Location: Jurva
ML: no , se oli sanonus se miäh jotta , ei teirän tarvittem momma pelijätäh haapaojam mattia jotta ,.
ML: antooko se kakskymmentä markkaa siihen aikhav vai oliko sitä enämmä .
ML: jotta ku s ‿oli , ämmä oli niir rehelline .
ML: pelekäs haapaojam mattia .
ML: ja , siäläkin n ‿oon siälä pirttikyläss ‿oon ainakin , ne meinah jotta sill ‿oli niitä rahakätköjä siinä hatun , juuseen työnäki .
ML: juusee oli kyllä linnah mutt ‿em mä tiäräm mistä , on ‿ollul linnas niin , nin tuata se , siältä linnasta tuli niin se oli kauhiastir rikastunu .
ML: ne meinah jotta se matti jätti niitä kätköjänsä ja viisas kun ne oli linnah molemmat , samahan aikaha .
ML: meni kummiŋkil linnasta päim mualle , mihinä linnas he on ollu em mä , sitä ok kysellyk koskaa .
ML: laulum m ‿ooŋ kyllä siitä kuullu .
ML: isontalon antti ja rannajjärvi .
ML: eikö s ‿oo ollus siälä kauhavalla päin eli , johonakin siälä , mihinä , mihi mihinä on se isoo , isoontaloon ‿anttikin ollu
ML: sitä mä en oikeel liioon tiärä , laulaa , m oikeer ratihinsak kuiŋka se on ollu .
ML: isontalon antti ja rannajjärvi ne jutteli kahareŋ keske , tapas s sinä se , kauhavar ruma valtesmanni nim minä nain sen komial lesken .
ML: ei saal laulellar rannajjärvestä , rannajjärvi oŋ kuallu .
ML: mullek käyy häjyyst tua laulamineŋ kum mulla ei o hampahla .
ML: ja , se voi ollap pitkäkil laulu mutta , eh , em mä nuata enää .
ML: tottahan tottahan tottahan eihän täällä jurvas päin niit ‿oikeen tiättän nuata mitä tuala päin o , tapahtunuk kauvvempana .
ML: kettuista ajoo jäniksiä paulohon , pauloohii , enneŋ kun ‿om , piretty jäniksempauloja nii , nin tuata se , sai ne menemähän sill ‿oli piäni ruaska , ruaska ja , jokim musto piäni äijjä vei , kettuistam paulahan aiva ‿tta , toisen tuvan nurkkahan .
ML: la mettäloukoll ‿ollus siälä , lepistön tuvannurkas , nii , jäniksempaula niin n ‿oli nauranum , toiset miähet jotta , e suŋkaa , jänis tuahoon tuuk keneŋkään , klasin ‿ala .
ML: ei ollup pitkä kum piäni äijjä tuli , piiska kourah ja jänis meni , istam paulaha .
ML: jaa se on ollus sellaaner roikales se , kujalam paappa niin .
ML: jot s ‿on nyy , tottahan siit ‿on nyp pitkältä sat , yli sata vuåtta s ‿oo , ku me tähäm muuttima s ‿oli jo vanha miäs silloon ni se , sano ‿tta ku han oli rippikouluh nii he , he meni seŋ kettuistaŋ kans piirileikkiä , siällä , siällä rumishuanhes sanotahan uukkanki .
ML: ja se kehuu ‿tta s ‿oli kuivettunuj jottei sit ‿ollu haurattu eikä mitääs s ‿oli , vaatteet ‿yllä , siälä sitte , ain niŋkuŋ kylmetty , romu , kuivettunus se , kruppa , kroppa .
ML: ja , kehu otta , poijjas sitten otti k , sitä käsikynähäj ja , viätihim piirileikkiä step päästettihin irti ni se lenti johoŋkin nurkhan sittes seisahallens .
ML: varaasti ja teki pahaa .
ML: mutta sitä mää en ook kysynyk keltää ihimiseltä , mistä s ‿oon olluk kotoosi .
ML: mutta niiŋkun ennev vanhaan on ollun niitä , taloolliset tehenys , maltoota saunallavoolla , josta kaljaa teherähän .
ML: niin , nee , kuluki niitä varaastaan , niitä maltoota ja , pitte niit ‿oli toinee , hirvee , jussi .
ML: hirvejjussi ja kettuista .
ML: ja , tottahan ne kuluki ihimisten aitaskij ja , jotta siihen aikahav varaastettihiŋ kyllä jyviä , kun niin , nyt kohta sata vuatta .
ML: ei nyt ‿enää hualitaj jyvistä vaikka ne olis tuah veräjäpiäles .
ML: mutta n ‿ooŋ kaikkia siaŋkruppia ja kaikkia kun on tiätty vaij jotta johonaki , tapetahan nuan syksyysin teherähäl lahtia niŋ kyllä ov vain saanuk kattuakkij jotta se pysyy kotona .
ML: yksikin äijjä toimitti sitte , kum m ‿olij jo aikuunen nin se tuli linnasta ja , äijjä s ‿on tääl , tuolta päästä kylää sanotahan , kujalaj jussi .
ML: s ‿oli miähen tappanus siihen aikahaŋ kanh nii , oli vaiŋ kymmenem markkaa ollu , velekaa jolleŋkim poijjallen ni .
ML: poik ‿oli sanoonus sillen illalla jotta niin , tuu , jota eikö teill ‿on nym maksaas sitä häner rahaa ‿ttä häm meinaa mennäk kihiloolle otta hän ottaa aka .
ML: niin s ‿oli sanoo ‿t tuu ehtoolla meille jotta kyllä mä sem maksan .
ML: s ‿oli kauwan ollu jo , niŋkul laihnattuna .
ML: se äijjä vahtas oven takana kirveheŋ kaah ja heti löi päähä .
ML: ja niin ‿ämmä ja äijjä kuule , tuval läpi sinnem mettäm pualellen , klasista .
ML: ja , sitte sanottihin tua , tuå tua , aaspäkim maijja sitten niin , tuli teuwalta , kehuu ‿tta hän ‿oli hautalas piikana .
ML: häl luuli näiŋ keväällä sittej jotta , mettikanat kun sem miähee , uikutes kuuluu sittes siältä viätihiŋ kauwwas siitä mökistä sinne , luomar rantaha , mettikköhö .
ML: no , äijj oli siitä kauwal linnah niin se toimitti jotta , o enneŋ ku häj joutuu linnahan nii , hän aina varaasti ja hän teki kaikemmoista vääryyttä mutta ku han siält on tulluj ja , yhtä hyvin hän om pärjännys sitten nyk kun , ku silla varaastamisella .
