Location: Eurajoki
AR: niitä valla vanhan ‿aikkan tehti , koton .
AR: juuu .
AR: no see ol semmost ‿et kon , kon tuatti jyvi sit , niiŋ ko sanon ‿et satakakskymentviis kilo , rukkita , ruisjyvi .
AR: ja sit nep panttiŋ kahte saavi likkon , vetten .
AR: vua , vuarokauδeksi .
AR: et nes sitt ‿oikken ‿oliva , märkki , kylmä vette .
AR: no sit ne otetti siit kylmäst veδest poijes ja pistetti semmoϑϑen , semmoϑϑe niiŋ ko , aika , semmoϑϑem miks mää häne sanoisi semmone se on niiŋ ko suur leipälaut mut siin ‿o syrjä .
AR: ja , pantti sanotti mallasmaŋkiks sit semmone ja sit nep pantti siihe läjän , kassan .
AR: ja sitä paremppi malttai tul mitä enimä vaa sit tul ‿ittei .
AR: ja aika pehmiöi ne jyväs sitte .
AR: no , sit tul se , löylyttämisen ‿aika .
AR: sit ne viätti semmoϑeŋ ko meil ‿ol siäls semmonen niiŋ ko huane semmone , lao mut siihen tehti sit viäl , ko siin ‿ol , se ol ‿oikke semne niiŋ kom paremi huane mut siin ‿ol tämmöne ikkunaki nin , tehti siihe sit laoδoist semmone , lave semmone et se ol sit niiŋ go sauna lao .
AR: et tällätti sins sitt ‿ensi sit , läjihin , ja aika kuumaks sit sauna .
AR: ja sit , sit kon saun ‿ol tarppeliseŋ kuum ni sit nel levitettin , ei ne oikken ‿ohuvaks saan levittä et ne olis liiam piaŋ kuivannum mut , niin , leviälttä kummiŋki sitt ‿ikän tämä ny oo mut viäl vähäkin , taik tual , viäläkim paksemaltta kon tämä o .
AR: iϑe olk kyl malt , jyvä olisivat kärsinny vaik kuip paljo mutt ‿ei ite .
AR: ja yks pääv niit löylytetti sit sillall ‿että .
AR: niil ‿annettiŋ kummiŋkiŋ kuus seittemän taik , enemäŋki nii , semmoneŋ kova löyly , sinä päivän .
AR: ja neet tul niiŋ kuumaks ‿ett ‿oikken ‿aikalaelk kät poltti .
AR: ja sit neep pistettiŋ kassan .
AR: sanotti et pistetäŋ karhel ‿et se ol koko tämmöne , yksmittanen tämmöne aika karhe sit ni , koko se lao levuδelttan .
AR: ja hakat , ne ol niiŋ kuumi ett ‿oikken ‿aikalaelk kät polt ja hakatti viäl vähä niit ‿et ne oikkem piukka men .
AR: ja annettin ‿ol ‿yä sit sillalla .
AR: ja ne ol sit ‿aamust makkioi .
AR: ja nii märkki et käsi kastui ko sin , pisti .
AR: mutt ‿ei niit saan liian ‿äkkiŋ kuivat sit ne jällen , paloivas sillal ‿et niis tul karvaija .
AR: et siin men ainakin , sit siin mallasten teos ni , ainaki syksyläkiŋ kon ‿ol vähä enemän , jo kylmä ni men , viikk ‿aikka siin mallasten teosa .
AR: no sit , sittev viättin ,.
AR: nii se ol ‿usseŋki se kävei sit silalk ko niit ‿ol satakakskymentviis kilo ko net tuattin ni , ei niit sitt ‿enä ko ne , valmiks tul nin ‿ei niit ‿oikken , paljo mittä yli saδaŋ kilon tahtonn ‿oll ‿et nes surkastui sit vaa ja ko ne niiŋ keviäks tul kon nek kuivi oli .
AR: mut kyl sitä , sit piisas ja sit met tei viäl mont kertta sit semmott ‿et , päässiäiseksikin tehtiŋ kotti niim paljo sitt ‿ett ‿oikke myyttiŋ ko sitä päässiäismämmi pruukattin tarvita .
AR: ja viäläkin darvita
AR: et sellal niit sit sillon tehtin .
AR: ja hyvä tul .
AR: mtä
AR: no sitä , sitä täyty olt talois ‿ain , kalja ko niim paljo miä , juatti .
AR: ei sillo mittän tommoϑϑi juami ostettu .
AR: stä kalja vai
AR: no sitä tehti sit ja sillailk ku hyvä kalja oikken tehti ja , ve vanhan ‿aikkaŋ ko määkin , ens rupesi ja jouδuin tekemä jo kotonk kalja ni sitä tehti sillal ‿et , pistetti niit , malttai sit sillal , hiuka vaa saavihi ja , ja , ja sit kuumal veδelk kastetti mutt ‿ei se saan ‿olk kiahuva vettä .
AR: sen täyty ols semmost ko sanottiŋ kirplöiϑϑevä .
AR: ja kastetti sit sillal vähitelleŋ kuip paljo sit meinatti stä tehδäkki niŋ kastetti vähitelle ja ,.
AR: et mont kertta sit ko muŋŋiŋ kotonaŋ kom paljo väkki ol niŋ kyl sitä sit , sitä viimäϑϑeks sitä kastettin ‿oikke montten kert , mont kertta sit siihen ‿ai lisättin , malttai ja vähä jaohoijakki ja sitä kuuma vettä .
AR: ja sit viimäϑeks sit ko , sit tällätti , siin piδetti sitt ‿aim pualen tuntti kumiŋki väli seŋ kastamiseŋ gans , et se sit ‿imelyi .
AR: mut sit ko viimäneŋ kert kastetti nin sit , sit kä , lämmitetti oikken ‿iso paδaline vett ‿et tul se , saav vallan täytte sit jo sitä , kalja .
AR: ja sit , sit vaan silloŋ go em , ei sitt ‿enä ko määkin tual ‿olin tualk ko mes sit ‿oliŋki ni ei siäls sit em mää siäl ‿enä sit sillal olk kalja tehny mut sit tehti silloŋ ko määkiŋ koton ‿oli ja äitiki viäl ‿el ni , täyδyttim panna , oikke semmoϑϑi , krouvvei olkki puŋkkan .
AR: ja se kalja sak pantti niitte olkkeim päällä .
AR: ja , ja vet sit pääl ‿et se , tul semmost kirkast se kalja sitt ‿etei sitä sakka joukko menny .
AR: mutt ‿ei sitt ‿enä ko sit , se saatti jo muuto selkkemäŋ ku annettim pari kolmt tuntti ol ni se selkes sit jo muuton ‿et sai sillal , ko se ol semmonem , puŋkka et siin ‿ol semmonen , reikä et siin ‿ol tappi .
