pellom pääst ni , ni , se läks ‿ensiŋ kävelemä us uskoste mut siins samas se lykkäs , juaksuhu .
AM: ja , ja mnä ajatteli et ‿anta ny men mut , se , se men , läks sit , aina se parans sit vaa ja , mnä eppäili et se mene niiŋ ɢauwa et se tupettu .
AM: juu ja päästim pellom päähä ni , sit se kiärs ‿yhtäkki tulisest ‿ympär ja taas sama faartti et .
AM: sit mun täyδy ruvet vaa ni , verkalles tystyttämä vaa ja oikke ai vähäŋ koitta vaa et , et saiŋ kävelemä se vähä .
AM: juu , ja kyl mnää oli huan ‿opettama , opettama , niit ‿ol semmoϑϑi hevosmiähi ko , kon tuata ni , olit tarkoi , ja paljoŋ kasvatteli ja , myyskenteli niit .
AM: mut kyl niit väliste ni , väliste niŋ ɢon täyδyi tul , jouδu hevose ostamaŋɢi ni , tual markkinoils sit käve niŋ kyl siäls sit sai , sai ja kaϑϑ et kummoϑe siält rookka saamaha , jolsei ke , jolsei kellä , kukkan tuttu ihmine , my , myyjä ollu et .
AM: juuh .
AM: no niil ‿ol monta tuntomerkki sit niil , hevosmiähil .
AM: ja ajetti sit , lähδetti ajelema ja freistamaha et , et kummone on , vetä , ruvete et kummone o vetämäŋkij ja .
AM: sillo sit , sillo ensi mittä viäl ‿ollu , semmoϑϑi , sit ko sit niit ko sit jo niit rupes tulema semmoϑϑi , hevospäivi ko jo ruvetti , niit palkiϑϑema et kuka , mikä o vahva vetämähä .
AM: siäl ‿ol sit kyl varsoija , varsoijakki sit ja , siäl näyttelys sit tota .
AM: juu .
AM: sitt ‿ol , sitt ‿ol sitte , suvist ‿aikka sit ko niit ruvettin ton laitumel kuljettamaha , kuljettama , meijäŋɢi ol tosa kak , pa , kaks kolk kilometri matka , ton vaaljoen tiät .
AM: ko hevosep päästetti ehtoste auki , kahδeksa aikan , miähe olip pellol ni , sit hevossi viämähän .
AM: ne olit tavalisest parisas sit ‿olis sillal et .
AM: sit kiip pit hypät et pääsin toise selkkähä ja , väliste mentti aika kiaru neljästystäki .
AM: sa , sanotti , sanottin travi , ja sanotti neljästyst ja .
AM: mut siin ‿ol hevose seljäs pare olk ko , kon ‿ei mittä eri satula ollu ni , siin neljästykses , se töyssyt vaa niiŋ ɢo se meni .
AM: kerram putosi .
AM: kerram putosin tuala , pariheosten sin välihi , mut ‿ei ne osanut trampat sentä mut .
AM: ei mittäŋ ɢom pääsi ylös ja pysäti , takasi selkkä jälle vaa ja .
AM: juu , aamusten täyδy lähti , neljäm , pualviide aikan , viimestäs , hakema hevossi et .
AM: net täyδy olk kuuδelt kotons sit ko , miähet läksik kuuδelt jo ajeleman töihi .
AM: va , vapust pyhämiähi , ei ko vapust mikkelihi ni , kirkontornis niŋ kläpätti , lyätti yhδeksäŋ kertta ni , se kiäli laittaha ja , ehtols samalt tavalk kahδeksa aikan ja , aamusteŋ ɢello kuus .
AM: se ol sit se , nii ikä heijä ni , tyäkellos sit kans ja .
AM: juu .
AM: no se ol sit tota ni , nis sitte siiŋk kahδentoist , kahδentoist ‿aevois sit tota ni , olp päevällistuntti , ja pual ‿yhδeltä ja kuiŋk kusakim paikas sitt ‿ol ni .