ML: se muka paranti siällä tapaasa jottei se enää tehenyp pahaa eikä varaastanu .
ML: se teki koppia ja kaikkia sellaasta , maantöitäkiŋ kuv vain oli jotte , ei se kyllä varmahav varaastanu .
ML: mutta niin se kehuu otta häm pärjäs yhtä hyvin sittek kuu , sillä varaastamisellakin .
ML: siit ‿om pitkä mä en tiäräs siitä mitäs s ‿on ‿olluj jo .
ML: tottahan se on ollus sata vuatta nyt ‿oj jo siitä .
ML: ohan niitä harvaksensa , aina tapettu .
ML: on toki .
ML: jostakin tuallaasista pikku , seikoosta tullu , tullur riita ja .
ML: ei niillä mitäär riitaa olluk kum poika luuli jotta se maksaa .
ML: tottapa se meinah jotta se salas pysyy , ku hän sev vetää mettähä .
ML: mistä ottaa brunnistakin
ML: kun on sellaanej jottei asuta .
ML: ei asuttu sillä paikalla ni , kuka tuannem , ymmärti mennäk katteloho poliisikkaa .
ML: kyllä sit ‿oli katteltum mutta ,.
ML: oŋ kyllä saanuj jättää ovet lukutaj ja .
ML: mä vaasah reisu kysyy jotta mihiŋkä ne , hampuusit oj joutunuj joitt ‿ennen soran ‿erell ‿oli .
ML: joo , kyllä hallij ja , hallij jannee oli niin .
ML: meill ‿oli sellaaneŋ kiriaki .
ML: hallij janne eikö s ‿ollukkin tuala , kuarisve , kuares verellä , kun se sem posti , tappoo .
ML: postiäijjä , kun se oli sellaane , hallij jannee , oli ni hyvästä korosta , ja sill ‿oli morsiaŋkin .
ML: mattilan santran hiukset oli kammattu toisellep pualem päätä .
ML: ja toottahan siit ‿oli pitkä laulukiŋ kun se , pahuus vahtas siälä , vahtas siälä tuata nij johonakim mäjes kun se posti tuli kun se on hevoosell ‿ajettu .
ML: ja oli kaah laiska , po ainup poika .
ML: ja menikö se johoŋkin flikkaal luttihij jotta se ehtoo kuluu sittes siksi kuu , kur rupes se kello kuulumahan , se postikello .
ML: jotta se oli sittes siälä mustammäjenahtehes vaharis .
ML: totta kaa , totta kai ne oŋkin tosia ku , eikö se ra , siperiastakiŋ karaannu .
ML: mutta santrall ‿oli uusi miäh ja .
ML: em mä sit ‿enääm muistam mihiŋkä se sittem , viäthiŋkö se uuresta vai lähtikö se johoŋkin ‿itte .
ML: on toki , on toki niitä .
ML: kaikkia on sattunu .
ML: ja sittem mikäs s ‿oli se , johona se , h , härmäs , härmäs kans ‿oli , yksi , jehu mikä se oli se hä ,.
ML: m tuukkaan nym miäleheni mikä se oli se ota , joka niitä kanh oli niiŋ kova tappeloho .
ML: ei tuum miälehem mutta ku sä kysyysit nim mu .
ML: nii se juu se oli se , ei se olluj ju , ei se jukka ollum mutta mikä se oli se toine
ML: ni hanssij jukka se , oli pitkä ja hoikka ja hiemaa , tummallaine .
ML: ja , kuiŋka e , juu kyllä se on se varmahan ttä ku hanssij jukka häihil lähti ni , valjasti hevoisensa eikä se , muita mukahan ottanuk kun amalia sisareensa .
ML: jotakin tuallaasta laulua kaikki mutta , mulla pitääs ‿olla hampahat ni sitte se käyys .
ML: mutta , ei ne tunnekkaas sittej joh jokiŋ kuuloo ni , tunnekkaat tuollaasta , flässytöstä .
ML: joo kyllä , kun siälä , siälä se hanssij jukka sitten niin ,.
ML: hanssij jukka se häihin tuli niin tappelu alotetti .
ML: t ‿om , minä em muista e , kuka se eikö se härmäst ‿olluk kaikkiem pieniij joka , joka sen kanh alakas tappelohoj ja , sittes se , seittemää , miästä , seitsemällem miähelleen alatalom permannolla aukeni herran taivas .
ML: ta siell ‿oli niiŋ kova tappelu .
ML: nii härmä kaukana ookkaas s ‿oon tässä tuannev vähä , seinäjokhem päi .
ML: ta härmälääset oŋ kyllä olluk kautta aikojev varmahav vihaasia miähiä .
ML: no mitäs sittem muuta tottahan sull ‿ov viälä paljo ,.
ML: oli .
ML: oli täälä jurvaski .
ML: on täälä jurvaskin ‿ollu .
ML: mutta nii , se tuli niin äkkiä kiinnij jotta , jotta jotta , tuall ‿oli sanottiir ryssäm puariksi .
ML: n ‿oon tiätystin noota karjalaasia ni , ryssämpuariksi kirkolla .
ML: niin , täällä tehtihiŋkin täällä närvijoe , tuala , mennhäm mettäloukollen tuåta tiätä .
ML: niin siäll ‿oli paljo poikla .
ML: ja , mun äitee tapas toimittaaj jotta niin , s ‿oli jokiŋ karkujaŋ kulukijaj joka kyseli , mettäloukolla , yksinäästä paikkaa johon ei käyp paljo , ihimisiä .
ML: ja sill ‿oli jokim , mökii ollus selijäs .
ML: ja kun , sitten ei ollup pitkä kuulek kun niin , siälä s rupes ilimantumahan sitä , väärää rahaa .
ML: ja sittes se , ne meni kirkoller rehevää ne poijjat sitte , uitom poijjat .
ML: niin , siäll ‿oli ryssämpuaris , lauwwantaiillalla sittet tyhujättyy kassa , kassa sitten niin .
ML: kohta havattihiŋ ku se meni ensimmäähnä sittes sev väärär rahaŋ kans oliko ne kaharem markar rahoja siihen aikaha .
ML: eli , oliko ne vaim markar rahoja .
ML: heti tuli selevillem mutta , s ‿on sittet tuala , mettäkuusistoh noin ne , se , äitee poikinensa ja koko suku .