AR: muŋkiŋ gotonan ‿ol ‿oikken ‿aikamoine semmonen tynnyr ‿et se ol sit kellaris ‿et siihe mahδui ainaki saavilineŋ kalja ja sins se sit viätti .
AR: ja ko lopu niin tehti uut jälle .
AR: eii .
AR: ei se mittäm päähä menny .
AR: mut jano lopui .
AR: em mää kummiŋkan ‿olt tehn missä mut kyl mar miähes sit jo silloŋki kom muŋki veljen joskus sitä , tekivä siit kaljast sit semmost ‿et sanottiŋ kiljuks .
AR: ni see sit tais vähä päähäŋki jo mennä .
AR: kyl mar meijän ‿isä sen tiätä kans kyl ma häŋkin ‿on , em mää tiäδ jos hän ‿on tehn mut kyl hän semmost saann ‿o .
AR: kyl mar se ny sit jo malttaist ja kaljast jo piisasiki
AR: ei .
AR: em mää kummiŋkan ‿ymmär mittä .
AR: no mämmi tehδä sit niist malttaist sillals sik kans mut siin tarvita sit paljo jaohoi ei , ko määkin ‿ole mämmi tehns silloŋ ko met tual ‿oli ja meit ‿ol sentäŋ kuus heŋkki kans väkki niŋ kyl mää , aikalailt tei mämmi .
AR: meiläkin ‿on tääläkki nykki niitä .
AR: ja ko se kasteta , ainaki määki ny sit täsäkin ‿oleŋ kastan vaan tommoϑϑen ‿ämpäri ni , sit ko se , tule sit semmost , se koete , täyty koettas sit tehδs se vähä semmost , parasta se sakkia ni , sitä sit vaam panna niihi roppissi mutt ‿ei sitä saap pans sit ‿oikken , täyt mittäŋ go sillal vaan ‿et sitä o joku tommone , neli viis sentti paksultta .
AR: ja sit paremi semmoϑe miaδon ‿uunin ‿et kolmekin tuntti sitä piδetä sit ‿uunis ni sit se siäl makkiaks ‿imelty .
AR: mut meijän ‿on nyy semmoneŋ ko meit ‿on täsä vaaŋ kolm heŋkki nin ‿em mää viime , vuannakan tehn ‿enä laiŋka mämmi ko ostin tualt kaupast sit se verra .
AR: ko meijän ‿isä on , jo piaŋ kahδeksaŋkymmene .
AR: ei sitä juur muullost tehδä .
AR: ne oli vanhan , oi voi kyl sillon ‿ol sit semmost ko määki , muistaŋ gon , kon ‿ei viäl lautassiakan ‿ollu , kum puissi .
AR: puissi lautassi
AR: et silloŋ ko mää oikkent , viäl ‿oli semne et mää alkku muista arvelisi niŋ kyl muŋkiŋ kotonan semmoϑϑi mut , niin semoϑϑi lautassi ol ja, .
AR: ja niit ‿ei sit , pruukat mittä lautassi ko , toises fatis ‿ol vellu ja toises ‿ol , peruni ja , siält vaa , samal , ly jo samast jokaine lusikaŋ kans ‿ajoi suuhus .
AR: ja samast toopist ryypättim piimä ei mittäŋ klasei oll ‿eikä ,.
AR: ja ei kippiäks tulttu .
AR: mut sit ko määki jo ol sit muistaŋ ko sit lautassi ru ol sit jo oikke lailissi ni mutt ‿ei niitäkä sit muulost ‿annet ko joulun ja silloŋkin ‿ol sit sillal ‿et mont kertta täyδyi kahδen heŋken ‿ottas sit siihe samal lautasel .
AR: vaik jo oliki sit lautase , joulunna .
AR: mutt ‿ei arkkian mittän ‿ollu , lautassi .
AR: ja perunak kuaritti sit viäl ko ,.
AR: mää muistaŋ ko muŋŋin , kotona , mu , meijä , muv veljen tekivät semmoϑϑi puissi kaffelejakin ‿et , ja puulusikoi .
AR: usseiŋkin niis sit pari piikki ja kolm ‿ol niiŋ kyl nes sendäm piδätti .
AR: paha pest niit ‿ol mut silloŋ kuului sitt ‿oikke semmonen ‿ohjelman ‿et lauantain net täyδyi pest ‿oikke hyväks ‿oikke sannaŋ kansa .
AR: no kyl sillo sit sevuaks joulunnaki niŋ kyl sillo sit tota , ko sallatiks sanota ja , ja sit , noist juurikkois tehti sit semmoϑ laatikko .
AR: et , ja sit silakoi sa , sualatti joka syks ‿aika lail ja niit sit täyδytti syäδk kans kon ‿ei kerra voit ja liha ,.
AR: taik kyl muuŋ kotonan lih , sioi tapetti ja se sian tappaminen ‿ol kamala homma .
AR: paljo , paljo väkki ol ni mont sikka ro , tapetti vuat päällä .
AR: jak kon ‿ei sit niit millä siihen ‿aikoihi sitt ‿ammutt ‿eik mittäm muuk ko , koht vaam puukko kurkku .
AR: ja ne huus ja se ol kamala talkkota .
AR: ei sillo viäl , oikken ‿ymmäret sitä et niit millä , tainutetaŋka .
AR: ko miäsvoimi vaaŋ , kii , joka , kinttu ja , puukko kurkku .
AR: ja se ol kova äänt .
AR: no kyl sitä , mont kertta sillalk ko muuŋkiŋ gotonan tapettiŋ kaksikin ‿et toinen tapetti sit jo siink koŋ kylmä ilma rupes tulemam pyhämiästen ‿ai ko siäl ‿o sit toine , ainaki sit jo jouluks .
AR: ja kaks isson , tiinu sitt ‿ol ni niihi sualatti sit sitä liha ja ,.
AR: ja , ja sitt ‿usseiŋkin tapetti viäl talvellakiŋ kom paljo väkki ol nin tapetti viäl talvellaki joku sika ja sitte jos ‿ol , kevästä jälil liha ni se palvatti .
AR: nek kypsyi siäls sit ko malttakki .
AR: ja se ol sit semost ko nykyisiŋkin tua savustet liha on taik tua ja , ja vähä paremppaki .
AR: kyl mar tep palviliha syän ‿olette
AR: no siit tehδäm makkara ja siit tehδä syltty ja , ja sitte , tääls sanotam pretuks semmost ko siit veres tehδä .
AR: se ‿o sitä ko , palttu , palttu sanotaŋ kirjakiälellä .
AR: semmost ko , vert ‿oteta ja panna siihe vet joukko ja , ja pannuis sillalk kypsenetä sit ko se rukkisil jaohoil viäl tehδä semmoϑeks , sakkiaks ja ,.
