Location: Vihti
KL: ja , kuljettii huveissakin , kun ‿oli jouluhuvei ni , ilta iltahuvei semmottii ja leikkei niin , niij ja , siälä käitiin tapanimpäivänä .
KL: joo ja ,.
KL: noin niiŋkun ‿illal vasta ei sitä päivällä oikeiŋ käyty mut ‿illalla vasta ne oli ne leikit semmoset ri , piirileikit ja kaik semmoset nii niitä pirettii .
KL: juu ja ,.
KL: ja kotona sittej ja kun , oli olkii permannol ja , tuatii niitä jouluks ni siälä maa huilattiin sit ja maattiin , aamuul myähemmii sik ku leikeis tultiin ni siälä maattiij ja huilattiin sitte ja .
KL: kun ‿ei ollu kiiru kun ‿oli nii monta pyhää silloij jouluna ne välipäiväkkim pirettiij j , pyhänä .
KL: joo .
KL: kun nyk kerketäs piaa .
KL: semmottii , välipäivii pirettiin ni ei miheŋkään ‿isompiin töihiir ruvettus silloi muuta jotain , elukkain ‿askarei täyty tehrä niiŋku naiset ja semmoset ni neet täyty pitää neet , talowurehoitoo .
KL: oli loppiaispäivä nin ne oli viimmeset joulupäivät .
KL: sit ‿alkoi , sarvileivät ja , ja ja , tyäviikot taikka mikä arkiviikoiks niitä sanotaan ni ja silloin set ‿al se alako sitte .
KL: eteempäi vaa mentii .
KL: niiŋku sihen ‿aikaaŋ kun tehtiim pitkii päivii ja , ja kovas töitä .
KL: oli tiŋkityätkiv viälä , että lujat tiŋkit ‿oli päällä .
KL: että päivä ,.
KL: kum minäkin tein taksvärkkiit , kaks ja pual päivä viikossa minä tein taksvärkkii taloon ni .
KL: kun ‿oli piäni torppa minul tossa .
KL: juu .
KL: sitä oli kaikilla , talor renkeilläkim puhrettyätä .
KL: kun ‿ei ollur , tyäreessä ni ei ollu yhtään naulaakan ne oli kaikki puunauloilla tehtyi silloi .
KL: ja korit ja kaikki semmoset .
KL: millä ajettiim multaa ja sontaa .
KL: juu .
KL: pohja ja sip pannaa semmoset , irtavalliset , irtavallisep pakot viäl vittaleŋkeil kiin ‿et se pohja pysyy siim pakom päällä se pannaa pakot ‿yhteen , vittaleŋkeil kiim pantiin ‿ennei .
KL: ja vaulo sitte vittasta tehtiij ja , samoiten ‿oli kakkulois vaulot mistä härkä taika hevonev veti .
KL: ja sitteŋ ku , se valjastettiin ni pantiiv valjaat selkääj ja vittavä , leŋkkei täyty sinnem pannas sitten , silaŋ kaaren sinne tontariim pantiiŋ kiin , sinner roikkumaan jos meni vaulo poikki tiällä , ni sitten saatiin tehrä uus vaulo , siitä vittaleŋkistä .
KL: ettei , jäänyt tiällä sinne .
KL: juu ja puhrettöitä tehtiij ja niiŋkum minun ‿isääŋkin silloin teki paljo , saavei ja astjoi tommottiin ‿aina kun taksvärkiv väli se teki minun ‿erellään taksvärkkii samas torpas ni , jotai jo neljäkymment vuatta .
KL: se oli niij jo vanha miäs silloin sitte jo ku se kuali ni eet se oli , siij jotain neljäkymment vuatta torpparina ja minä ruvin ‿isäm perään sit taas sihe ja .
KL: isä nousi aikasiin ‿ylös .
KL: ja se teki yhren saavin ‿enneiŋku se lähti taksvärkkiiŋkin ‿et se oli valamis silloin , ku hän taksvärkkiil lähti ni sitt ‿oli yks saavi tehtynä .
KL: se teki niim paljo puhrettyätä .
KL: lastui oli permannol ni niip pantiiŋ korsteniim palamaaj ja , ett ‿oli hyvä näköala .
KL: ja siinä , lujettiin sev valkijam paisteel .
KL: välil , kirjam plarit vääristyi ku ne kuumeni siiŋ ku ,.
KL: ei olluk koului sihen ‿aikaa .
KL: ja lukemaan täyty oppii .
KL: ja hyvä lukija minus tuliki .
KL: ku minä olin , sitte lukuusille , ja siäl papit koittelivatten ni ,.
KL: minä saim , siält semmottii piänii kirjalappusii sitten ‿aim palkinoks melkeej joka vuas .
KL: kehuivat ‿että se poika o hyvä lukemaa .
KL: jo .
KL: silloon tehtii ,.
KL: oli semmoneŋ kuja mistä ne menivät sinne .
KL: juu ja niit tehtiim puhrettyänä .
KL: noiŋ niiŋkun talon treŋkit .
KL: eiham me siäl , torpas lapset mitääm puhrettöitä tehtyk k muuta kuv vaal lujettiim mutta talor reŋkit täyty tehrä .
KL: ja hanskoitaam paikkaa ja semmottii kylahan sitä oli aina tehtävää kun ‿oli tekijää vaa .
KL: ja oli niitä tekijöi sillom paljo .
KL: no se pantiim pystyy järvem pohjaal likes likistettiin se katiska sitten , taikka kaikki saleet ja se , se oli tehty valmiiks jo kotona , permannol .
KL: sirottu , vittat että käännetään , vitta ain ‿yhreŋ kerran , ja sinne ristikkoisiin sittem pantiin niiŋkun .,
KL: niin , em mä setä nyt ‿oikeen osanu .
KL: semmottis ‿et se käänettiiŋ ku oli kaks vittaa ja nek käänettiin ‿aij ja sinne väliim pantiij ja niit ‿oli kolmes varvis vittoi .