ML: niin ne , tu pääsi menhön amerikkahaj ja , n ‿oon siäll ‿ollun niŋ kauwwaj jotta , mä tiärä , oŋko se poika tulluv viäläkääk kotiam mutt ‿on ainakin toisia veljeksiä tullu .
ML: niit ‿oli monta poikaa .
ML: jaska ja matti ja nestori ja ,.
ML: sill ‿oli , markis , markih vain närpijös nii , kauppapuari sillää jaskalla vissihij ja , oŋkahav viälä sitte se rahamiäh , tulemata sitä mä ev varmahan tiärä .
ML: kun ‿em mä siälä mettäs paim paljo ok käyny mutta .
ML: om muŋkin aikana ne poijaŋklopikat sitte meirän naapurii , paimempoika niŋ koitti kaah mutta , se tuli nin tumma jotta niin , aivaj justhin niŋkur rahaa oli mutta , ja se oli tehenyp puusta ne , sitte ja kaatanut tinaa sinnem mutta nii , s ‿oli niin tummav färine , ja , raskahee kuulep palijo .
ML: jotta m ‿oon niŋkun nähänys sen oikeeŋ kuiŋka teherähä .
ML: mutt ‿ei sitä mihiŋkääp pantukaa .
ML: eikö ne pannuk kellom perähän sittes siiher reikä ja , ei siit ‿oli niŋ kova rapsu , oj joskus sattunuj jotta niin , on niŋkuŋ kaupas ehtoolla saatu , mutta s ‿oov vaim piäni summa s ‿oo heti , s ‿oo heti , e , ilimootettu .
ML: ei se os saanu , täälä sivupualella .
ML: tua , tuå tuå , konstur riika jok ‿on tuålla mettän syrämmes nii se toimitti jotta , heiräv vävy .
ML: tä hän ‿ei tiäräm mitä se siälä jotta mutta nevasta se sitä teköö .
ML: ta nevaakin siin ‿oj ja , sill ‿on oiken sellaaset isoot , mootit jotta n ‿oon nikum paistimpannuja , ettem mä tiärä ei sitä rahaa oon näkyny .
ML: jos se jotakim muuta , konhaali .
ML: se oli vähä sellaaneŋ kauppatanu nii , kuka tiätää mitä se ämmä luuli vaij jotta , jos se vain muita , merkkiä teki .
ML: e , ei oop puhuttu kyllä se kohta otetahaŋ kireelle mi , mihinä väärää rahaa teherähän .
ML: ta sillälailla sattuu täs hiljan markinoolla otta , oli oikeen , sivistyny isäntä .
ML: nii , miäs ‿ei saanukkaak kum pikkuuser rahaa kun se , pani , kaksiŋkerroj ja räknäh jotta , tuhannem markkaa ja tuhanne , ja ne olikim mukalla .
ML: ja miäh ei havaannukkak kattuas sittes sisällek kuule , niin , muuta kup päällä ja all ‿oli oijjetij ja , miäh luuli jotta , oŋ kaikki oijjeti .
ML: mutta niim meni hevoonen hyvii halavalla ttä , kyllä niitä luikkia on .
ML: ja kyllä pitääkiv vaiŋ kattuaj joka nuan , oj joutunun nuahin , asioohin nii .
ML: joo ne on ollu , ne on olluk kelloseppiä .
ML: oikeej joka ,.
ML: könni teki miäheeŋ kuvaŋkij joka maata kuakkl .
ML: sitte , mutta kun ‿em mä tiäräs sitä sitte , pantihiŋko se , mitä se .
ML: mutta niiŋku ma muistaasin , jotta se pantihin sittel laivam päälle ja viätihim merta pitkir ruattihin , tuliko se sitten , käyttökelevottomaksi se äijjä jotta ,.
ML: niin n ‿oon sitä toimittanu mutt ‿oŋko tua tosi ei se niŋ kaukanakaa ook ku , mutta isoo taloo ja hyväs kunnos oŋ könni .
ML: s ‿oov viälä siälä .
ML: eikö siäl ‿oos se maa , jokin s , jokin ta , jokin sellaane ,.
ML: niin no oŋko siälä tua , karja ,.
ML: noo sanon nym mikä , koulu siäll ‿on .
ML: ta , jokin sellaanen karjatalouskoulu elim mikä , on siälä jokin sellaanen suurempi taloo ja tila se o että siäl ‿oŋ kaikkla .
ML: kaikkia oŋ kyllä .
ML: mutta em mä tiär ‿onko tua meirän , vanha , mutt ‿ei se kaappi kyllä ook könni .
ML: ei tua kaappi kyllä ook könniläinem mutta mä en tiärä oŋko tuå kello .
ML: on olluj jo viiskymmentä , s ‿om pitkältä toista sataa vuatta .
ML: ma oon sen , ku m ‿olin emäntänä nim mä panir reisu seŋ kelekalle jotta , poijjat viää sen tuanne , maalarihi .
ML: mutta niin ei ne si , ei poijjilta tullu aijjalliseksl .
ML: s ‿oon nua häijjyh maalis m ‿oisin tahtonus sel olla uurenaikaane , uudenaikaiheh maalis .
ML: siin ‿ook klasia ei mitää muutta kyllä se niin tylyä naskuu jotta .
ML: niikun , halakoja hakataas .
ML: juu kyllä siälä .
ML: kyllä könnistä on tosiaam paljo puhuttu ja , ja nyt ‿ov viälä sitte , useen niir rarioskim puhuu joku , könni muistam mikä sen , miähen nimi on .
ML: ko se arvo vai mikä , ka useem , puhuu nuam maakunta , ohojelmas .
ML: tottapa se on siält ilimajoelta päiŋ ku tuloo täältä eteläpohojammaan ,.
ML: itikat
ML: jott ‿eiko niitä o ...
ML: niij jottei lehemiä otta kun n ‿oon nitä noitunun niin ei niit ool löytty .
ML: em ma kuulet tii , em mä tiäräm mutta kum m ‿oov vähä sellaanej jotta ma uskoŋ kaikkia vähä .
ML: meiräl lehemät tuli kernaastik kotia oikeeŋ kovaa ne tuli reiruhuŋ kotiak kun n ‿oon näil liki mettä .
ML: ei mitäät tarvinnuv vaivaa no , yksi ämmä meni niitä vastahaŋ kello kuuluu .
ML: ei seŋ kerram perästä tullul lehemäk kotia .
ML: ja s ‿oli naapuri tuasta .
ML: ja mä itten näij jotta se ämmä meni .