AM: sit tota ni , sit lapse ni , ai , ol jossa sem , ke , tuala , kesämaas , ruismaas ni , siäl ‿ol semmoϑϑi keδoŋɢlipui siäls syrjis ja , ja sitt ‿ol semmoϑϑiaki hevossi ko , kom pellom pääs nin , talut ‿ojaha , ni ne menip pisi stä oja ja söik kahδem ʙuale siält pyärtänöist sit , mut täyδy pittäs sit se verra joŋku vaari et , jos tul ‿ylös , nin talut samam paikka sit jälle .
AM: siit nes sai äkki , sit jälle ni , tuaretta ruaho , mahas täyttö .
AM: juu , mut niihiŋ keδompalassi ni , pantti sit sillal liakkaha , kriimu päähän tai semmone halspantta ympär kaulaj ja , siit sit köys vaa ja , köys , köys toisest , toisest pääst johoŋkkis ‿aittahaŋ ɢii ja .
AM: nes saaδa , sit ‿et ei nep päässys siit sit mihiŋkkäs pahantekko .
AM: hjoo .
AM: no ei nep pahaste mut kyl joskus , kyl joskus niiŋɢin satu et ‿o me , jollan tavalt tul sit , men hirttehe siin .
AM: hjuu .
AM: ei , ei niils sentäŋ ɢoska ni , koska ni sattun mittä et ‿olis tullu , sentähδe , vaik usseŋ ɢans , li , sillal liakotetti .
AM: joskus jätetti yässeksiki .
AM: ol sillai että , et tul jostai reisustaki myähäŋ ɢotti ja , ei sit ‿enä viiϑit tonp pitkä matka lähti vi , sitä viämähäŋɢä ja , ja ol joku semmone , keδoŋɢlippu ol ni , pitkä köys ‿ol nim ʙantti siihe liakkaha ja .
AM: sitt ‿ol suvellakki ol sit semmone , semmone sit kon tual , raumal ‿oli , neljäŋɢymmentteŋ ɢilometri , uutteŋɢaupuŋkki ol , liki viiskymment , ja sins stä sahan tykkö sit sitä puutavara sit ‿ajetti nin , sit täyδy silloŋɢi ols se hevose , sit hyväs keŋɢäs , et joŋɢulaisek keŋɢäk kummiŋɢi niit sanottiŋɢi semmoϑiks suviklisuiks , nin täyδy ol , ol että se ol semmone , ko ylösmäesäkin tul luja veto ni se , jos ‿ol , ei olk keŋkkä ni se pakkas seŋ kaava syrjä lohv , lohkasema .
AM: ja sitt ‿oli semmoϑϑi , semmoϑϑi hevossi ko olis semmone eritän , erityineŋ kaavamalli et sanotti flattakaavaks , niŋɢo ihmisilläki on semmoϑϑi , ko , sanota flattajalaks ja ko , semmonen tasane .
AM: no se o semmone hevoseŋɢi ni , ko se semmonen tasane ol ni , ni kon tiält , tiält mo , piän moroki vaa sit men sin , men sit et ‿astus siihem pääl ni , se arist koht kovaste sitä sit .
AM: mut ko se keŋkä ol siin ni , ni se suajas sit vähä .
AM: juu .
AM: no se ol tavalisest , tavalisest suvist ‿aikka ni , pitkä valkose yä oli ni , lähδetti sillal ‿yäl jolla aikka että , aamust , aamuste ol sit siäl , satamas kuarmas kans .
AM: mut sitt ‿ol täälläki semmonen tapa kon talvel , talvelk ko uutteŋɢaupuŋkkiŋki me mentti ni , lähδetti , aamus siin ,.
AM: ja se vei se matka sit ko siält täyty sit matkam pääls syättä ni se vei et sitt ‿oltti , siint tai siiŋk kolme neljä aikka ehtopual niŋ kaupuŋɢisa .
AM: sit ‿ajettiŋ ɢoht sins sit , mihe sit herra määräsis sins seŋ kuarma ja .
AM: siälp purkatti sit ja .
AM: ja siäl ‿ol sit niilp puutavarakauppioil sit ‿ol semmone , sit ja , ja siälk kartano , isok kartano oli et sin mahδus kymmeni hevossi .
AM: ajetti siŋk kartanols sit vaa hevose ja , ja rek , rekkeheŋ ɢiit taik mihe sit saattiŋ ɢiis sillai ja , loimes selkkä ja , ja heini ette ja .
AM: ja sitte , mentti sit sins sanottin treŋktuvaksi .