KL: kummassakim pääsä ja sitten , keskipaikal .
KL: että nep pysyy tyrnävänä ettei tullu isoi rakoi muutoin siält olis , tullu hauwet ja kalap pois .
KL: ei net tarvinnu ollas sitten , niim pitkii kun ‿oli matala järvi mut sej jälkeeŋ kuiŋka syvä järvi oli ni sej jälkeen täyty saleet ollap pitkii ja , se , katiska .
KL: kum mentiin ,.
KL: jään ‿alla .
KL: ja muk ku se sulaks hakattiin sitte nek katiskat , neep pesät mistä ne otettiin ‿ylös nin neet täytyi sulana pitää .
KL: ja jost ‿oli vähä jäätyny ni täyty , lyärä rikki sitte .
KL: oli tuura mukana että sai jäär rikki .
KL: juu .
KL: ei , ei tarvinup peitellä .
KL: nees saleet , saleet ‿olivatten sitte niim pitkii vaan ‿että jään , jääŋ kans tasan ‿ettei nee ollus sem pirempii olihan ne ny vähä ylipualla jään sitten niet ,.
KL: ettei nee jään ‿alla olleet .
KL: ja niit ‿oli sitten tossa meiren talo järvessäkki ni kolmek katiskaa semmost ja se piti kalois , kalois ‿aina sai tuaretta kalea , kalaa niistä suven talveŋ kans ja se oli niiv vaivatoine kun semmosen teki ni , ei sitä tarvinu muuta kum meni ja koki siält taas ni siält sai kaloi .
KL: tommotet , melkeeŋ kymmenen senti ja viirentois sentim mittaiset särjet ja ahvenat ja , sittem paremmii sinnem meni hauwep peräs viäl sitte niitä , niiŋku havikoittemaa kiine muk ku ne sinnen ‿ahriŋkoom meni ni , ei ne siäl toine toisellas suŋkaam pahaa tehneet ‿et ne olis niitä syänneet .
KL: saim minäkiŋ kerta nin , neljäŋ kilom painoisen , katiskasta .
KL: nää ei oli kaks vaan ‿ei ollum muunta siäl silloi .
KL: särki oli ja oikeeŋ koko iso .
KL: tuahilampes tossa kun ‿on toi järvi tosa .
KL: kylhan nee ,.
KL: siin ‿oŋ kaksikij järvee otalammen , aseman tois pualla on toinej järvi .
KL: missä , kalastaavat taas seŋ kulmaiset niiŋku siäl härkäläŋ kulmalt ja siältä .
KL: siäl ‿om monen talon osaa siäl , otalamme järves .
KL: ei täs ‿ol keneŋkääm muitten ‿osaa kun talon .
KL: mutta kyllä se siä kalastettu ollaan niiŋkun ‿oŋkel ja semmottes käitu o .
KL: verkoil ja , rysil .
KL: ja merroil .
KL: oli vittamertoikin niitä laitettii ja .
KL: pajuvvittois semmotis suaris pitkist vittoist ni niis sirottii ja semmottii , vittamertoi .
KL: niihiim meni kevääl kurun ‿aika .
KL: silloiŋ kun , kala kuti ni seŋ kurun ‿aika meni .
KL: ja ruutokala meni , oikee ,.
KL: niit meni silloiŋ kurun ‿aika ni niit meni oikeem paljo .
KL: niim palj , mel ,.
KL: nee o se vähä semmottii ettei ne ol muuta ku semmottii paistiŋkaloi ettei niist ‿oikee hyvä soppa tul ne o nii väkevii kaloi , ne o niiŋku särjekki .
KL: saman näköisii .
KL: kertaki minul ‿oli , oli , rysä siäl järves ‿oli semmone ku oli kakspäiner rysä ett ‿oli aita keskel ja rysä kummasakim pääsä ja , minun ‿oli mennyt toiner rysäni , ihan niin täynä ku sinne mahrui .
KL: että minul ‿oli semmonen ‿iso kolmen , kapan , perunakessu ni se tuli harjapäinä si siält , rysäst ni , särkii ja ahvenii .
KL: niit ‿oli menny se ‿oli kurun ‿aika silloi juu .
KL: ei mutta niitä ruuttanoi piti sanomaaŋki eikä särkii .
KL: juu .
KL: ruuto kutee silloiŋ kun , ruvis , tähkä taikka ruis , tulee tähkäpäällä .
KL: ja kaks kertaa ni , siin suvees se kutee , kutee ja sillon niit saa .
KL: ja täss ‿om paljo ku tää o semmone matala mutajärvi , mutapohjaine järvi ni täs ‿on niitä ruuttanoi paljo .
KL: se oŋ ‿kevääl silloi jään , jäällährön ‿aika .
KL: ja välis kun ‿on , myähäineŋ kevä ni sitten se kutee jään ‿allaki jo .
KL: juu , silloin se kutee .
KL: hauki .
KL: se kutee nyt ,.
KL: ku tääläki on semotet ruahoiset järve rannat ni , siälä , ruahikois se kutee .
KL: ja kyl sitä kutuu näkee , oikeev välskälä , keskelläki järvee ni se kutee sinnem , pitkii härvee .
KL: sitä , sitä siäment semmosta , kalan siämeŋk ku tulee se kutu .
KL: minä en tiärä lahna kun ‿ei ol tääl järvis lahnoi olleŋkaa .
KL: eij ‿o kumpasessaka järves täälä nois .
KL: ja , noita krapuja vai
KL: kyl tääl ‿on vähä mutta niit ‿on nii vähä ei niip pyrystetty juur ‿ol täälä .
KL: tott ‿ei neet , kans suŋkaaŋ kesy niim paljoo tääl ku kun ‿ei niip pyyrystettä eikä niit sentään sit oikeem paljo tullu ol .mutta sorsii tääl ‿oŋ kyllä .