ML: ja meiräl lehemäŋkello kuuluu no , se rupes aina vaiŋ kuulumahaŋ kauvvempaa ja , ma usko ‿tta se ne pyörrytti .
ML: no , kyllää minä tuan usko , kentassa katoh lampahat mutta , en tiäräs sitten oliko se mitääs , sellaasta , en tier oliko se mitääs sellaasta joh ne lampahat sattuu niit ‿oli oikeen yli kakskymmentä lammasta .
ML: ja mistään niit ‿ei löytty .
ML: niitä hajettihij joka paikasta niitä katteltihi .
ML: n ‿oo hyviv varakas taloo ollut tuah jokirannalla sillam pääs tällä puale .
ML: niin , ne kuulel löyttihin sittes syksyllä , laihialta .
ML: n ‿ooli siälä otettu kiinni ja kun , sinn ‿on niim pitkä , ja kiamuraaset tiät kulet tästä ja ne tätä kujaa aina kuluki .
ML: ja aina tuli joka ehtoo kotia .
ML: toisten ei tullu , ja , ei seŋ kerram perästä tullu .
ML: mutta mä en tiäräj jos , ne piti vaim pahana ku se , ajoo ne menöhön takaasi .
ML: ku ne liki kotua oli .
ML: mutta meirän äitee kun s ‿oon ollun nuari , nii se kehu ott ‿oli niiŋkiŋ katehia mettäloukolla otta kuu , lehemääkiv vei härijän tyot talavisi , nin kuv vaim miäs havaatti jotta lehmä menöö ni , lehemä ei mennym mihiŋkhä .
ML: sitä piti mäntätäj a sitä piti pyärittään nuarasta ja , kaikkia koittaa , koittaan nii .
ML: niin sittej jokiŋ , kun se oli surkiaa kun niämeŋkylhän asti , kauhiam pitkä monta kilometriä kulijettaa , niin , se piti sitä pahana , kun s ‿oon ollu flikkana .
ML: niin , jokin oli sitä neuvvonu otta antaas sualoja tulikiviä kul lähtöö , lähtöö lehemäŋ kans sitte .
ML: no se kokeeli .
ML: sittet tuli , se sama äijjä tuli , mihiŋkä maijjaliis ‿ol lähtenyn nyl lehemää viämähä , vetämähä
ML: maijjaliisa sanoo ‿tta vittuhu .
ML: jota , hän nin , niit ‿on kuule ollut tuallaasia , ja katton nyk kun n ‿oon niihin uskonu .
ML: kaa tottaham mommakin sitter rupes epäälöhöm mun äitee rupes epäälöhöj jotta , mitä se aina pirättää se , lehemä ja , mitä se tuasta äijjästä piittaah mutta , et kun ne uskoo vähän nuahen noitihin sitte .
ML: niin , tiätystis se , oli surkiaa jotta kun se , sai sittek , praatataj ja kattuam mihiŋkä mu , kuiŋka lehemä taitaa kiusaa teherä .
ML: em tiärä ei täälä kyläs oos sellaast ‿enääm mun aikana sattunu mutta eennev vanhaan siälä .
ML: ja , kyllä , kyllä pit äitee piti aina sen , äitee piti seŋ kyllä aina että kun se lähti lehemäŋ kans , talavella elik kesällä ni , kyllä se aina sualoja tulikiviä , piänisti .
ML: mutta mä en oom meiräm , faari ei uskon noitumisiin nii , em mä op perustanul liioom m ‿oon ajatellu ett ‿olokohot .
ML: eik ‿oos seŋ kummempaa ollu .
ML: koskaa ei oop pyärtänyl lehemä .
ML: ei oo .
ML: mutta , kun ihimiset on uskonun niihin , niin se on sittes siinä .
ML: ku se korpelan , isäntä , korpelan ‿isäntä tuata ryyppäs sitten oikeeŋ kauwwaj ja , sittes se tuli sinnek koivusillallen .
ML: olikahan se viikom päivät , ryypänny .
ML: nii se , koivusillallen tuli niin se , hevoonem pirätti , talavella keskitiällen eikä mennym mihiŋkää ei sittem mihiŋ .
ML: no , sittes se äijjä rupes kämpimähän siältä , krinnistä ja kiruamahan sittej jotta , kun ei hevoonem meej ja .
ML: sitte , lautakrinnil lairallen oikeen ne oli kiikkunus siinä ja , ja reen ‿alam mennyet ja joka paikkahan ne oli tukkinu .
ML: äijjä suuttuu ja kimpaantuu .
ML: no , se otti ja , rupes hakkaamahan niitä veittellä .
ML: ja hakkas , hyväk kirkkopäläsynsä aiva rauskooksi ne oli ollu aivah fliisuuna .
ML: ja n ‿oli kotona sanonu otta mitä tua äijjä on hulluulluk kun s ‿oor repiny hyväp , päläsyt .
ML: kun ne ennem miähep piti niitä , n , n nahka , sisällä ja , kaŋŋasta pää , mutta ku se löi niit äijjiä nin ‿ei siinä mitää ollu .
ML: mutta hevoonen ei vail lähteny .
ML: äijjän täytyy ottaa hevoosen , rinnuksen , räŋkier rinnuksen ‿auki ja , kattuar räŋkiel läpittes sinnep perähäm päij ja sittet taas panna hevoosen aseehij ja , sitte hevoonen oli lähteny .
ML: ja se pitääh ollat tosi tapaus tua .
ML: mutta , kyllä se nii , kyllä se niiir ruakotooj ja hullu oli se , äijj otta se , tuata , viikkoräkniŋŋillä niir ryyppäs kaah niin se rupes , tulhon nii heikoksi jotta se näki mitä vai .
ML: kun niitäkin ‿on ‿ollu .
ML: niin trulliakiŋ kuulleltihi .
ML: kölpärih meni sittef flikka ja poika sellaasia rippikouluhun alakanu , sitten navetaŋ katollen , sittek kuultelhol laskiaasyänä .
ML: laskiaasyänä ne sittek kuluki .
ML: niin ne meni ja , istuu sitte , sellaasia , piäniä mökkiä kun n ‿oon ollu ennen , olokikattoosia naveettoja , täällä , niin , istuu selijät ‿yhyres , kaharentoist ‿aikana yällä .
ML: rupes sellaanen , härkä kiipimähän nii , johon ‿ei ole , ollun nahkaa .
ML: veriineh härkä kiipii , ai , navetan nurkkaa katolle .
ML: silloo , trullieŋ kuultelijat sai koval lähäröm .