AR: kyl sem , se oo se sorttist kon ‿olet nähnyk ko nykyisi nois , kaupois ‿o semmoϑϑis ko on , kon ‿on niiŋkon ‿oikken tommost , tämmöst kauhia josa , muavi sillal ‿ympär ‿o ja , siin ‿o semmost punast .
AR: ei tua ol nii hyvä makust kyl täälk kaupasaki sitä usse nyy o .
AR: mut kyl se omatekone ol paremppa .
AR: ja sit siit tehtiŋ kahδelaist makkara .
AR: semmoϑϑin ‿isoihi sualim pistetti sit semost , veritaikina taik semmost sit kans ko vert ja rukkissi jaohoi tällätti ja semmost viäläkin tehδä nykkin .
AR: ja piänemist , sualis tehδä sit semmost makkara kom pistetä semoϑϑi kaikki , lihajättei mitä siit siast sit tule ni .
AR: niin , ja , ja kryynei keitetä ja , tehδä semmone , seotus sit ja panna niihim piänemppi sualin .
AR: kyl semmost , sevuaks myyδäŋki ja , semmostaki makkara .
AR: ja siam pääst sit tehti semost ko sanotti syltyksi .
AR: se oo semmost sitt ‿et se o hiuka semmost hyytelö taik semmosta .
AR: ja siin ‿o sit , siin ‿o sitä liha sit sitä semmost kon , pääs tule semmost vähä huanomppa .
AR: juu .
AR: neeh harjakse .
AR: no se kävei sillalk kummiŋki sihen ‿aikka mailma sit kon , kon sika tapetti sit ja , ja se siins sitt ‿ain tiäsikin ko , misä talos siik , sikalaht ‿oŋ kon ‿aamust pimiämpäitej jo valu ulkonn ‿oli .
AR: valkea ulkonn ‿ol semmone, .
AR: ko vanhan ‿aikkan ‿ol semmoϑes sahaspukiks sanottiŋ ko , koŋ käsi sit noist , suuris tukeistaki ni o , sahattin , lautta .
AR: käsiŋ koton miähe
AR: toinen tual ‿ylhäl ja toinen ‿alhal ja semmost lautta ne ol semmoϑek ko sahaspukiks sanotti ni , ni sit semmone , sit sika pantti semmoϑϑen niiŋko jottai semmoϑest , niitte sahaspukkei välim pantti semmone , joku hyvi vahva puu sitte .
AR: ja ne , sian etusorka ja , kaik jala ja takasorka ne sillalk köytetti jollain , ohjasnarull ‿yhte ja , ja se puu pantti sit siit niiŋŋon , tälläilk kon sian tälläl ny olisi se , sillal maha , selk ‿alaspäi sit pantti siheŋ killuma sillals sitte .
AR: ja , ne , harjakses sillal sit , kärvenettim pois .
AR: mutt ‿ei se sit viäl puhtaks tuls se viätti sit viäl , sit sin niin , saunan taik saunamporstoŋ ko siäls sit muurpaδas , kuuma vett ‿ol ni , sit se sano et sit sanotti viäl ‿et se kaltata sit viäl ‿et kyl se sit viäl täyδyi ja raakatan .
AR: terävälp puukkols sit ne , viäl ne lopup pois .
AR: mut se et kyl nykki viäl sit kaltata mutt ‿ei polteta .
AR: ei niist ‿oljist sit niiŋ kova valu juur tull ‿et se mittä iham paloi kyl siihen nyt ko , lihaŋkapli leikatti niŋ kyl niis sitä nahka ol niiŋko nykki .
AR: kyl se semmost , semmost sitt ‿ol ‿et , semmost vanhan ‿aikkaist meiniŋkki mut , ei sillon ‿ols sit , mittä muutakan tiatto .
AR: no kyyl se , se vähä sit siit ja , riipui mimmost laijakin ‿oliva et kyl mar , piänist ja huanoist lamppaist sit tul vähemä mut ,.
AR: kyl meilläki sit tual jo ol hyvi lamppai ko met tual ‿olin ‿et kyl niist sentän ‿ainakin , kilo , kerralles tul koŋ keritti ja kolmk kertta vuattes keritti .
AR: noo , ainakiŋ geritti sit tälläl juhan , juhanuksen ‿aikois ‿usseiŋki sit keritti ja sit jälle syksyl ko navetton ‿otetti ja ,.
AR: ja sitt ‿usseiŋki laskiaisten aikoisa .
AR: kyl muuŋ kotonan silloŋ kom meil sit kon , välin ‿ol niiŋ kauhiaste lamppai sitte kon , ko niit karkoi tul sit joka vuas nin ‿ei nes sit tahtonu oikke hyvi ol .
AR: mut kon tualk ko mekki olin nin ‿ei meil , olk ko joku neli viis lammast ja niit sit saatti , sentä sillals säännösteltty etei niit karkoi ain tul ni .
AR: emäk kärsi silloŋ koŋ karkoi tule .
AR: et kyl meils sit jo tual mut sitte kon ‿ei piret niit sit nim paljo ni ,.
AR: eik meijän ‿ikä sen ‿enemppä sit , mittä muuk ko , omaks tarppeks villoi tullu .
AR: totaki mää tais toho mää vaheti sillo , ainakin tosa on , kymmeneŋ kilo villoi täsä mattasa .
AR: ja sitt ‿o viäl muit , tykötarppei et saatti .
AR: no kyl niit ‿usseiŋki ko niit talvel sit , usseiŋki niit talvelt tul niit karkoi niŋ kyl nes syksyl keritti .
AR: ei niit ‿oikke suvels sit viäl keritty .
AR: et ‿ei ne mittä sit viäl vuaδe vanhojakan ‿ollu .
AR: kyl maar jokuses sillals sit kon tul niŋko syksyl jo karkoi niŋ kyl mar nek kereivä nes sit jo kevästeŋ koŋ kuuma ilmat tulivam mut, .
AR: mut kyl meijän usseiŋkin ‿ol sit sillal ‿et niit tul talvel vast siink kevättalvest nin ‿ei niit sit keritt ‿enneŋ ko syksyllä .
AR: mut nyy ei olt täsä kyläsäkä enä montta lammasta .
AR: kyl , kaks taik kolmp paikka mä tiäδäŋ ko viäl ‿o .
AR: mutt ‿ei niis mon m , om mar sentän tosa malon talos ‿o viäl mont lammasta .
AR: mä ajatteliŋ ko , maloll ‿oj ja semmone , vanh pari et niitten yhtelaskett ‿ikä o vähä enemäŋ ko meijä .
AR: ei .
AR: ne o nakkilas syntynny .
AR: no juu .
AR: niitten täyty k , jala k , sitto .
AR: ko ne , kon , lamppal kerra neli jalkka on ni net täyty sittok kaik ‿yhte jassakka .