KL: silloiŋ kun ‿alkaa toi , sorsajen ‿ammuntalupa ni silloin neep pakkaa tänne mettäjärviin nii ja piänii järviin niiŋkum piiloon .
KL: tualt ‿isomilt liikeppaikoilt , missä isot järvet ‿on ni , neet tulee tänne ja niit ‿on tääl paljo ett ‿on oikei , iha mustanaan , järvem pinta välil , sorsist .
KL: ja sit ne lentää siält illal , pimijän tullen ni lentääväp pelloisiin , syämään noiv viljapeltoisiin sorsat ja .
KL: nee on siäl sitten ‿et iha pimijään ‿asti ja sit nel lentää ja pitävät semmos prätinää viäl ilmas kun ne menee ku niit menee suurii laumoi missä on , kummiŋkiin ‿yks sata kappalet ‿air roikas kun ne meneevät .
KL: minä oleŋ koittanu ampuus sillä viisiin niitä kun , ku ne lentää ylitten , siinä missä minä asun ni , om pyssy minul ‿ollu ja , olen , haulikol ‿ampunu mutt ‿em minul ‿ol saattunuk koskaan saamaan niistä .
KL: jos ne on sitte niiŋ korkijal ‿ollu ettei haulit ‿ol ‿ottanneet taika muuta mut ‿ei kertaakan ‿et ‿olsin saanu ja mä ole monta kutii ampunu niitä .
KL: ju .
KL: mettälintui minä oliŋkiŋ kova , niitä , halukas pyyrystämä ja ampuumaa pyssyl pyhäkauret ni kuljin , mettis ja saiŋkil lintui sihen ‿aikaan ‿oli kum ma olin nuari ni mi , sillon ‿oli lintui paljo .
KL: kun ‿oli elukkoikim mettäs ja tekivät semmosii polkui mettään ni ne juaksi pitkim polkuu oikeen ‿iso , roikka lintui koko pesäkunta ni nee meni peräisii ja , ku sihen ‿ampu ni siit sai usiammaŋki yhrel mällil .
KL: ja sitten samoite niitä , pyyrystettiin teerii taas , syksysiltääŋ kun neet tuli kuvil .
KL: ja menin ‿itte , pensaasee , piiloon ni , niit tuli sihen sit oikeen ‿iso lauma kerta sittel likitte minuu ja minä olen , siäl pensaas , ja pyssy oli maassa ja , neet tuli niil liki et siin ‿ei voinu liikuttaa ittees juur ‿yhtään nee oli , kaulap pitkänä ja nee huamai minuu vissii vähä ni , nee oli nii lährös siitä pois .
KL: muk kum minä hivutin ja laskin noin , poskein sihem piipum , pyssym piipum päällä ja sain sitä kuljetettuu niim pal ‿että pual väliin ‿astikka ni , siit mää , kyttäin sitte noi ja tähtäin , sihen , teerilaumaan .
KL: kolmet teertä jäi sihe ja neljäs lähti lentämää siit taika niit lähti paljo lentämää mutt ‿yks lensi vähä matkaa se putoi viäl ‿alees .
KL: mut sit minä ampuin toiseŋ kutin sitä sinnem pellol ni se jäi sinne ä t minä sain neljä teertä , siinä sitte , yhrl ke , aamuna sii .
KL: ja sitte minul loukkavui se poskei se , löin ‿et nokas tuli verta ku se tärävytti siinä ku mää ampuin ni mälli kävi , ni se tärähti siinä et nokast veri tuli .
KL: ja mettäksii minä ampuim paljo sitte syksysiltää koirraŋ kans koirra ku haki ja ,.
KL: ku se oli maasa ja se lensi siitä , puun ‿oksal sitte ni , siin ‿oli hyvä ampuut taas .
KL: ei se lentänyp pitkäl , muuta ku maasta puuhuu ni , se rupi kotkottamaa siin niikun ,.
KL: naarasmetso ni se piti semmosta kotinaa ett ‿oike .
KL: kyl minä ampunnu olem paljo .
KL: ja jäneksiä .
KL: kum minull ‿oli hyvä jäneskoira sitte oikeer rotukoirra ja , se oli nii hyvä paikkakunnall ‿ettei ollus semmosii muita ku ja siäl ‿oli aina kum minä pyhäaamum meni ni tuli mettään ‿ai miähii , ja , ku ne tiäsi et minä kuljin aim mettäs ni ne oli siäl ja vahrissa ku , koirra ajoi ni ne ampu monta ja , monta jänest minuŋ koirain ‿erelt siält sitteŋ kun , sattuivat olemaa siinä kun jänes tuli .
KL: ja kyl minä ampuij ja .
KL: kum minä ampuin ‿yhreksäŋ kymment ni yhtenä syksynä , jäneksii .
KL: kun ‿oli se koira nii hyvä ajamaa et se ajoi vaikka , vaikka koko vuarokauren ‿yhtä jänest jollei sitä saanu amputtuu ni se ajoi niiŋ kauwaŋ ku se väsyi oikee .
KL: mutta sitten neet , rupivat vähä niiŋkum minuu vihaamaa siik kum minä ampuiŋ kaikki jänekset paikkakunalt lopui jäneksett ‿et toisel vuatta minä en saanus sit ‿enää ku neljääŋkymmenee .
KL: neet väheni sillä lailla ku niit tuli niim paljo amputtuu ja niit ‿oli aim melkee , kuŋ koira vaa vähäŋki juaksi ni pensaas se lähti lentämää siält taik ‿ei se lentäny mutta kovaa me lähti menemää siältä .
KL: tuli välil ‿että , tuli melkeen niiŋku sylyy .
KL: oho .