ML: mutta niin äitee tapas toimittaas sittek kesällä nii , hehevo katkaasi , isoo hehevo nii , katkaasi jalakansam mettäs , jotta se tuli nylijettäväksi .
ML: sittej jotta se niiŋkun etukäthem mutta , jos ne sen nuan sovitti sittek ku , sitä mä en tiärä .
ML: mutta äitee on tuata toimittanu ‿ttei se oon niiv vanha juttukaa .
ML: oo sata vuatta ja , oom mäkin , oom mäkim mutt ‿em m ‿oot tohtinu oikeem mennä trullia kuultelohoŋ kun , aina huhuttihim , meiräŋkil lapsuuren aikana eihään nyt ‿enää .
ML: nyt ne kyllä hyppäjää luuraŋ kaah nua kakarat val , valakoosella päivällä koska oŋko se pääsiäähnä vaik koska .
ML: mutta nii , ne tuata meni , oli mennyn nuaŋ kuuntelohoj ja , sitä äitee aina piti jotta se , ennusti sitä otta lehe , se hehevo katkaasi jalakaansa .
ML: kun se oli nylijettynä , muka sitte .
ML: ja rupes tulohoŋ kot katollep päin ni sillooŋ kakarat lähti .
ML: mutt ‿oli se , sitä mä , tapaan sanua ‿tta niin , olipa se kumma kun ‿oli , niŋkum poijjaŋklopit on aina , rohkiempia , rohkiempia ovat jotta niin , kun ne molemmat sitten ni säikähti ja lähti .
ML: jotta niin , kyllä , kyllä kyllä sit ‿on ollu ennen , ennen ‿on ‿ollu .
ML: ja kyllä kun ‿alakaa nuata niiŋkun , m muistelohoj ja praataamahan niŋ kyllä se on nim , pitkä se te , testamentti mutta , em mäkäät tiärän nys sitteŋ kun oiskiŋ kaksi jokk ‿olis niŋkun saman ,.
ML: mutta kun ne aina sanoo ‿tte he muista , niit ‿on niim paljo mun ikääsiä nuarempia ottei ne muista .
ML: mutta , em mä tiäräk kum mum muist ‿om pysynyn nua tuallaaset .
ML: ja kun , kun syätihin , rukhista leipää ja joh löyrettihin niin , siältä ohoraŋ kokonaanen ohorajjyvä , rukiisesta leivästä nii .
ML: sittes se pantihin ovee , saranaa , tuannes saranav välihi .
ML: joo , siinäkin oli temppu .
ML: ja juhannusyänä min ‿ooo , koittanun niin tuata ,.
ML: eikähäl laskiaane
ML: jotta kuu , kattottihiŋ kans sitten niin .
ML: pantihii , pantihiŋ kaks peiliä näiv vastakkaam pöyrälle .
ML: ja , toi jokin toinem poika .
ML: niin , ja sittes siihem pantihin , kynttilä , kaksiko vai yks kynttilä eikähäŋ kaks kynttilää siihem peiliev välhin .
ML: ja siinä oli , se , kultariŋki johon ‿o , joll ‿oli kaks kertaa , kolmek kertaa vihiitty , parikunta , ni sellaanen sormus , piti ollas siinä sitte siinä raamatum päällä .
ML: sitte , kattoo siältä , peilistä nii , sitten näki , sulhasensa , eli morsiame .
ML: mutta niin , muv velii oli niä , neljää vuatta nuareet kum minä ja , äitee toimitti jotta , isä , oli , se oli vähä kuuroo äitee mutta isä kuuli jotta , ne naapurim poijjaŋ kanh jotakiŋ keskusteli jotta kattotahaj ja koitetahaj ja .
ML: no ne oli , n ‿oli kattonu , kattonun nin , sittes see , toinee , vihtori kattoo muv velii esti , estin niin tuata se , kattoo , ni se kehuu otta kuu , sinnek kattoo niin , kirkoŋkoŋki o , aukes .
ML: kirkoŋkonki aukeh ja , kynttiläŋ kruunut näkyy .
ML: ja , musta rumisarkku tuli häntä kohore .
ML: silloon hän , tryykäs sinne arvon seinällen sen toisem poijja .
ML: nii , hän tryykäs sinne .
ML: sittek kehu otta hää huuti viälä ett älä nyp piru vain telaas siinä partaveittes kynsiäs .
ML: mutta , niin se lähti austraaliaham , poikana , morsiaj jäi kihiloohin tänne .
ML: ja niin se kuali siälä .
ML: ei tullut takaah jotta kyllä sekiv vähä piti paikkaansa , ku se arkku rupes tulohon sitä kohoriv vai .
ML: jota mutta min ‿en ‿oot tuallaasta tohtinuk koskaa .
ML: muutta niin , niitä , olokia mä sirooo .
ML: tuata kur ruis on nuam pitkää ja kolomannee , kolomannen solomem päällem piti sitten niin , niin niin tuata , panna , toisehem musta ja toisheem , punaase .
ML: kumpiko kasvoo sitte yällä juhannusyänä , niin sai surua sittej joh musta kasvoo ja sittes sai ilua sai miähej jos , jos tuata nii , punaaneŋ kasvoo .
ML: mutta m ‿oon ittekseni nauranu oikee aatellu otta , voi taivas kulkaa kun ihiminen on sukkela otta , entä jos kovaa tuuli nin se villalaŋka , huiskuu jotta se , toinen niistä kuule oli paikallansam mutta toinen ‿oli no , nousnup pitkam pala .
ML: mutta jos tuuli , huiskutti .
ML: mä kyllä vein niŋ kauwwah jottei kukaak kyllä käyny ihimiset , siälä kattomah eikä tiännym mitä mä tee .
ML: mutta , sem mä sitten ooŋ käjer raiskoja silakoota m ‿oon syäny m ‿oo olluk kovaa miähen touhus kakarasta ruvete .
ML: m ‿oon ollut tuollai , hulikaanl .
ML: mä oon syänys seittemän silakkaa , aiva niin , häntä erellä .
ML: ja hiilinensäp piti ahajolla paistaa enne .
ML: lä muŋ kaikki , sotkuust ‿enää ot takam moineŋkaan ni , niin ni , ja tarttuukin niiŋ kauhiam paljo sitten nihin sualaasihin silakoohim mutta , söim minä vaij ja sitte , seittemän niitä piti syärä .
ML: m ‿oliŋ kyllä aikuunej jo sillooj ja , sittem mä , menim maata .
ML: mull ‿oli kyllä kaverikin sitte , naapurin tyttö tuli muŋ kans ‿yäksi .