AM: se ol sit semmone iso muuri siäl , ja se ol lämmi sit siäl .
AM: siäls sit tota ni , oltti se ehtoyä sit .
AM: ja sitte , sit täyδy sitt ‿enneŋɢo siäl mentti sillail huilama nim men juattama ne hevose .
AM: tavalisest sitten talolisteŋ kaevost ni sai , sitte vet sit ottas siält .
AM: mut sit tota ni , muista yhδeŋɢin tapaukse , vaikk ‿em mnä muist stä , et ‿em mnä tains sillo sitt ‿ol viäl , täys miäs ‿et ‿olissi ols semmoϑes reisuajos , ko yhδe hoŋɢlahtelaisen ,.
AM: ko siihen ‿aikka otetti sit jo siit , äö , snotti äöhöjärveks ko siin kaupuŋŋi liki on , otetti siält järvest , jäit sinnä , niihin tehtaihi , viinitehtai , ja viinatehtai , ja oluttehtaihi ja niit tarvittin kans sit ja vessi et ‿ol suur ‿ahvento ja , ja siin liki sitte , se ol ni , jo , jokusem otik kriimuv vartteŋ kii vaa ja meni ja , juattama sin ni ahvenom parttal ja .
AM: sit yhδe hoŋɢlahtelaisen , hevone , ol kova jano ol ja , mennä mahδottomaŋ kiaruŋ ɢans sit ja , jala luistesi ja , ja oites ‿ahventto
AM: sitt ‿ol keväste ni , jääs sulasi ni , ni se raato ol sit siin , sanotti viinip , viinpränniks , se oli si , siin järve rannas ni , ol siihen , ranttaha sit kuallu se .
AM: se ol se meno sit .
AM: se ol se meno sitte
AM: et kyl niit välisten tule , tule sit sattumalt semmoϑϑiaki .
AM: siin juatetti he , ne hevo , valla hevossit sit ‿ai .
AM: meni , menttiŋ kuarmatteŋ ɢans .
AM: mut nys sekiŋ kaevo on tukit jo kaik .
AM: nyt tulevas seinäst kraanasta veδe vaa jo .
AM: no sit ko net tuli vähä isommaks , otetti , mut kun täyδy sit mens sillail ‿et se ol viäl pikkuvarsa , ko mnäki , voi ko muista yhδeŋ kerraŋɢiŋ ko , meil ‿ol semmone musta hevone ja , ol sit varsa täälk koton hänel ja .
AM: annetti sit tota ni , se varsa imet sit nin täyttö iϑϑes sit se hevose , ko lähδetti menemähä ja .
AM: mut mitäs se ol hyvä imettämä .
AM: vissi niistäki on toinem paljom , pare imettämäŋ ɢon toine , ni , siält sit ko se käveliki ja vet ni , nin tota ni , ma , ru , mammoist roisku veri , mai , se maito sit vaa sin nii ja , hirnus kovaste ja .
AM: sit ko , ei semmosta , ei sit juur semmoϑϑen ɢans mentty nii et ‿olis , mittä ollup piδemä aikka muutko se vaa et se kuarma viätti ja sit lähδettiŋ koht sit tulema .
AM: mut sit tultti äkkiŋ ɢotti
AM: hirnus ja huus ja maito , maito juaks kovaste mammoist ja .
AM: sit ko , kom päästiŋ kotti sit ja päästetti se vars sit ni , se vars ‿imes kovaste ja , pakkas varsan nokastaki sit jo sitä maitto tulemaŋ ko oikke kovaste imes ja , ja maitto tul lujaste
AM: et kyl se , kyl se semmost piänt kärsimyst sitt ‿ol siin ni .
AM: jaaa .
AM: no , kyl niiŋkij ja , kyl niiŋkij ja joskus käve , ei tual reissum pääl ny oikkeŋ ɢo piδemppä reissu mentti ni ei sit ‿enä lähδetty , lähδett ‿oikke menemähä mut , täsä koton , täsä kotons sit joskus satus sit käymä sillail ‿et .
AM: mut kyl ne usseŋɢim , sit , pantti johoŋkkis karsinaha sitt ‿ai vähä silloŋ ɢo vähä eppäiltti et se o liki .
AM: kyl munɢiŋ ɢerraŋ ɢäve ko ,.