AR: mut sit viäl pistettin nel lamppan ‿etujalat tällält tän näij ja , ja tosa koetetti sit kerik kovaste sit sitä mahan ‿alusta ja , piδetti sit vaari etei se saant takajalkkaiŋ kans ruvet ‿oikke , silmi ainakam puhkoma .
AR: mut kyl se sit jo , kivasteŋ kävei ko ,.
AR: ainaki mää pruukkasiŋ keris sillal sit ‿et ko nen , jalas sit sai kiis sin , ni ai sit ko , kaolast ‿alkoin , kerimä .
AR: ja sit , toise , sit kaol , kaola sit , kaolast ‿alkoj ja kerein sit sillal niŋko , selk , selkäraŋkast saak sit siihe mahan ‿als saakka , ja ne , jalaj ja kaik , ja sit käänettin seŋ kylkki ja keri toinem puali .
AR: mut ko iso lammas ‿on niŋ kyl sit täyδyi väliŋ käänttäs sillal ‿et , ei saant takapualt keritty ilman ‿etei kääntän .
AR: ja sillom pantti sit vähä semmoneŋ kamalemp hame ylk ko menttiŋ kerimä .
AR: mut kyl se op , op oppi , opettelevaiselt huanost käy .
AR: sanotti lampparaoδoiks ettei ne olt tomset tavalises saksek kon , joka perhell ‿oŋ ko ne ol vähä erilaise .
AR: mutt ‿ei meiläkän ‿olt tämp päälk ko jäiväs sink kottik kon ,.
AR: kyl see hyviŋ kävei ko vaan niill ‿ol hyvä ol vaan terävär raoδa net täyδy , tällät teräväks mutta sitä täyδyi sit ja varo et kyl net tavalise nuukaste saatti mut täyδyi sitä varot ‿etei leikans siihe nahkahan , reikkä .
AR: vaikk ‿ei se mittä sevvuaks sit vaik siihe vähä reikkäki men koŋ kar , semmoϑis karitsois ‿ol kummiŋkin , see sanotti ett ‿on nahk heltas et niihi men miäleläs reikki mut , kyl lamppa semmone nahk taik semmone , haavas sit piam paranui .
AR: mutt ‿on se ilkkiä muuto sitte .
AR: et kyl koetetti etei olis menny .
AR: niiŋ gom potkeivak kansa .
AR: ol kyl ‿ei ne ja toine lammas sit kon ‿ol ‿arkemp tollal muutoŋki , pelkkämäŋki ihmist niŋ kyl mar se sitt ‿enemä viäl sitte , potkei ja , vähtäs mut , semneŋ ko on ,.
AR: määki sit pruukkasiŋ kummiŋki sillal ‿et , tavalisest joka päev ‿annoin ‿ai hiuka leippä nin ne ol sit niil lakkioi .
AR: kyl se vanhan ‿aikka vähä semmost monipualist se , semmoϑem piänemä huushollin , muijjan touhu oliva et , kyl siin vähä kaikkitaitur täyδyi olla .
AR: jos lapset tulivak kippiäks niŋ kyll ‿ensiavun täyδyi osat ‿antta , ei siit koht lääkärin tyä lähδetty .
AR: et kyl mont kertta tul semϑϑi tapauksi et vähä , jo ajattel ‿et ,.
AR: muista silloŋki ko meijä sitä uuδentalo sitä rivi rakenettiŋ ko se ol uus , uuδentalo nimine mist mem misä me oli niŋ kauva ni , tua tytär juur kon däsä kävei ko meijän tehti semmone , tehtiŋ kaks , huanet ni laoδast , sillal ‿et , kolm lautta sillal pantti et tommone rako jäi .
AR: viäl , täl haava se arp näky vaik hän täyttä nelikyment vuat täl viikko .
AR: ja ei mihiŋkkä mittä neoloma mentty , et kyl vaa siit sit parannui .
AR: annetti montta vyä ols se sama r , sit se sama kääre siin .
AR: et kyl sitä , semoϑϑi sit ja niiŋ ko sanoi ja siihen ‿aikkan ‿ol sit viäl siittäkiŋ kamala ett ‿ain ‿ol kova pelk kon ‿ol niim paljoŋ kärmeijä , meijä nurkis .
AR: välil nähti mont päeväs .
AR: mutt ‿ei nek kettäŋ koska sendäm pistänny .
AR: ko meijän ‿ol se , paik siäl sillal ‿et siält ‿om , pualeŋ kilometri maantiäl matka mut se et maantiält se näky kyllä , se meijän , talo siäl näy ja ,.
AR: ja kyl siäl ny tänä suveŋkin ‿o nähty .
AR: kyyl sitä joskus vanhan ‿aikkam pauhatt ‿o .
AR: no em mää tiäδ ‿em mää , se et niiŋkon joku olis nukkun ja olis mens suust sisälle .
AR: kyll ‿enne sentä herä enneŋ ko semne mene .
AR: ei kukka nii raskaste nuku .
AR: kyl se sukkela oŋ ko semmoϑi ka , kärmei o ja ne o , kyl mää pelkkä sit kauhiaste ko me , meijän tule nyv viis vuat ko me olen täsä ollut täsä huushollis ja ,.
AR: ja sillon ‿ensmäisens suvenk kon ‿em mää suŋŋan ‿ymmärtän laiŋŋan ‿et tääl mittäŋ kärmei o ja kon tul meijäŋ kellarin .
AR: ja mää peljästy niim paljo ja , mut se men sin , tämäki mene toho ny , se men sin laarin ‿al ja , ei meil ‿olk kettäŋ kotonk ko mää yksi ja em mää uskaltan ruvet mut , sit mä jo ajatteliŋ kon tosa , tosa torpas kon tosa o nin siäll ‿ol kaks poikka et meneŋk mä hakema siält ‿appu mut sitt ‿isä rookas tulk kotti ja mää sanoin ‿et ny , mää näiŋ kellaris kärmej ja em mää uskal ‿enä menn ‿ikäm peruni hakema ja ,.
AR: ja , no hän sai se siält kiini , ja tapoi .
AR: ei se , hän ‿ol ottanu joŋku semoϑen , teräväŋ köpi ja sai se siält veretty pois .
AR: meijän ‿isä on tänä suveŋkiŋ kaks kärmet tappan mut vaa siäl , meijän , entisem paika , nurkisa .
AR: taikk ‿ei ko meill ‿on tual , viiδeŋ kilometrim pääs ni meill ‿o siäl viäl peltto ka , ja torppa .
AR: mutt ‿ei siäl ‿as kukkan ‿eik ‿asukkaŋ ko viis kilometri metä sisäl ‿o .
AR: siälä hän ‿ol tappans suulist ‿yhδeŋ kärme ja , tänä suve .
AR: mutt ‿em , em mää oikken ‿uskalt tappa muun ruppe paris , värisemäŋ kaik paikkaŋ ko mnää näe semmoϑϑen .