KL: et se tuli jalkoisiin ‿ihan ‿että kum minä ampuin ni , se jäi heŋkiiv vähä ni , yhreŋ kerran ni , se meni et se meni minu jalkaev välist ja semmos polkuu myäre ja minä likistin noo jalat yhtee äkkiiŋ ku se oli jo muu jalkaev välis ni , se jäi sihe , ja siim minä löin sitä päähää viäl ‿et se kuali sit tykkänää .
KL: oli semmoneŋki tapaus käyny .
KL: oli nin eihan nyt ‿ol kuv vähä jossaim paikas .
KL: nyt ‿em minä ol ‿enää mettäs kulkennukkan , vanhana ni , ei sitä , enää olekkal lintuu .
KL: ku jossaim paikoi se o hyvin , harvoiŋ kuŋ kuulee kevääl , noin teereŋ kuherrukse .
KL: se pitää semmosk , ääntä kotkotust ja sit se suhisee ja loiskii oikeem maasa , ku se kuhertaa se o semmonen niiŋkuj joku soitimisen ‿aika silloin teerel ku se kuhertaa .
KL: se suhisee niin ‿ett ‿oikee .
KL: siinä välil ja taas kuhertaa .
KL: ja sitä se tekee pitkät ‿ajatki jollei se pelkä mitää .
KL: kana ‿ovat silloin eri sakis ‿ei nee ol , muuta kukkoit vaa ja neet tappelee viä kovast ‿oikee silloi .
KL: sillooŋ kun ‿on semmone , kuherrusaika niilä ja soitimisen ‿aika .
KL: no se pelaa taas se vähä toisellaisel taval .
KL: se knäppäilee sil viisii ja , harvempaa ensi ja sit se tivi , tiuhentaa se knäppäämises ja .
KL: sit se suhisee taas ja , ravistaa päätäs ja , silloin ‿ei se kuule , .
KL: niiŋkun ‿enneiŋ käitiim metsom pelil nin , silloin ‿ei se kuulek ku se ravistaa päätäs ja suhisee ni , silloin saa juasta vaika ottaas sen ‿elävänä kiine joss ‿olis niil likitte .
KL: ei se kuule mitääm mut sillooŋ kun se knäppää ni se on niin tarkka et se kuulee jos ‿ihminen noim pirempää heŋkittääki kun ‿ol likitte ni , se kuulee sen silloi .
KL: sitä nyt tehtii joskunas semmostakiŋ keväällä , että , metsom pelil käitiij ja saatiim metso sillom pelin ‿aika mutt ‿ei kanoi amputtu muuta kukkoisii vaan se olis tehny aika vahiŋkoo jos ‿olis kanoi neek ku , tekiväp poikaset ni , olis vähentäny niim paljo .
KL: muk kuŋ kukon ‿ampu ja niit ‿oli monta yhres , teerilaumas ‿et neet tappelivak kovast ni siin ‿oli vaikka tarpeeseen ‿oikeen ‿am , vähentää niist ‿ettei ne tapelleet niim paljo sittek kun ne oli vähemä niitä .
KL: sitä pääsi hyviil likeel noiŋ kun ‿oli , tottunne , mettämiäs kun ‿oli tottunu juaksemaan sem metsäm peli jälkee ni .
KL: mutt ‿eip , juur enämpee .
KL: jost ‿oli tottumatoine juaksija ni ,.
KL: ja pelimiäs nin ‿ei se kerkinys sitte kum pari askelet ja kolme korkeintaam muk kun ‿oli oikeen tottune et ‿oli , vilpas silloŋ ku se tiäsi sem pelin , tahrin ni silloon se oli valmis jo , hyppäämää ni ,.
KL: se kerkei neljä ja viiski , askelet välil ‿että matka joutu pikemmil likitte .
KL: ja sitä mentii sitte vähä niiŋku puuv verhossaki , ettei ny juur niil lakiaa maata mentys sitt ‿ettei se nähnys sillooŋ ku se , pelai , ja knäppäili .
KL: mutta silloin sik ku se suhisi ja sem pää veivai kahtiaal niin , silloon ei se kuullu mitää .
KL: se om musta iso .
KL: i s ‿om paljo isompa ku naaras ja se om , musta sulka ja , naaras o harmaa .
KL: semmonen ‿ero niillä on .
KL: ja .
KL: neet ‿on isoi koko lai tommottii ku painaa isomat viis ja pual kilooki .
KL: ne oŋ kaike suurempii , mitä minä olen ‿ampunu .
KL: noiŋ ku syksyl ku mettästys ‿alkaa ni se on sillon neljä ja pualeŋ kilom painoine .
KL: se on siinä neljä ja pual ja , viis kiloo ja sil viisi .
KL: mutta viis ja pual ni on ni se on , se on suurempii kum minä olen saanu , .
KL: em minä pyy ,.
KL: jaa , kyl minä jäneksii pyyrysti joskunas semmotti panin ‿airar rakoo , rautalaŋkan semmotteen , ympyrään , ja , sihen , misä airass ‿oli laukku ni , minä pistin sen , sihen ‿ympär sitten ‿et se oli laukun ‿ympär se , se se , laŋka ja , sitteŋ kuj jänes meni siitä lävestä ni , se oli niin ‿että se , otti jäneksen , jalkoisiij ja , etupualla rintaaŋ kiine ni se veti sen silmukam , niim piäneks sitten ‿että siinn ‿oli semone leŋkki pääsä et se pääsi luistamaa ja , ihaŋ kiine ja jos se meni kaulaa ni se kuristi se .
KL: semmottis ‿että se ,.
KL: se oli niiŋku hirttämäl se , tappamineŋ kävi , mutta se oli oikeev vähä nii surkiaa ettei setä oikeen tahtonu viittiit tehrä , elukal semmosta ,.
KL: mutta sev verra et minä sem muista ja tiärän ‿että , et ‿olen saanup pari kolmekki jänest siitä semmotteŋ kans .
KL: koko minun ‿ijässään ‿ettem mää sitä halunut tehrä .
KL: ja loukuil enneil lintui .