ML: ja , sittem mä näij jotta tuli jokin niŋ kun ennen tapas kulukia itikkoja hakien , maalahtisia , ruattalaasäijjiä .
ML: äijjä tuli siihen säŋŋyn ‿äärehen sitten nin , mä olovana niŋkun näil lykkäsiŋ käsij jotta , älä tuut tännej jotta täälä oj jo kaksi .
ML: mutta niin , em mä yhtääs sitäkäät tiärät tänä päivänäkäm mikä sen , äijjän nimi oli .
ML: ma meinaa ‿tta toinen niist ‿oli iiska ja , mikähän se toinen on ollun niista , veljeksistä mä en tiä .
ML: kum ma ajattem mutta ruattalaasem mää löyriŋ kylläki , jotta kyllä vähä perää on aina ku , kovaa yrittää ni , jumalakin ‿auttaa .
ML: ja nii niitä , käjerraiskoja , niitä mä tapasiŋ kans koota .
ML: kuŋ , käki kukkuu ensimmääseŋ kerran , tualla kyröllä sittem m ‿olin äjestämäs tapasin ollan nii , s ‿oli vaikka joka kevää uusi , niŋ kauwwaŋ kum miähen sai .
ML: niin tuata , kolomer raiskaa piti ottaav vasimej jalaa , kantapään ‿alta .
ML: niin , minä net tapasin si , situa huiviŋ kulmahan toiŋ kovaa sittek kolomena yänä , tyynyn ‿alla , nukkua .
ML: nooh , joskuh näki ja joskus ‿ei .
ML: mutta niin , nua tuallaasep pikku seikat nua , pikku noitumiset minä en niitä , minä eŋ kyllä niitä tuata , niŋkun se , kärmeheŋkin nim minä en sitä tahtonu , ruvetas sen , kärmeheŋ kans asuulemaha .
ML: äitee oli tosiaan nii hyvä se , kuparinapolla mutta , em mä tiärä , kuparinapp ‿oli kuusiston ‿äijjällä kyllä kaas .
ML: mutta niin , jos se sitä hiŋkkas sitä kuparim myrkkyä vain sinne .
ML: em mää tiärän nuahin ,.
ML: ei niit ‿enää monta oo , jokka nuahin , uskoo ja taitaa .
ML: jos olis nii kuj jotta kulukis .
ML: yhyrellä paikkakunnalla tiäthän toisemmois karjalaasis ‿om paljo kuules sitä , taikaa viälä .
ML: niis ‿om paljo sitä .
ML: kuuloo ratiosta jotta nii , joskus ne , prataa justihin samooŋ kaikemmoista , nuata , rai , raippoja ja lehti jottei niŋkun tuaresta riskuakaas saaj ja laskiaaspäivän ei saanuk keherätä , lehemät ‿ontuu .
ML: se oli ääireellä , tuallaasia pikku temppuja , noo me , mitäs me siitä pahaa pitimä jottei saanuk keherätäm me menimä laskettelohon .
ML: m ‿oon ollut tötyvääneŋ kaikki .
ML: juu
ML: jo aiva flikat ja poijjat oli ehtoosin sittes siälä ja pirethin niitä valakioota .
ML: niitä isoja olokivalakioota sitte , ja siälä mutta , ei nykyaikana enää oikeeŋ kun niin ei oo , olokiakaa enää ja n ‿on niiŋ kallihiakij jotta ei ihmiset ‿oikeen , tykkääs siitä valakiam , pirosta .
ML: ruattalaasis ‿on tehty nim , piretty pääsiäähnä .
ML: jotta , sitten ov vaikk ‿on niiv , piäni väli täst otta kohta tuas vainion toisela p .
ML: mutta se erootuh vaij jotta n ‿oom pääsiähnä ja , nämä suamalaaset laskiaahna .
ML: mutta ne ov voinut tuåla paremin sisämaas sittet taas jonakim muuna päi , päivinä merkkipäivinä pitään niitä valakioota .
ML: eikö heluuntainakin ooj johonakim päi .
ML: mä en tosiaan nuata ,.
ML: ei täälä niitä monta oo .
ML: mutta kun ne pakkaa niŋ kovaastek kehuakkin ittiänsä .
ML: ne kehuukin sittej jotta ei ne sitä niim , monikaas sanon niiŋkun n ‿oon enneŋ kuullu .
ML: no joo mistäh nyv viää mitä nyt ‿on syrämmellä viälä .
ML: ja joka ensimmäähnä kerkes saunasta poih niin sen tyät oli kesällä tehtynä ensimmäähnä .
ML: se oli kilivootus .
ML: ja jouluna , tultihiŋ kirkosta .
ML: ja , mun äitee tapas toimittaa ‿tta kuu he oli köyhiä ja , häjy hevoonen siältä mökistä kun ne , m muutti närvijoellen nin se , isoon taloon ‿isäntä se närvä sitte , niin , ne ajoo sitten niil lujaa ja , kääntyy sitte , hevoone ,.
ML: ne ajoo , koturien erellem maantiällä siinä , vähä enne .
ML: no , ne ajoo niil lujaa otta justihim mukas kaatuu , sitter reki .
ML: ja , koturip pääsikin erelle .
ML: se kehuu otta kyllä se ämmä oli pahana ja , haukkuu jotta mitä teirän tarvitti mennäm meirän ‿erelle otta , ei ne siinä kauwan ollu .
ML: kun hevooneŋ kääntyy liika äkkiä jotta reki kaatuu ni .
ML: mutta mitä jumalan tährek kaks heŋkiä kovan teköö .
ML: siäll ‿oli piiat ja treŋŋit siälä talooh mutta , kun ‿ei ollum mihiŋkäämmoisia koneeta takkavittalla heinät kannettihin nii , latoohij ja viikattehilla niitettihin , mettäluhurista .
ML: sirppikänällä sittek kaikki vilja leikattihin nii .
ML: mutta kun ne on siin ‿uskos ‿ollun niin siit ‿ei pääsem mihiŋkää .
ML: ja samoon saunas kyllä meirää , kotona oli aina se tapa viälä jotta , kyllä siitä oli aiva varma jotta sai , menna , saunahan enneŋ kum meni kylähän .
ML: laskiaahna .
ML: ja se sai , pannav vaikka kaharen ‿aikana , saunal lämpiämhäj ja ,.
ML: on niitä niim pikku seikkoja olluj jotta ,.