AR: mutt ‿em mää usk ‿et täsä on ny , ei kukka näist naapureistakan ‿ols sanon ‿et tänä suven ‿olis ‿ollu .
AR: no kyll ‿ai semostaki sanotti mut kyl sen täy , kylk kuale ko vaam pää pois hakata .
AR: mutt ‿em mää suŋŋam panus sillo merkilk kyl hän sen toi tohoŋ kon tosa , tota , meil tosa noit tomoϑϑi kaikki , tynnyrei nyy o mutt ‿ei niit sillon ‿ol niiŋ kyl hä se siihen toi ja se siin ‿ol ‿usseman ‿aja mut , em mää suŋkan ‿ottan vaari jos se sitt ‿enä häälytteli .
AR: varekses se siit sit joskus veivä .
AR: ei lamppaist mittäŋ kalja saaδa ei lamp ,.
AR: jaa nin tali
AR: kyl , niin sitä sanotti lamppa höystöksi , semmost lamppa rasva .
AR: sitä sanotti vanhan ‿aikka höystöksi .
AR: em mää tiäδ ‿oikke mist semmost , mist semmost tali mahδoi tulla .
AR: no kyll ‿ai niitäki silloin ,.
AR: mää ole sev verra viäl , nuare , jo nuaremppa polvi .
AR: mut kyl muŋkiŋ kotonan semmoneŋ kirnukin ‿ol ja häneŋ kotonaskiŋ kon , ko niit ‿on tehty .
AR: siin ‿on semmone laŋka sit ja sihe , sitä , joŋku , köpim pääs ja sitä kasteta sit sin , kuumar rasvahaj ja se ai lissänty ja lissänty ja viimmein tule sit kynttilä vahvune .
AR: em mää olk kyl nähnt tehtävä mutt ‿oleŋ kuul ‿et niit sillalt tehδä .
AR: mut mää en tiäδ ‿et ‿oliks se laŋkka , mahδoiks se laŋkakin ‿ols sit jottai hiukan , erilaista .
AR: mää oleŋ kuul juttu et kynttiläsyδänlaŋkka .
AR: kyl se pumbullaŋkka on täytyn ‿olla .
AR: kyl mää sitä oleŋ geittänny .
AR: see ooj ja vähä semmost tärkkiä tyätä .
AR: em mää ol ‿ol mikkä mestar kyl siihem mut jo , sillo sit kon ‿ai , ai sit semoϑest ko sitä niit sioi tapetti ni siit sit semmost jäterasva tul taik semmost kon ‿ei niin ‿ihmisilläkä sit kelvannu .
AR: ja muutoŋki sitä otetti sit vaav vaikk ‿olis tarvittukiŋ ko saipuot ja tarvitti .
AR: mut mää olen sen ‿unhottank ko siitt ‿on niim paljon ‿aikka et mää e laiŋka muist ‿et kon siihen talvit , tarvitti sit lippikivi taik semmosta .
AR: mut sen tiäδän ‿et vähäs , vähä , aikalails sitä tällät täyδy ja myäs sit täyδyi tällät hiuka vettä .
AR: ja , ja kauvaŋ keittä , em mää , em mää oikke enä muist siitt ‿o ni ,.
AR: ja eŋk mää sitä sit ko mää keiti semmost ko sanotti sooppaks vaan ‿et se ol sit semmost ‿et ‿e se sillal , saipuaks hyytynk ko se otetti si saavihi vaa ja sit kon pyykki pesti niin siit sit vaa vähä siihe joukko .
AR: mut kyl , kyl saipuakiŋ keitettin , mut niŋko sanon ett ‿em mää ol ‿ols siihe mikkä mestari .
AR: se ol ja , kova homma .
AR: monta ämbärillistä .
AR: sitä keitettiŋ gummiŋki sillals sitt ‿et sokerjuurikkai ensiŋ govasti sit pestin , ja puhtaks kuarittin , ja sit nep pantti suurem , semmoϑem muurpattan , muŋkin , tuals sit misä me olin ni ol kahδeksaŋkymmene litra muurpata .
AR: se pantti sit niit , palassi täyttö nin ‿et ‿ihan , iha valla sitt ‿et , mont kertta viäl kukku pääl ‿ol ‿et ‿ei kaik mahtunus sin , syrjäi sisäpualla ett ‿ol viäl , enemä ja ,.
AR: ja vet sit nin ‿et nek kypsy ja ja niit keitetti sit niiŋ kauvan ‿et , et ne aikatavals sit lask oikken .
AR: ja , no siit tul sitt ‿aika makkia liänt ja ,.
AR: mut sitä , sit ko sitä ruvettin ‿oikke siirapiks keittämä nii sitä täyδyi sit keittä oikke mont tuntti ja kauhiasteŋ kiahutta et se sillal haihδui .
AR: ja kyl siit siirappi tuli .
AR: sillo sit joskus ko meilläkiŋ ko , kon , kon ‿ei kerra sitä sokeri mistä saat niŋ kyl sit , siirappi koetettin tehδ ni , välil valla viik , rau , kaupal ‿oltti siin hommas mut kyl sitä sit kans jo ol valla saavilis , saavilineŋ kon saattin tehty kaikki .
AR: mut se otta kovaŋ kiahuttamise se , se liämeŋ kokkoŋ keittämine .
AR: ja sen saa siit sitt ‿ain ‿et , mitä kauvemi vaaŋ keittä niin sitä sakkempa tule mut jos hiukaŋ keittä ni se ol , semost , löyssä .
AR: ja mää ai sillo sanoin ‿et kon se nii hyvä sitt ‿on ‿olevanans se oma v , keitettyki ja ei se maksans sit mittäŋ ko sitä omiväin tehti nin .
AR: et kyl mää sit viäläki siirappi keitä vaik sokeri ruppe saama mutt ‿en keittän ‿ole
AR: ko meiläkiŋ ko niit flikoi sitt ‿ol ni meil ‿ol ‿aikka niit sit pelata .
AR: kolm flikka oli .
AR: niij ja kyl nyy sit tota siirappi saa vaik kuiŋ gon ,.
AR: mut kyl se , silloŋ ko oikken , oikkeŋ kotons sitä tehti ja sitä tehtij joka talois ja siin ‿ol , sit jo semmoϑϑekkiŋ ko se , se ol kova t , kova toint sit se kon , kon ni mää en sitä enä muistanuka mää unhoti sej jo ko nes soke , nes sokerjuurikkam palases sit ko nek kypsy ni nep panttiŋ kovar ru , puristukse .
AR: semmoϑen , koneŋ gans , puristetti ne .
AR: tehti semmoϑϑi ko sanotaŋ knyyteiks .
AR: ja ol semmone et , em mää enä oikke muist kummone se ol mut , mut joku semmoneŋ kumiŋkin ‿ett ‿ol tämäŋ kokkossi semmoϑϑi , laoδoi .