KL: kun laitettiim puusta loukku , loukuk sanottii .
KL: pantii , päälisiiŋ kaks ja ,.
KL: semmotet seiväsparit vittoil kiine ja se oli siäl seiväspariv välis kaks puuta ja ,.
KL: että , kun , teeret ja muut linnut menivätten , likitte ni ne , söivät ne marjat ensiin tois pualta ja sik kun tois pualla oli viäl ja tois pualta loppu ni nee meni läpitten siält loukust .
KL: kun se meni siält ravost ni se lauwetti sen silloi se jäi sihem puitter rakoo , , ku se meni tois pualla .
KL: semmottis sitä tehtiim paljo .
KL: niitä laitettii sillooŋ kun ,.
KL: vaikka usiampa vuas ‿yksilläkil loukuil ni ,.
KL: kun nep pysy ehjänä ni niitä , pyyrystettiim monel , monta vuattaki yhrelläki loukul , mu niit ‿oli loukkui paljo mettäs semmottis karjapolvuil .
KL: ni niit ‿oli peräisii niitä loukkui siäl ja tääl sitten ‿että , ettei ,.
KL: poikaset ne juaksi vaa ni sitte , huvikses sik kattomaa loukkuu ku taas sai linnun siäl joskunaas ni ,.
KL: eihän siält ny joka kerta saanu .
KL: kerta minä ml ‿oli semmote , ku isävainaa teki ni , oli menny , semmone näätä , iso näätä , semonen niiku kettu , oli menny loukkuu ja oli niim painava sitte se kansipuu että , .
KL: ja painoo päällä ettei se pääsnyp pois .
KL: ja ku minä menel likitte ni se tömmelsi ja potkei siäl loukur ravos niiŋ koviin että , minä katteliŋ kauwan ‿aikaa sitä piremmält .
KL: e , meinanu uskaltaa mennä kattomaaŋka .
KL: taika sinne likitte .
KL: mut meniv vaan yhtä kaik , sentää ku mä vähän ‿aika katteli ja ,.
KL: set , se r , oli niim paikallaa sik ku se huamai minun ‿ettei se yhtää liikavuttanukkan ‿itteetäs .
KL: se oli nii ta , niim paikallaa niiŋkuŋ kualle ainakkin ‿on .
KL: sem päällä että ,.
KL: mun ‿arviooni mukaa minä aatteli jos siin ‿ov viäl henki .
KL: minä astui sel loukuŋ kannem päällä sitte ja , painoin siitä ni siiv vasta potkiminen sill ‿alkoi se tömmelsi niij jumalattomast sitten ‿että oikeem mä pelkäi ja ,.
KL: kum minä sain sitte semmoteŋ , puuŋkapulaŋ kouraani mää hakkain sitä päähään ‿et mä sain seŋ kualiaaks .
KL: ja se oli nii suuri ku tavalineŋ kettu .
KL: ja ketuks minä sitä luuliŋki ja toiŋ kotija ja ,.
KL: ja isäkil luuli seŋ ketuks .
KL: mutta kun tuli reppuryssä meillä sitten semmoten ,.
KL: kaŋkaskauppias , venäläinen ni , se sano että ai , poika on saanuk korpinäätän sano ku se näki sen nahan sitteŋ kuivaamas .
KL: ku se nyljettii ja nahka otettii ni .
KL: sano poika on saanuk korpinäätän .
KL: se sano sen se tunsi ettei se ollukka kettu se oli näätä , .
KL: ja sittem minä vaiho , vaihroin sen ryssäŋ kans sitte , sitä nahkaa ja , tommost villapaitaa , minä sain silt villapaira joku pumpulipaita se vissiin ‿oli .
KL: ja minä annoin sen nahan sil ja , sain sem pumpulipairan siitä , nahas sitte , juu .
KL: myrkyllä pyyrettiim paljo kettui sillooŋ ku myrkkipaloi laskettiim pitkin tonne peltoisiim mut ,.
KL: ja , lantakasojen vissii ja semmottii ni ,.
KL: kuŋ ketut rupi kulkemaa siäl ‿ei se sitä , palaa , se oli niim pal tarkka kettukin ‿ettei se ensimmäisel kerral siheŋ koskenu muk ku ,.
KL: silloiŋ kettu jäi sitte ei se pitkää matkaa menny , kun se sem palan , sem myrkkypalan otti suuhuusas .
KL: jost ‿oli oikeev vahvaa myrkkyy ni se jäi paikal .
KL: jos se purasi sihen , hampaillaa .
KL: muttem minä , ollu , mutta minä , kuulin silloon ‿oli paljo semmottii miähii kum pyyrysti , talvikaureŋ kettui .
KL: ja sitten tommottiel laŋkajeŋ kans , taika semmottie ,.
KL: nii , ne , vetivätten semmottii laŋkoi missä jos , kettu oli johoŋkiin , maata menny johoŋkiim mäkeen taikka pesään ni , sihem pani rautalaŋka ympär , sem paikkakunnav vähä matka semmonen ‿et sihen tuli iso lääniki jo ku oli tartti ollap pitkä laŋka .
KL: kiärettiin se ympär sihe ni kettu ei menny , ylitten sel laŋkan eikä aluitteŋka ku se , ku se tuli sihen semmone , semmonen ‿aita hänel sitten äkkiin ‿etee .
KL: ni se seisatti sihe .
KL: se kettu tuli siält ja piti lähte , päästäs siält ‿ulos ni sillo pyssymiäs sai sen siin ‿amputuks .
KL: se oli mukavaa kun ‿ei se menny , rautalaŋkast ‿ylitte .
KL: että minä , kuulij ja näi täs ‿oli paikkakunnal semmonem miäs ku , ampui sil viisi monta kettuu .
KL: se on saman ‿ikäinem miäs kum minäkin tual selin kyläs semmone eekmanni , kalle kun , kun ‿oli semmonen , taas kum pyyrysti niitä .