ML: ja sittev viälä yksi noitukonsti oli tuah muistin se on , mullen nyt , seljenny , kun lehemät ‿e , oo syämittömiä .
ML: lehemät kun niŋkun ostaa lehemän .
ML: niin , ämmäm pitää sitten elim miäheŋ kaah nin ‿ottaam mekoon yltänsäj ja , elit takim mikä kullakin on päällisvaatet ni , vetääk kolomek kertaa , sitte , siältä hännämpäältä tännep päähäm päin sarvie , läpitte , sillä ja , sittel luturoora otta , olokoon tämä , koto sullen nii lämmiŋ kuu , kun tämä mekko om mullee .
ML: niin yksi ämmä kehuu otta niil lehemä rupes syämähä jottei se muuta tehenym monta päivää kun , s ‿oli , ostettu jostakin tuah naapuris ja , jotta se , lehemä aiva raakuu ja ei se syänym muuta kuŋ katteli ja vesi silimistä juaksl .
ML: ämmä meni ja ru , luturootti , luturootti mekkoosak kans sinnen ni , lehemä heti alakas syämähä .
ML: t ‿on olluv vasituunen , sellaanen , pohakka sittet tuålla , mutta se oŋ kuallun nyj jo mutta , nym mä kuulij jotta on se niitä muukkin tainnus sitte , sanottihih hauran sampaksi tuala .
ML: miähinem miäs oikee , niin kuluki aina kevääsin sittev vähä nuata pohakoore , lehemiä .
ML: ja kun ne mettähäm pantihim mutta sem mä tiärän sej jotta , se , se muŋ kotona tehtihin se noituuh jotta ni , kun ne pantihin ja oli , m , monta itikkaa , kaikemmoisia raappoja , kaikki mettähä .
ML: otettihiŋkhaŋ kolomesta paikasta kule , karvoja lehemäŋ kyljestä .
ML: nypittihiŋ kolomesta paikasta varmahan , niit otet .
ML: sitten ne pantihil lehemäŋ kelloho .
ML: sem mä oo havaannu ja , salaa kattonu , niin , lehemäŋ kellohon sitten siäl ‿oli sualoja ja , tulikiviä .
ML: se veittikravalla sittek kule , krapas siältä kellosta jotaki sittep pisti lehemän suuhun ne , suupiälestä .
ML: niŋ kaikki följäs kelluria .
ML: kaikki
ML: ja kelluri sitte , kellurillen ‿annettihij joka ainuasta , lehemästä sittek karvatukku .
ML: mutt ‿em minä sittet tiärä , oliko se siinä kaah jotta n ‿oon , navetas tottunu .
ML: tsilloom pantihi .
ML: ja , sonni , vasikaa , s ‿otti oikialta puale .
ML: sonnivasikan otettihin oikiasta kylijestä karvatukku ja site , kaikki kellurin suuhun , yks kerralla .
ML: ja , mutta kyllä niitä ei ikänä treŋkänny , mettästä jotta n ‿olis harhaallu .
ML: kyllä ne , kyllä ne piti niij joukkonsa .
ML: jos , jos ne oli joskus ‿yätä mettäh nin n ‿oli kaikki .
ML: sitte ne tuli pompotteli kun , niŋkum me oomma nyt täs ‿ollu , oikeev viiskymmentä vuatta m ‿oon ollu yhyreksännellä kun tähän om muutettu , tualta i , kukoom paikalta .
ML: niin , niin niin , koko sen , elämän ‿aijjan niitä , mettäs om piretty .
ML: nyt joku vuasi kum mee oomma taloon antanu niin ei enää oop piretty .
ML: me sem ,.
ML: mut ne oon siä kiälletty mettäs lehemääm pito .
ML: niin , minä en sittem mitäh muuta viälä
ML: joo joo .
ML: a , mä muistaŋ kun niin , minä en tiärä ,.
ML: hyviv vanha miäs ‿oli .
ML: muttei se sitten eŋkä mä kysynys siäl ‿oli paljoo väkiä muuta me nauroomma vaim paapalla mutta , mutta niin , kyllä , kyllä min ‿oon sen jotta , oli ni kun , oli jotta piti ni kuŋ kolome , jotakiŋ kolome , e elip pahanatukun elik kolomek kiviä , siltä plassilta mistä itikaaa haki , nii , tuaras sen , etehem mihiŋkä se sittej joutu , tuotihi .
ML: nii , sinnep partehem purottaa .
ML: ei kyllä raakunu eikä ikävööny ei kertaakaak kyllä menny .
ML: jotta tua ei oon nys suuri tehtävä mutta tosi on .
ML: ei mennyk kyllä mihiŋkhää .
ML: vaikka justhin naapurista hajettim meillekkin niŋ kum mä , otiv vain siitä tiältä , nii , plakkarihini kolomep piäntä kiviä nakkasil lehemän etehen .
ML: kyllä se tännet tuli .
ML: ja hevoonen sitte , momma ku , ennev vanhaa sanothij jotta , niitä nim paljo ostettihi ja , vaihretihim markinoola .
ML: momma tapas sanua otta nii , aina ku hänen isävainaa oli hevooskoijjari , hevoonen tuatihin aina tupahan , takaperi , vaikka häjy mökki oli niin takaperij ja sitte , leipää , siitä , sellaasesta farista josta ihimiset söi ni , siitä leivämpaloja .
ML: hevoonen söi ja joi jottei se mitääk kaivaannu .
ML: ei mitääk kaivaannu .
ML: vaikka kehu otta se joka ta , markinoolla vaihtoo konia .
ML: mutta tavasta oli nii hampahitoo hevoone jotta , ei yhtäkää hammast ‿ollu enä va , ikivanhoja .
ML: ei herran tähren ny hevoosia enää paljo tunnetakkam mutta , ei .
ML: niill ‿o ollu , pyäriä eikä mitääm muuta kun ne , kovat kärryt ja koniklahanu .
ML: muistaŋ kum m ‿oon olluv viälä sellaaneŋ kymmenev vuarev vanha voii kun oli mustalaasiakim paljo , kärry , hevoosilla .
ML: suuria kuarmia ja , turkulaasilla .
ML: ja , ma sanoon ‿yhyreŋ kerram mustalaasämmällen sit jotta , em m ‿oom mitääm muuta katunum muuta kun , sitä kuu , kun ‿em m ‿oottanum mustalaasesta miästä otta ku , niill ‿ämmill ‿on niih helepot päivät jotta , saa vaij jalaat roikkuan nuan kärryjem perällä ei tarvitte ikänä mitäät teherä .