AR: ja sit myäs ‿ol semoϑϑe , vaatte et niitte vaatte sisälp pantti niit sokerjuurikkaŋ kappali ja , ja sit , sit tällättin ‿ain semne laut väli ja jällen toineŋ knyyt ja jälle , mää en ‿enä muist kuim mont niit sit pruukatti ja sitt ‿ol semmone niŋko , joku tämmöne , tämmöneŋ kom painetti niittem päällä , semmone , ympyrkäine ja , ja täält sit kiärettin ‿et se oikkem piukkan ‿otti .
AR: ja se ol sit makkia liänt ko niis tul .
AR: ja sit se keitivesi ja otetti .
AR: ja nee ol sit jo , hyvi semϑϑi mauttomi ko nes siit ‿otetti ja v , sitä sak , sitä sakka annetti sitt ‿eläville .
AR: mut kyl se , vaevaloist homma oli .
AR: eik semmoϑi , koneijaka sit joka talos ‿ol ‿et niit täyδyi sit lainata .
AR: vaikk ‿ei se sen , erinomasemp kone ollu .
AR: kyl siihen ‿aikkaŋ kaikk ‿olivak kaik homma , kovan tyän takan .
AR: no kyl mar sitä sit tul se jälkkeŋ kui , hyvä ruakka annoi .
AR: niin , täyδyi pittäk kon ‿ei tahton ‿olla .
AR: kyl nes sit lypsiväk ko vaa saiva iso jouko jaohoi ja kaikki .
AR: mut silloŋŋiŋ ko mekkin tons sit menin ‿ei sillon , ei sillon sit tiäδet mittäv virtase rehuist ‿eik semmoϑist niiŋko ny sit jo tiäδett ‿on .
AR: ja meiäŋkin tiäδetti sit ko sokerjuurikkojakiŋ kasotetti nin siit tul sitt ‿aikalails sitä virtase rehu ko nen naati , semϑeŋ kuappam panttiŋ ko ,.
AR: meiläkin ‿ol sitt ‿oikken , hyvä semmone , kuap kon ‿ol tiileis teht naveton ‿yhteytte .
AR: ni se , siält tul sit jo hyvä rehu .
AR: mut se et kyl meijäŋki sevvuaks sit joskus tehtin ‿apilastaki tommosest ‿apilheinästä virtase rehu ja .
AR: kyl meijäŋki sit jo viimeϑϑelttä nin , jokussi semmoϑϑiaki lehmi sentän ‿ol ‿et parikymentäki litra päeväs tuli .
AR: mut ko , siit täyδyi sit raha koetta .
AR: koŋ kerran tyäs kotont tek ni raha sitä ain tarvitti .
AR: juu .
AR: kyl meijä viätti se vaik sihen ‿aikoihiŋ ko se kapinakin ‿ol ni viätti raumalaki johoŋkki maitokauppaŋki ni viätti sillo maito .
AR: kyl meijä vissi sevuaks kirnuttiŋ koton ja separaattoroitti meill ‿ol , meil ‿ol viimmäϑeks ‿oikken ‿aikamoine separaattorikin ‿et , oma voi vallaŋ kotont tehti .
AR: sunnuntamaito aiŋ käytettiŋ koton .
AR: ja kirnutti sitte .
AR: ja saa , oltti saavanas hyvä voit kans .
AR: niij ja se piim kummiŋki hyvä oli .
AR: kyl meek kirnun ‿ole monta kertta ja myäs sit separaattori käytetty .
AR: meill ‿ol semmone separaattori et viistoist litra vetä se kannuki .
AR: ja siin ‿on , se o suur ja siin mene pia , läpi .
AR: sen täyty ol hapannu , ainaki muum miälestäni .
AR: et ‿e meijäŋ kummiŋka saat , semmoϑϑest mittän tulemaŋ kon ‿ei hapantunnu .
AR: hapanutetti niiŋkon ol ny , ajattele nyy et kon usseiŋki nin toisen ‿aamuls sitä separaattori käytetti nin toisen ‿aamun ruvettiŋ kirnuma .
AR: no se ol sit aika semmost sakkia .
AR: mut se kirn ‿ol sit semmonen , siihen sit meijäŋŋiŋ kummiŋki ni , semmone sitt ‿et siin ‿ol semmone , se ol semmone niŋko joku piän tynnyr mut se ol pualimitte niŋkom pual , semmone , em mää os sitä selittäk kumne se tynnyr ‿oikken ‿ol mut ,.
AR: mut siälk kummiŋkim pyärei sit semmone , semmoneŋ kehä taik semmonen ‿et siin ‿ol niŋko , semses siive .
AR: ja sitä käytetti sit pu ve , rautasel veivilt tällällä .
AR: ja , mikä siin ny kii ot ja tällätti sit se kerma sit sin mut ko siin ‿ol sit semmone niŋko , ei sitä oikke muun rä , järken jälkke saans stä kel , sitä , kirnu tällät pali muuk kom pualellasi .
AR: ko siin ‿ol kans sit kans .
AR: no sitä käytetti sit , niiŋ kauvan ‿et sitä sit jo tarkkailttin ‿et jo , kosk se ruppe sorelt tulema .
AR: no sitt ‿ei käytett ‿enä ko , verkemi vaan ‿et ‿ei se sitt ‿enä , präisky niihi syrji niŋ kovaste ja ,.
AR: ja ai verkemi ja verkemi ni sillon tul aika köli sins sit ja see , sanotti et , hyvi se ny kokoski .
AR: no se otetti sit siält , mää kuiteŋkim pruukkasi sit sillalk ko , mää kaasiŋ kirnum , taik sem piimä sit pois ja jäti sen , voi sink kirnun , ja ylimäisel , pesi sit viäl ‿et samallailp pani jälle sit sen , sen et se kehä , sitä siäls sit vaevas sillal ‿et se tul puhtaksi .
AR: ja viimäϑϑeks sit vaaŋ ko sit täyδyi ols semonem puine voilusikka , et ‿ei siiheŋ kii ottannu .
AR: ja se vaevatti sit ko siim piδettiŋ kylmä vet niv vaevatti montteŋ kertta sit ja niiŋ kauvan ‿et se vesi ol ‿ihaŋ kirkast sit mitä , misä se voi oli .
AR: sit se ol puhδasta .
AR: ja sit pistetti suala .
AR: ja vaevatti viäl ‿oikke montteŋ kerttan tollals sit tota , järjestäs ja , ja ko saatti se toisels syrjäl nin toisel jälle ja ,.
AR: ja sitä sit haukuttiŋki joss ‿ei hyvä , hyväks vaevan ‿et siit tul kirjava voita , joss ‿ei se hyväks vaevannu .
AR: sillal sitä sit tehtin .
AR: no se ol paha voit koŋ kirjava olis ‿ollu .