KL: ja yhreŋ kerra ni , ku sill ‿oli , myrkkypaloi ja , ja minä olin , tuala seliŋ kaupas kävin sitte ku mä olim poikane semmonen ni , minä juaksin ‿aiŋ kauppaaŋ , kun ‿äiti pani minun taas jotai tavaraa ostamaa ni .
KL: kum minä tulin siältä ni , siin ‿oli , kettu , kualluk keskel tiätä .
KL: se oli syänyp pala , sem myrkkypalan siälä , jossaim missähän se oli laitettu ja se oli tullu ja , se oli jäänys sihen tiällä .
KL: ja oikeen ‿iso ke , vanha kettu .
KL: no siin ‿oli sit neek kun se oli kuallu ni minä raahain seŋ kotia .
KL: ja , sitten , se nyljettii ja otettii nahka siit taas ja oli talveel sitte ni hyvään ‿aikaan ni siitä , siitä minä saim muistaakseen ni kakskymment markkaa siit nahas sitte .
KL: sihen ‿aikaaŋ ketun nahka kelpai ja se oli hyvä , punaketu nahkaki .
KL: niiŋkun ‿ei se nyk kelpa mitääm muuta kun , tapporahaa siit maksetaa .
KL: parituhatta markkaa nyt ‿annetaan tapporahaa .
KL: kerta ni minul ‿oli , ykspiippune pyssy ja se oli käi , hyvä käimää hirveŋ kuulaŋ kans .
KL: ja , minä näi ketun ‿yhtenä pyhäaamuna pellol kun sek , juaksenteli siäl .
KL: ja , se haki siält jotain syämist ja jos se löysi siält joŋku hiiren taikka miŋkä ,.
KL: ja , minä otin sem pyssym pisti hirveŋ kuulan sinne sisääl ja meni ja , se , se sattu siheŋ ketun etulapaa ja meni etula , etu jalka toine poikki .
KL: mutta se lähti menemään sitte minä lährij juaksemaa siält ‿ottamaa sitä , sitte ja .
KL: mull ‿oli se hyvä jäneskoira silloj ja ,.
KL: se meni vähä matka mut se meni yhtee , isoŋ kiven ‿alla piilooŋ kun ‿ei se jaksanukkam mennäk , kolmej jalaaŋ kans sitte niim , koiran ‿erest ni se meni piiloon sinne , sinne sinnen , kiven ‿alla .
KL: koira haukkui kivev viäres siäl sit ‿et mä osaim mennäp peräs ‿ei se menny ny , nii järim pitkält ‿ek kyl mar se noim pualeŋ kilometrii matkaa meni .
KL: ku sill ‿oli aikaa ensiim päästä vauhtiin ‿enneeŋkuŋ koira pääsi jäljil ‿oikee ja sitten , kun , koiran ‿erel meni sitte joŋkun ‿aikaa .
KL: ja tuli semmone paikka et se pääsi piiloon sitte .
KL: juu ei puhuttu ,.
KL: niim puhuttiin ‿eikä tääl susii ol minun ‿aikanaan ‿ollu .
KL: vaikka nyt kehuuat että vihrissäkin on susii nähneet , tual karkkilam puales .
KL: että ne on siäl lammas , lampai repineek kovast .
KL: juu ei täs muista nii .
KL: ei min , semmote haastariŋ kans juur se oli yäkalastus taas semmonem mutt ‿em minä ollus siinä semmottes kyllä sitä tehtii .
KL: ja , aikamiähekki .
KL: oli valkia , paatim päässä ja , ja ja , sourettii hiljaksiim pitkir rantoi .
KL: noij järver rannast hyviij ja , hauwek kum makailivatte siälä , rannas , ni se valkia näytti sitteŋ kun ‿oli valkune vesi ja santapohja ni se , se valkija näytti sitten , missä hauki oli .
KL: sittel lyätii semmote , haastariŋ ka , haas ,.
KL: semmoten , haa , semmoten , kepim pääsä oli nyt niiŋkun ‿oŋkeŋ koukkui semmottii piikkei et ‿oli , semmone , semmone ovas nokas oikee että kun seŋ kans löi ja , hauweŋkin , pää , päällä ja selkää ni , se ei päässys siitä pois millään ‿ei se piikki heltinny .
KL: kyllä minä kuulin sitä että semmos tekivätte paljo .
KL: isoi haukii ku ne makaili rannois ni niitä , hakivat sil viisii .
KL: sitä sanottii yäkalastuksek semmosta .
KL: pimiäm päi ni sen ‿eet näki mutt ‿ei niip päivääl nii nähnykkä kun ‿ei valo ,.
KL: ei valo valaisep päivääl eikä niip päivävalola ei nee oli taas liikkeel jo silloo hauwet ja kalat ‿ettei nee m , ollu makavuksel .
KL: mut hauwet makaa yällä vissi ja kalat taitaa kaikkikin olla rauhallisii .
KL: mutta aikasiin ne on ‿ylhääl .
KL: ylös nousee kum minäkin ‿olen ai siin ‿ollu kolmen neljän ‿aika , oŋkel meni ni silloi ne otti oŋkee jo oikee hyvii .
KL: oravian ‿ampuumisest ‿ei puhuttu viäl mitään niit minä ampuij ja paljo ku mul ‿oli semmone , pystykorva koira , semmone lappalaine ja se oli hyvä o , oravii hakemaa .
KL: ja niitä sai sitte mut niit ‿ei kannattanu ampuu enneeŋ ku talveel sillooŋ ku , sen turkki oli harmaa .
KL: se muuttaa , färiis ja , se on silloin sitte hyvä turkin nahaks , noin niiŋku turkkei tehtiin ‿ennein ni , ja tehrää vissiiv viäläkiŋ kylhän niit viäläkin ‿on turkkei paljo kun ‿on , oravan nahvoist ja kaikkien ‿eläväin nahoist , minkkie ja , kettuje .
