Location: Alatornio
KN: ra , rantapää .
KN: joo .
KN: muistaŋ kyllä , kyllä siinä asujat om mutt ‿ei siin ‿ole milum , omhaisia siinä ,.
KN: äiti myi seŋ ko isä kuoli , se myi sem paikan sitte .
KN: se oli semmonem pieni , pieni paikka .
KN: oli sielä , sattajärvessä aina arpelastaki kaheksaŋ kilometriä sinnethäŋ käsin oli sitä , jossa mi ‿sitte asunut olev vähän aikaa enneŋ kö miä tännet tulin , joo .
KN: joo .
KN: pitihän se rueta , nuorena tekehmän työtä .
KN: kylläsän se nyt ,.
KN: kova työ .
KN: noo , illala yheksän saakka sitä olthin niity lä , yheksän saakka .
KN: tässäki naapurissa mie olen ollup palveluksessa , kolme vuotta siinä , tuossa ja siittä mie olen tähän talhoon tullu sitte .
KN: työtä oli tehtävä , joo eikä saanu aikaila .
KN: ja sitte oli syksylä , ko pellot leikathin sirpilä , ja ja siothij ja kuhiloithin sittep , sittep panthir riiheej ja niitä sitte aamula lähethiv varhaim puihmaan .
KN: riihessä olthin sitt ‿että , aika varhain lähethin .
KN: ja niin tomua niin ‿että .
KN: ei nyt ennää ihmisep päriääs semmosessa pölyssä .
KN: joo joo .
KN: tuola kantojärvessä oukassa siinä oli kaikkiin , ankariinta .
KN: siinä piti kohta ympäri vuorokauwen tehät työtä .
KN: lehmiä oli , monta kymmentä , lypsäv , lypsävää lehmää .
KN: niitä piti sitte rueta lypsähmäŋ ko muup panih maata ko niityltä tulit .
KN: nämät ovat ,.
KN: mutta se että sitä oli työtä sillon niim paljon ‿että , sitä jakso tehä , että mielehl , mielehlän lepäsi sen vyön aijan sitte ,.
KN: n ‿oos semmoses sapihlaat ‿ett ‿että oles suŋkhan niitä nähneekhän .
KN: kummassaki pääss ‿oli ja niim panthim poikittain nuin semmoset , lehet , joitteŋka pääle heinäp pa , sapihlaap panthin näil leveäle .
KN: ja niittem pääle ste lehet sitte ja niittem pääle heinät tä jakso kantaa se , semmosila sitä kannethil laole , lathon .
KN: jäŋkässäki .
KN: oli neh välistä hamheet täältä saakka , polvea myöten märkänä .
KN: joo , kyllä niit ‿oli sääskiä ja , ja pa , paarmoja , suuria kärpässiä jokka purik ke , kesän aikana .
KN: kyllä nes sääskekki ilmaŋki söit ,.
KN: ja syöthin sitte , ehtavo kotona ja pistethin nukkuhmaj ja aamula nelijän aikana kyöräthin taas ylös , niityle .
KN: kyllä se syöthin sillon nelijä kertaa .
KN: h , haamula tuola kaheksan aikhoij ja sittes se , se syöthin illala ko , tietäähän se ko niim pitkä päiv ‿oli nin , ja aŋkara työ , se syöthin niiŋ ko nelijä kertaa päivässä .
KN: sitte olthin niin , yheksän saakka ja sitte lähethin , kotona sitte syöthij ja panthim m .
KN: no s ‿oli , s ‿oli oikeen p , vr , fruukosti , se yksi ja sitte murkina ja poolipäivänen , se oli se vielä ja sitte iltanen , semmoset niillä nimet oli .
KN: no kyllä sitä keitethim monelaista , lihastaki keitethij ja maiosta ja .
KN: ja sihem panthim kryniä joh maiosta keitethij ja nisujauhoja ja lihasta keitethin ni , sihem panthim pottuja ja , lihaa ja pottua yhessä keitethij ja , miŋkälaista sattu .
KN: ei se ollu niin , ei net olhe aina niin vasitut .
KN: ei ne ole niiv vasituk keitot .
KN: joo .
KN: lämpymiltä niitä ruokithin .
KN: vesi niile kuumenethin , oikeeŋ kiehutethij ja sitte heinäim päälep panthij ja sitte siittä hautheet annethij ja , ja se oli haues se heinä ja vesi erittäin sitte .
KN: jooo .
KN: panthin niihij jauhoja , siihev vethen höystöksi , ja ruumenitteŋ kansa .
KN: nähkää ko riihestä tuli ruumenia ko niim paljo riihiä oli semmosta fiiniä ruumenta , se kuomuksi meni , pölyksi .
KN: siihem panthij jauhoja sitte ja , sitä sill ‿annethii höystöä leh , lehmiles sillä .
KN: ei siihen , hautheshem pantu jauhoja mutta , mitä mie oler ruokkinu mutta , mutt ‿ei juomassa ja siinä ruumenessa .