AR: sen täyty vaevat niiŋ kauvan ‿et se tul , tasaŋ , kellasta .
AR: kyl sitä tulema sais koŋ kerma vaan ‿olisi , ja kirnu .
AR: ja kyl meiläkin tuals sit viäl kirnukin ‿on , tual vanhas paikka .
AR: mutt ‿ei semmoϑil ny enä kannat , pelat koŋ kaikki saa valmin .
AR: ja kyl silloŋki sai sit mut , em mää tiäδk kuis se sit vaaŋ ko se ol semmostaki sit kans ‿et kon , vasikoi ja porssaijaki sit piδetti ja talvelakiŋ konn ‿ei , kon net tarvit sitte , semost , jälkimaito sit taik stä , kum pluttanaks sanota ni , ei sitä tulp pyhäns sit muuto mut kom pan separaattoriŋ käymä ni sit tuli .
AR: ja ko siit sitt ‿olttin tykkävänäs sit siit , kirnumpiimäst ja kaikista .
AR: juuu .
AR: kyl nev vaa hyvi oliva ja aikanas .
AR: ja niiŋko sanon ‿et kon tämne vähä vanhempi oo niŋ kyl se niit kaikki sitt ‿on täytynp pelata .
AR: ooli .
AR: se on terni .
AR: semmost juusto ko uunis kypsenetä .
AR: kolmem päivän ni ensmäine , maito , ensmäine maito taik ja siint täyty ols sit välttämättömäst sitä ko silt ‿on ‿ensmäiϑel kerralt tulluk ko se on ‿ensmäineŋ kert lypset ja muuton ‿ei se juaksetu .
AR: niŋ kolm voorokautt ‿on sit tulu , piδe , säilytet sitä , maito sit ko lehm , lehmäst ‿otetti ensin tul nii .
AR: ja sit nek kaikk ‿yhδistetä ni siit tule sit sitä , uunijuusto , ternijuusto .
AR: ja siit tule aikalail hyvä pannukakko ja sit myäs semmost juusto .
AR: ja sitä viäδä sit naapureilk kans ko hyvis väleis ‿olla .
AR: meill ‿ov viäläki lehm tääl .
AR: kyl se , kyl sitä tehδä nykki sit viäl joka paikasa .
AR: meiläki sit kon tosa ko mää ole sanon ‿et vaik mee , ole ny sit täsä tälläl ni meijä , noilf flikoilk kaikil ‿yhtes ni , ainaki sit mei , niiv viistoist lehmä ja enemäŋki ja ko ne , sit kantava ni ussei sit meiläkkin tuaδan terni et välin ‿on ‿oikken , jatkuvast sitä .
AR: mut välin sit täyty sitäki jo viäδ naapureihiŋ kon ‿ei tul ‿iϑes syätty .
AR: em mää usk ‿et niit ‿enän nykyisiŋ gummiŋŋam paljo kukkan deke .
AR: ei se tee mittäŋ kannatust koŋ kerran , meijjeri jokaine maito viä .
AR: mut kyl silloŋ kom , noit tommoϑϑi hautajaissi ja häit ja semmoϑi juhli piδetä niiŋ kyl silloŋ kotont tehδä juusto .
AR: piimäjuusto ja , ja maitojuusto
AR: mut siihe sevuaks ‿ei sitä paljast piimäs tehδä ek kyl siin , maito pääasi on .
AR: mää e suŋka muist ‿enä kyl mää ole sitä sillon , joskus silloŋkin , tein ‿oikken , lähes joka v , pääv ko met tonn ‿ensi meniŋ kon ‿ei sit niin , muutaka , särvint ‿ol ni ,.
AR: sillal mää kummiŋki sitä sit tavalises tein ‿et siin vois ‿ollas sit niiŋkoŋ kolmasosa piimä .
AR: niin , sem pantti sit sillal ‿et se oikke , vähä niiŋkoŋ kiahui , ja sit pantti niiŋkoŋ kaks litra piimä ja siihem pari muna .
AR: ja vispatti se sit sillal sekasi .
AR: ja ko se maito rupes kiahuma nii se kaaδetti sillal ‿et sitä men ‿iham pisi sin niin , sem paδan , taik kattila joka , et iha , ihaj joka paikka siihe se , kaaδetti siihem pääls se mai , se piimä .
AR: no sit sen ‿annettin ‿ols sinp pääl viäl sen hellam pääl vähän ‿aikka ni et se rupes sillalp pyreilemä niiŋkon ‿olis meinan ruvet niŋko uuδestas kiahuma .
AR: ni sit se nostettim pois , kuumast paikka , se , kattila .
AR: ja annetti vähän ‿aikka seisso nin see , se , se juusto nous sihe sen , liämem päälle .
AR: ja se pantti sitte , meilläkin ‿ol semmone leipäkori semmone vanhanaikkane ja siihem pantti sit semmone harva vaate , siihen , leipäkori ja , ja , vähitellen ‿ajetti se siält sitte ja r juu , suala ai vähä väli ja ,.
AR: siit tul kaunis sitte .
AR: ko se kaik saatti siihen ‿ajettu ja välin tul ‿oikkem paksu .
AR: meil ‿o , mää tein nykkin ‿yhten tyän viälä on tualas semmone , koriki misä mä tei mut se om piän ny sit vaa .
AR: juu ja kyl see , se ol , kans hyvä sit ko se ol , ko siin muna ja kaikki ol ni se ol semost pehmiä ja hyvä sitte .
AR: kylhä sen nyt tiätä et se olis viäl paremppa kon täysmaitost ‿olis tehny .
AR: mut ko sen täyδyi myyδs sen täysmaiδon ‿et raha tuli .
AR: ja se ol sit semmost ko niit sit täyδyttiŋ kanasteŋ kans hautto niit , niit penikoi ei silloŋ koneist näht ‿untaka .
AR: kyl met tuals sit jo kovaste ruvettiŋ koettama ja sillal ‿et , et meill ‿ol , joskuski meill ‿ol kolmk kana yhtaikka hautomasa .
AR: ja jokaϑϑen ‿alt tusin muni .
AR: ja sit ko niit , niitä pentui , penikoi tul ni nep pantti sitt ‿yhδeŋ kanam peräŋ kaikki .
AR: yks kana hoit nes sitte .
AR: saatti net toisek kaks kana jällem munima .
AR: mut sit ko joku kolkkyment taik kolkkymentyks kirjotetti ni sillon sit ne meijjä , meijjän ‿isä ja häne , vanhin , veljäs sit tual raul , rauvolas ni , ostivas sit , tähäŋ kylä yhtesen , ensmäiϑϑe hautomakonen .
AR: neljäsaδa muna hautomakonen .
AR: meiläkin dul sit koht ‿ensmäisen ‿uans sata kana .
AR: ja sillon ‿ol juhula
AR: siihen ‿ol , sillon ‿oltti niin ‿innostunnui että .