KL: nin , minä ampuskeli niitä oravia et mull ‿oli tusinakaupal oikee .
KL: kun ‿isä meni markkinoilakin tonne hämeellinnam markkinoil ni se vei sinnen ‿oikeen ‿ison , knipun niitä ja , se sai siälä hyvää hintaa niistä .
KL: semmotis kun ‿oli hyvii harmaa jo , ja hyvään ‿aikaan ‿amputtui .
KL: muta oravii ja sit se tappeli seŋ kans kovas kun se löysi .
KL: neet ‿on semmottii koirii et täytyy olla et niil‿ on oikeen semmonel luanne ittel ‿ei se , kaikki koirat ei nee opikkan sihe .
KL: toisek kun ‿on semmos ‿ajokoirarotuu ni siitä ain sitteŋ koitetaan ‿ottaap penikka ja , pitääs sitä , kasvattaas siit mettäkoiraa .
KL: ja sitte jos niitä ,.
KL: nyt ‿o huanompakiŋ koira ni kyl sen voi opettaa .
KL: niiŋku lintuikin .
KL: minä löysim metsoparven ne oli syämäs viä maassa , ja se ,.
KL: nee , lähti lentämää ja lensivät juur likitte minuu ni yhren semmote vääräŋ koivum päällä kun ‿oli , koivu , kallistunu et ‿oli lalva maassa ja , tyvi ja se oli keskelt semmotes kaares .
KL: nee lensi seŋ k , koivuŋ kaarem päällä sihe .
KL: ja koira se huamai että mihen ne lensi se hyppä sinnen ‿alla ja rupi haukkumaan , niitä metsoi siäl .
KL: no minä olin nii hyväl hollil ampuumahollil sitten siinä et minä ampui ja , yks tuli siält ‿ales ja se putoi juu koirav viärreej ja koira huusi ja tuli minun tyvöösäin niiŋ kovii se luuli että se , tulee hänem päälläs .
KL: mutta minä , em , minäp , yllytin sitä sittev vaam mentiin ‿yhres koiraŋ kans ja , sitä yllytin sinne ja , minä annoi ser repiis sitä metsoo sitten siinä maasa ku se oli kualeena ni , annoin sen sitä taklaa oikeen sii ni se , se rupi hakemaam piaa , ja oppimaaŋ kun se sai semmost oppii .
KL: se oli pahana sitteŋ ku se , peljätti ensii häne ja sit hän sai sitä repiis sil viisiin ni .
KL: siit tuli hyvä koira piaan ajamaa , lintui ja hakemaa .
KL: juu .
KL: että minä nyt suvem päällä enään niitä ole mutta kevääl kohk kum maa , lumi sulaa ni ne o liikkeel .
KL: ja , kulkeevat .
KL: minä ampu , koiran ‿erest .
KL: koira neekki haki .
KL: nee on niiŋkun tommonen , ne on ny melkeen niiŋku semmone vähäinen , pariŋ kolmeŋ kuukaure vanha sikaporsas .
KL: mut siin ‿o semmone harjas niiŋku siassaki melkee juu samalaine , harjakset ja , se karva .
KL: ja , kirjava sem pää siin ‿om mustaa ja , se ov vaalea muutoin semmone hyvii , vaalea ruskia se , se mettäsika ja ,.
KL: mutta se pää oŋ kirjava .
KL: kerta kum minä menim mettää linnustamaa ja se oli yks pyhäaamu ja , ja , sittem minä löysim pyyparven ja ,.
KL: koirra hakee mi , sitä mettäsikaa se sai jäljet eteesäs ja .
KL: se menee sem peräs sitte minä aatteli että se ajaa jänestä mutta se ajoki , mettäsikaa ja .
KL: se sai sem menemään , pesääs sitte mettäsial ‿oli pesä siäl mäjes ja kaljoitte kolos ja , se meni sinne .
KL: no koiram peräs meni sinne viärree ja mut ‿ei koira mennyp pesään , uskaltannu mennäs sem peräs sinne ja , .
KL: se om pa vihaineŋ koiral se repii koiraŋkiŋ kyllä hyviin ‿oikeen se puree niim mahrottomam , vihaises sil ‿o h , pahat hampaat ja .
KL: ni minä sain yhren , pyyn ‿amputtuun sitte ni , pyyt lähti piremält lentämää ni sit minä meniŋ kattomaan sitä koiraa , mikä sil siäll ‿oŋ ku se seisatti paikallas minä aatteli et jänes meni johoŋkiim , piiloo ja .
KL: menen sinne no em minä tiäny mikä siäl pesäs ‿oli , sitte ja .
KL: muk koira haukkuu vaa .
KL: siäl sitteŋ ku se oli jo menny nii syväälp pesään ni .
KL: minä viätteliŋ koiram pois ja lähri noin , sivul päite vähä matka siitä .
KL: silloim mettäsika tuli siäp pesäst ‿ulos ja kurkisteli , mihe se koira mahto mennä .
KL: ja minä ampuup pamautin siinä sitä samalla päähään sik ku se katteli minuu ni ,.
KL: ja toi sen siält ‿ulos .
KL: koira tulee , takapuali erel siält ja vetää sitä peräsäs siäl ja om pahana .
KL: ei , siin ‿on semmone niiŋkun , siaŋ karva semmone , lyhkäne vaa .
KL: ja se o semmoneŋ kova karva niiŋku , harjakset ‿o ‿ainakki .
KL: siassaki .
KL: kyl niit , oli täs yhteen ‿aikaam paljo mut nyk kun ‿em minä o enää eikä ol mul ‿olluk koiraa semmost mettäkoiraa eŋkä o enää kulkennu ni , em minä tiärä .
KL: kyllä kai niit viäläkin ‿on täälä .
KL: niit ‿om minä ol saanuk ku yhtä minä ajoin takaa mutt ‿em minä sitäkän saanu se pääsi ,.