ML: ämmä sanoo ‿ttei te kulkaa tiäräk kuiŋka hävittömiä osa miähet on .
ML: ei tiäräm missä saa .
ML: ta se on laitettava mukuloolle ja miähelleŋ kanh ruaka .
ML: tei siälä kuule heleppo pää , aika liioon ‿o .
ML: niitä kuluki niiŋ komiana ett ‿oikeej ja .
ML: pisti oikeev vähä vihaksikim mutta , piti jotakim praatata .
ML: mutta ei niit ‿oo autolla ne ny ajeloo kaah nii hianostl .
ML: kyllä annettihiŋkim mutta kun n ‿oon sellaasia jotka ei , ei taharop piisata , n ‿ottaa ittekki .
ML: ne , kuluki reisuki , täs niin , täs tuata niin , hevoosellen heiniä tuk , tukkua .
ML: se kehuu otta se otti niim paljo otta pualep putos , niin , pualep putos heti sinnek kynnyksen , ulukopuolelle .
ML: poik ‿otti kiinni ja nakkas latoho ja pisti oveŋ kiin .
ML: ni se sanoo jotta , eikös ollup puhet jotta tukku vai , niŋku hevoosellen , antaak kerra , jottei koko kuarmaa .
ML: no ne oli sellaasia jotta , ja sittej johona ne sai olla , oikeeŋ kotiintuu nin ne , teki pyykkiä ja ne varaasti ja .
ML: m ‿oon niim paham , kerran saanun niistä kun ne varaasti sillooŋ ŋun ‿oli , kortilla kaffit .
ML: meill ‿oli kullä mun äitee oli vanha ja kuuroo .
ML: ämmä tyhyjäs pahuus viäm muŋ kaffipaketij ja .
ML: ma ajatteij jotta mä puristelen sen s säŋŋyn sitte illalla ja .
ML: ma näin niitä komeeta punaasia , karvoja sitte , ovipiäleh nim mä , ymmärrij jotta se ämmä käyy , käyy tuata nin täälä tuvas .
ML: ja m ‿olin siältä pikkuusen ottanuj ja .
ML: ei s ‿ollu aiva kaikkia ottanu .
ML: mutta kyllä mää sev varmahal linnahan oisim pannuj joh ma saiŋ ki .
ML: m ‿oon sanonnu aina otta , n ‿ov varkahia ei tännes saat tulla
ML: e te saat tullat tännet te varaastatta .
ML: ei me varaastan ne osa äijjät sano .
ML: ja ne pakkaa sittep , puukooŋ kans häärätän niŋ kovaa kun niit ‿on tualla .
ML: niill ‿on oiken , taloja tualla kirkollakin nii , ne tappeloo aina ja ne sittem myyvät sitä viinaa , ja siitä tuloo sitter riita .
ML: ... tiärä .
ML: mitäs siinä nyv viälä ei s ‿oop paljo paskaŋkaam moista tämä meiräm puhet nyt ‿olluk kun ‿em minä , oikeen syvällisestit tiärän nuata , oikeev vanhoja , oikeev vanhoja .
ML: niin niitä jokka on sellaasia ,.
ML: vaasas niit ‿o ja kaupuŋkipaikooh niit ‿oo .
ML: miksikähäm mä ymmärräŋ kyllä m ‿ooŋ kuulluv vanhempaan niistä puhuvam mutt ‿em m ‿oikeen tajuam mitä ne on ‿ollu .
ML: oŋko ne ollus sitte , jotta n ‿oon , ilimaaseksi tehenyv vai oŋko ne ollus sellaasia jottei ne oikeen teet tyätä reiruhun eli miŋkämoisia .
ML: niim mäkin a , ajattelisi , jotta , mun isä tapas sanuak kum poijjap pani me , vain nuam menöhön yhtäkkiä tyänsä ni , se blasi puhuaj jotta friimuurari on ollul liikkeellä .
ML: jotta nuam minä ajattelij jotta ne on sellaasia , sellaasiak kun ‿e , kun ‿ei nykyaijjan ihimiset enää , enää tuallaasia mutta kyllä niit ‿om paljo olluk kaupuŋŋis , kaupuŋkipaikoos niit ‿on , ollu .
ML: ennen nythään on aiva sellaasia kovam palakam , päällem muuratahaj ja ovat aiva kouluŋkäynysiä ja sella .
ML: mutta tuallaaseŋ käsityksem m ‿oon , m ‿oon niistä saanuj jotta niitä ne oli .
ML: nii , paappa sanoo ‿tta jaa friimuurarit on ollul liikkeellä .
ML: jotta , kyllä mä vähä kum m ‿oosin ollukkin nii , järjes kum , nyt , m ‿oosin tutkinuj ja kysellyj jokk ‿oli niiv vanhoja , vanhoja sitten , ja n ‿olis mum , pääs kyllä pysyny .
ML: n ‿olis kyllä pysynym mum pääh joh m ‿oisin ymmärtänyk kysellä .
ML: ei .
ML: nuaa , mun tyttärem poijjat tuas johona , jokka on tuallaasia pualikasvaasia koulus nii , niin niin tuata , ne tapaa ute , tulla utelemmahaŋ koko porukalla jotta , kaikkia tuallaasia vanhoja asioota .
ML: ma sanooŋki jotta mull ‿on , mull ‿on tualla niin , niitä vanhoja sanomalehtiäki johon ‿on , puhutahan nuasta , niŋkun siitä köyhästä , näläkävuadesta ja sellaasista otta .
ML: minä en tiäräk kyllä niistä mutta niin , hyvä se johonakin , jokkin , ihimiset , on , kirioottanun ne muistihi .
ML: mun ‿äite on olluk kaharentoista vuadev vanha silloov vishiiŋ kuu , kun se on , ollus se nälkävuasi .
ML: kyllä ne sitä teki .
ML: nuaria männy , männyŋ kuarta , kuarta niin , kuivattihij ja , kuivattihij ja jauhettihin ni niill ‿oli ne jauhiŋkivet .
ML: kotonakij jokk ‿oli tuala mettäs sitten nii , niin niin , nekin , nekij jauhoo rukihia ja , samoom puurojauhoja ja kaikkia nuan syksyllä ensimmäähnä .
ML: ku n ‿ei viälä tahtonu ollav vesimyllyys , vettä .
ML: ta ne pyäri eikä muita myllyjä olluk kun tuulimyllyjä , jokka tuulev voimmalla meni .
ML: eikä siäl ‿olluk kur rukihii , sellaanej joka ruista , jauhoo .