AR: joka muna panttiŋ kirjahan ‿ylös kon tul ‿aim päivä pääl ja kana , kana , jalas ‿ol , merkk ‿et miŋk numeroineŋ kana ol munin ja aiŋ kaik kana otettiŋ kii , tarkkailupesistä .
AR: ja lista ol seinäs koŋ kaik pantti ylös , kuip , kuip paljoŋ kukiŋ kana o muninu .
AR: ko ne nummeroitti .
AR: ja sit meill ‿ol jo niim baljoŋ kanoi et , meill ‿ol kerra jo kolmesattaŋ kana sit silloŋ kom parhall ‿aikka oltti ja sit , ko meek kerran ‿oli semmoϑϑi ni , nim meeh haoδoi jo muilakiŋ kanam , kanoi .
AR: et mee , isä tekiki sit jo iϑekkiŋ kaks hautomakonetta .
AR: et joskus ‿ol kolmekiŋ konet sit jo sillo , ainaki siihen ‿aikoihiŋ ko nelikymmentäkiŋ kirjotetti ni ol , käynisä .
AR: ne ol semmoϑϑi niiŋko , tämmöne joku iso pöytä .
AR: ja öljylamppu , lämmit se sitte .
AR: mut siälk kävei sit putke ympäri .
AR: et lämpes sillalt tasan .
AR: ympär ja sit viäl tälläl , poikiŋki .
AR: no niis ‿ol kukoi sit viäl toinem puali .
AR: käsin ‿oikke
AR: ja kyl se ol jännittävä sit ko rupes se kakskyment , voorkaut tuleman täyttö ni sillo se suljetti sitt ‿et ‿ei sitt ‿enä saan niit katto eik , kolistel ni .
AR: ja sit tul , aika piipitys mut kyl see ol sit ja aika , jännittävä sit ko niit sit täyδyi ruvet semmoϑist kasottama .
AR: meijäŋkin ‿ol sit semnen tapa et , ett ‿aiŋ kasotettin ‿ensmäiϑϑes sit kon , saattin tulema ja myytti ne sit semmoϑenk kuuδe seittemä viikko vanhanna .
AR: sit ruvetti jälle hautoma ja sitt ‿usseŋkim piδetti sit nen jo ja sit jos joku viäl tilas , nii haoδotti sitt ‿ai vaa lissä .
AR: et kyyl se sit semmost ‿oli .
AR: mut kerran ‿ol huano kerraŋ keväst mää muista sillo ol joku toukkokuu kon , ol kans sit vissiŋ kaks konet hautomises ja sit pakattin tulema niŋ kippiäks ‿et ‿ei meinat laiŋka niittem pystyt tekemä mittän .
AR: se ol sillo sit huano .
AR: semmost flenssa rupes pakkama .
AR: mut , kyl mää ole nykki viäl kasottan , joka vuas .
AR: mnä olen täsäki huushollis viäl kasottan ‿aiŋ kakssata kana ni ,.
AR: mut ne on ‿ols sit jo kanoi et niist ‿on tual sit jo mist ne on tuat ni erotet nek kukkopojap pois .
AR: mut tämä kevän ‿em mää olk kasottan laiŋka .
AR: mut kyl meil nykkin ‿on tuals sitte , ko ose , ostettiŋ kasotetui vähä .
AR: mää o , os , se , vi viime keväŋki ni mnää kakssata , kana tualk kasotiŋ ko meill ‿on tuals semne , mukavas huane kyl mut ,.
AR: kyl niist melkken ‿o .
AR: mut ny oo see sit se , tiäδe kehittyn nin ‿et , nev voiva nep päivä vanhan sit jo erotta .
AR: et nykkin , viime vuanakiŋ ko meils sit tuattiŋ kakssata , tualt sit tualt kirkoŋkyläst ni , vaik nep päävä vanhoi oliva nin tulik niist sitte , tulik niist kaks kukko .
AR: et kyl nen ne nii hyvin ‿ossa erotta .
AR: ja joskus ‿oŋ käyn nii et ‿ei olt tul ‿yhtän .
AR: se on ‿en , entissi tämäŋkylälaissi .
AR: ja mää luata sit siihen ‿et , kon tuttu on nin ‿ei se tees sit mittä ,.
AR: ei nykyisiŋ kannat pali muut pittäk koŋ kahδe vuaδe .
AR: mut ne ost , sit tule teuraskanan ‿ostaja ko osta ei niil , ei niit sit viäl tarviϑ , mettä heittä .
AR: viime vuana , eis silloŋki , eδelisen vuank ko määki sit , sillo mää uusein ni ettem mä jättän ‿yhtä vanha ja ,.
AR: meill ‿ol jottain , kahδeksaŋkymment niit sit tual ja ,.
AR: ja tänt tul sit tualt noin , säkyläst ‿ostaja ja , mää oli sit tyhmä koha mää tosa olin ‿ulkon ‿em mää sitä sit huaman hek kysyvä et myyδäŋks , teuraskanoi ja mää sano et , kyl tuahom pualemppa mutt ‿ei viäl .
AR: mutt ‿ei ne muninuv viäl sit mut , kyl nes siit sit rupes .
AR: kyl nes viiδeŋ kuukauδe vanhan ‿ainaki ruppe alkku jo .
AR: ja meiläkin ‿on nyk käyns sit muna , auto oikken däsä kotonk ko , viäntikunta munahan ‿o sit mennyn ne mitäst meils sit paljon ‿om mut , ne on tahton hakki vaa vaik mää ole sanon ‿et kyl mää ne osuskauppaŋki viän .
AR: mut ny se ost , sai , uuδe niim pikän ‿auton ‿ettei s , tänäpän ‿ol munapäiv ‿et mää sa , koeti säälis sana etei tulis laiŋkan tost , kon tosa ni äkmutka o , kon tän väärätä .
AR: ja eδelise , viikkosest sit tua ai rahan tullesasi , kauppan .
AR: kaks markka kolkkyment penni .
AR: mut tua oo siit eδulisemp kon , sins saa kaik poresekki sääli ja ei niist m , vähenetäk ko markaŋ kaplesta .
AR: naapureiŋ kans täyty ols sovinos ‿ei siit tul mittän ‿et niitteŋ gans mittäŋ kränä .
AR: mnuu miälestän se on nii hyvä ko jokaϑϑen ‿ovest ‿uskalta mens sisäl ‿et ‿ei , vaik joku sit , vähä jottaiŋ kauna kannaiski mut kon ‿ei kummiŋka ruppi mittä , kränämä .
AR: no niin ‿o .
AR: kyl meijäŋ kulmilt tual missä , mist met tulin tänhään ja on ny viäl ni semmoϑ , ol vähä semmoϑϑi omituissi naapurei mutta ,.
AR: ei meiläkä siäl sentä