AM: tual vaaljoel ‿ol semnem piän talo kans ja .
AM: siirtli vähä sinp perunmaaha sontta ja ,.
AM: puheli sit se , vanha isänäŋ ɢans siin ny ehtoste et , kaϑϑokast ny et , viäläk luulet mum pääsevä seŋ ɢans kotti .
AM: kymnem , kymneŋ kilomeetri matka ol .
AM: kilomeetri verra vaaljoelt ‿olin tullu ni , sillo rupes truiskuma se vesi siält nii ja minä äkkin tampi auk ja siihen tiä viäre ol , semmonem piän keto siin ni , sillo varsa putos sinne .
AM: mutt ‿ei se mittä , se men sit vaa hyvin .
AM: no ei sit tuata ni ,.
AM: sitt ‿osas joku , miäs kulkki siuϑϑe ni , mnä puheli et meŋkkäs siihe , likimäissen talohoŋ ko menet ja käskekäs se isänän , tult tän näi , ko näet tämä asian täsä ny ja .
AM: se men sit ja , siält , tul äkki sit siält nii ja .
AM: ja mnull ‿oli muistaksen linjaŋkärri , semmoϑek koppalinjani .
AM: nostetti se vars sit sin nii , ja , veδettim peräs sit tota sin , siŋk kylähä se .
AM: ei kauwa olk kon tul vasta jälle , sama kiaru ja , mut sit mes sain pyssämä se ja , sit mentti jo , kauniste siin , hän nuuskes sit nek kärryŋɢopas sit vaa sitä .
AM: sit mä olin siäl , pari kolm ‿yät sit sillail ja olin siäl , piδin vähä vaari ja , hää ol siälk karsinas sit siäl navetosa , varsas kans sit .
AM: sit lähδettin tulemaha ja , kyl siin vaa sit , hyvin tultti .
AM: juu juu , kyl .
AM: sitt ‿ova jalas sillal leviä ja vä , hurju kovaste , ja kaatuki väliste sit mut , mut ‿äkki se siit tule ja .
AM: ja sitt ‿o siit vähä ihmelineŋ ɢyllä se mamma ruppe hakemaŋ ɢoht .
AM: hjuu , juu .
AM: no kyl nes siin ‿olik kahδeŋɢymne , jokussi oli liki kolmeŋɢymneŋɢi mut , ol semmoϑϑi hyvi ja , ussema heost ‿ol ni isänäp piδis sit mut , kyl se semmone sit jo oŋ ɢo ne , liki kahδeŋɢymnen tuleva vaa ja ol , o raskas ‿ajos ‿ollu ikäs ni , kyl nes sit jo ,.
AM: pa tleva hamppas semmoϑiks et ‿ei se , ett ‿ei nes saa ,.
AM: mä tiäδ kui ne , hamppa ovas sit semmoϑe et , et tota ni , ne etuhamppa ottava , ova ova jollan tval vasta vaa ni , nek karava ensin sit , ko , haukka ni sillal , et se saa , ma , maastaki ser ruahon tulema , mutt ‿ei tahδs sitt ‿enä saaδp piäneks .
AM: hjuu .
AM: kyl se o ,.
AM: kyl se semmosta on sittä .
AM: no , net tota , net tota net tavalisest ni sit , tapetti iϑe ne , ja kiskotti nahka pois ja , kaevettiŋ kuappa maaha ja lykätti sin ruho .
AM: harja ja hännäk kyl sit leikatti ne jouhep poijes ja .
AM: niit ‿ol sit semmoϑϑi , ko sanotti , koŋ käves sit niitä hevossit tappamas ja kiskomas mutt ‿ei se ol mittän tavalise ihmsen tyät , tyät sit , ne olis semmoϑϑi , miksis niit nys sanotti
AM: nylkyrei taik m mitä ne ol , muist ny varmasteŋ ɢon tääläki , semmone , karvar jokinen tosa , viäläki se talo on tosa jo , kylä sillaŋ ɢorvas .
AM: kiskos sit ja ot niist lihakki .
AM: jokussi se sit keit iϑekki , palvasi .
AM: ja , ja sit hän ‿yhδen treŋɢin , kans sit ‿usseŋɢi sama miäheŋ ɢans ni , niit sit ta tapo ja kiskosi ja .