KL: se oli kevääl , niin aikasiin ‿et ‿oli ojat jääsä ja sitten .,
KL: se oli yhres lähtees sä , ollu yät , yällä ja , mettälähtees semmotes isos sua , lähtees ja , se oli siältä samʙʙak , sammakkoi ja koppii ja semmottii hakenus syäräkses .
KL: ja , se oli nyt hiljattaiŋ kulkenu ja minä lährin sitä jäljittämää sit ‿ei olluk koiraa mul silloi .
KL: niin , lährij jäljittämää sitä pyssy seljäs sittem perää .
KL: ja minä saavutiŋkin se .
KL: mutta tuli semmonen , mäjest , viaru mäki alespäiten sitte ni ,.
KL: aij ‿ai kun ‿em mää ny muistat tota .
KL: siin ‿oli iso pajupensas keskel ‿ojaa ja , siin ‿oli , sulaa , siäl , pajupensaaŋ keskel ‿oli läpi .
KL: ja se pääsi siit jään ‿alla .
KL: ja se meni menojaa .
KL: minä en nähnys sem piremmält .
KL: saukko .
KL: se oli saukko .
KL: että kyllä minä niitä kaikkii ole vähä , aina , saanu ja tappanuk kun ‿o , semmone lu , halu ollu et ‿oŋ , miäliist mettääm mennyk ku siält jotakin ‿ain sai .
KL: siipioravii ja , ja m tomottii tavalisii muita oravii niit ‿on ‿ollut .
KL: kärmei tääl ‿on us , paljokin näkee .
KL: tääl ‿on semmosii paikkakuntii kevääl , tommottii , mä , viarui mäjen syrjii missä nee nousevat jostai , ylös ja , siin niit tulee lämmyttelemää et väliil , kymmeŋkunta yhres , krossis , siinä .
KL: mutta niit ‿ov vähä semmosii paikkoi muk kevääl sik kun tulee , lämmyn ni neet tulee tommotis mäkimaista ni alaŋkomaihiim paljo .
KL: kyl niit täälä , nährää .
KL: tänä vuaŋki jo on tappaneet tos , heinäpellol montakin noo naapurim miähet .
KL: no se menee loirottamal se menee kiärtelee ittees tol viisii noi ja , se menee , semmottis loiraamalla .
KL: ja se menee oikeeŋ koko , kovaaki .
KL: mutta sannas se ei pääse juu paljo .
KL: minä olen nähnyk kun ‿on , kärmei noiŋ kun ‿on autoŋ kans ajaneet ‿ylitten nytteŋkin nin , se om menny liiskaks ‿ihan siir raitioos .
KL: ni ne jäävät sihen sik kun ‿ei nep pääses siitä tiältä sannas kyl ne yrittää mennä ja aikaa myäre vissiim meneeväkkim mut , ei neep pääs siitä , ku hyvii hiljaa ja huanostaan se meno käi .
KL: no ne sanoo muttem minä ol nähny .
KL: kyllä vanhemmat miähet silloi jo minun ‿isäiŋki sanoi että , ku se löi ittes semmotteeŋ kiirikkaan semotteer reŋkaasee ni se meni niiŋkuŋ kiirikan ‿olis heittänny , melkee .
KL: ei ny niiŋ kovaa kuŋ kiirikka mut , et se pääsee menemään sik kovaa missä ei ol ,.
KL: et ‿on siliää , maakuntaa .
KL: ettei o risukasoi ja semmosii .
KL: kyllä se , sillä lailla ja kulkee .
KL: kyllä .
KL: nokkaan neep , pistää .
KL: ei ne muual juur muk ku lehmä ku menee ja nuuskii sitä ni , se , lyä nokkaa ja , on turpunu niet ‿on täytyny oikee lääkäri hakee eläillääkäri .
KL: sitä , au , avustamaa .
KL: em minä tiäräs sanoo minun äitii , äitivainaav veli , ni se oli semmonem miäs että se paransi , kärmeem puremaa , , ja sitten ,.
KL: jo kun noiŋ kärme oli purnu ja sitten se pahentu hyvii se ja piaan se haava , paheniki ja ku mentii hakemaa sitä äijää parantamaa ni , ei se äijä pitäny mitääŋ kiiruttakan sitteŋ ku se sai kuulla vaaŋ ku , että siä , sitä ja sitä oli kärmep purru .
KL: ei se pitänyk kiirut sano ei täs mitääŋ kiirut ‿ol kylha , täs kerkitää hiljaakim menemää .
KL: ettei se tarvinu viäl , ollas sitä nähnykkä .
KL: se pyhkei sitä kolmek kertaa jokasen , joka turpeeŋ kans sitä , sitä haavaa mihen se kärme oli purru .
KL: ja luki semmotel luntteriluwum muh minä en , sitä muistak kyllä se minullakin ‿opetti sitä mut minä em muistas se on niiŋ kauwa ja , eŋkä ol sitte joutunukka semmottee ni se , se , se luki semmotel luntteriluwun siinä viäl ja sitte se vei neet , maaŋ kappaleet millä se pyhkei sitä haavaa ni se vei ni ettei mikääv vaan ne , sitä pääsny , noin , häirittemää et sai märäntyy ja olla rauhas sitte siälä .
KL: se tuli niim pahaks että sen ,.
KL: että siin ‿oli tosi kysymykses silloin ni että se oli totta että sitä ,.
KL: et niit ‿oli semmosii ihmisii jotka seŋ kärmeem pureman , myrkym pois , sai .
KL: kyllaha lääkärit ottaavatte ja , lääketteŋ kans ja , kun ‿o lukenneet paljo mutta , nee oli semmottii , ennei , ihmisek kun ‿ei ollu mitääŋ , kouluu siheŋ käineet eikä , saaneet mitään ‿oppii .
KL: ne oli vaaŋ kuulleet toinen toiseltas .