KN: tuolaha oli , sielä aina eempänä varajärvessä mie sieläki olin yhev vuojen ni , sielä kesälä piti lehtiä suoria , talveksi lehmile .
KN: mettästä suoria lehtiä , kuivata , talvela panthin niitä lehmile juohman höystöksi .
KN: no , ei se ollu nin tasasta se , sej jälkhiiŋ ko , välistä panthin varemiŋki ett ‿ei sielä palijo mithän syömist ‿olluk ku , kuiŋka niitä oli heiniä ni .
KN: ja , mutta ei niitä senthän , toukokuussa taittu senthäj juuri panna monestikham mutta kesäkuun alkupäivinä .
KN: joo , mettässä nek kulis sillon .
KN: ei niilä ollu , silloo hak , hakoja mutta , semmosia aitauksia et , met ,.
KN: noo ,.
KN: haethihan ne .
KN: se pani oman , omale kä , sanothin että kinnusen hopeakello , se pani hopeata että se oli kuulusampi , ääni .
KN: mones suurek kellok kaulassa lyökkää , messiŋkikellot .
KN: joo , nek kulit syksylä sielä sieni , sienittej ja ma , m , m , maitiaista mitä se oŋ kasuaa me , sieniä syksylä sitte niittem peräsä lehemät , net tykkäsit niistä si .
KN: semmosia matolakkia ko maasta kasuaa .
KN: kaukanaha nek kulit tieteŋki eikä ne voihneev viittiät tullas sittet takasi .
KN: joo , kyllä se aina toisihnaan , jäi sinne että se tuli poieski sillä laila , että se hukku sinne .
KN: jolloŋki sattu sillä laila käyhmään .
KN: oli sielä , meäŋki mökilä , karhuki kävi lehmissä ja , repi kaksi lehmää meiltä .
KN: se om peto , petoelä , eläin .
KN: ei saahnees sitä ammutuksi , se oli ollus siinä eikä se niin kaukana ,.
KN: isä oli mennys sinne ko n ‿olik kuuhleh sen ääneŋ ko lehmät aloit huutahm .
KN: mutta ei s ‿olluk kuolus se lehmä vielä .
KN: mutta oli se höshäytelly , nuin ‿itteäsä ‿ttä .
KN: isäl ‿ollum mithän , vehkeitäkhä , ampumavehkei .
KN: mutta ei se ilmaŋkhan tohtinu juuri niil likele mennä mutta , oli se lähtenys sitte methäŋ käsin ja lehmäki oli alkanu kiikkumham pysthöj ja se .
KN: peräsä se , ei se isäkhän ollu lehmäm peräsä kulkenu , ett ‿ois lehmä tullu isälä peräsä kotia ni ‿ett ‿oli .
KN: oli niŋ kauhea , lava , lappain tyköä että se siittä kuulemma tekkee reiäj ja juopi verel lehmältä .
KN: sitte kaikki selkäraŋŋan luup purrup poikki ja , semmoneŋ kauhea että sai kaks , näiŋ kaksi kämmentä laskea siihe häppääle .
KN: mm .
KN: eihäm pantu poieh ko ei sillon ollu tämmöstä jos tämmönen on niŋko nyt ‿että saapi panna , lahtiauthon nyt , nehän ois molemat marshim pantu .
KN: ett ‿ei ollus se hääty , hääty pittää ja , reistatas sitte että talvela vasta ,.
KN: ei se tappanu , se oli tulluk kotia , eikä se , ja ,.
KN: lo , lö , olis siil lehmäm puolesta , ne olis sarviippääk kumpiki .
KN: ja se oli käynyp puskehman tieteŋki sitä , karuuta , niin se oli plättiny .
KN: mutta sill ‿oli niskasta purrut että sillä oli , se niskasuoner repinyk kaikki että se oli toisena päivänä tappaa hääty , sel lehmän .
KN: joo .
KN: mutta se toinej jä , se heŋkhiij jäi .
KN: ja sittes se eli ko , ja parani se .
KN: mutta oli siinä hoitamista , oli siinä kesälä hoitamista .
KN: yheŋ kerram mie kuulin sen äänen .
KN: siit ‿oŋ kolme neljänestä , sanothiv vanhanaikasta neljänestä , meiltä kaisajokhen elikkä sieltä sattajärvestä .
KN: se sai minusta ,.
KN: mutta tuli mullaki ,.
KN: kyllä mie paniŋ kowwaa .
KN: ko mie olin äitiltä kuulus sen ni ‿että se ov vihassa silloŋ ko se viheltää .
KN: se sai minusta vainom mutta em mie nähny , eikä se tullus sit , kyllä mieki pölkäsin ‿että koska se on niskassa .
KN: em mie muuta kertaa kuuluk ko seŋ kerram mie sitä .
KN: no , kyllä nes syyskuus , lo , ko syyskuul lopussa otethin sitte , sisäruokinthan ilmaŋki sej järkhiŋ kuiŋka se , ilmat menik kylmäksi sitte se hääty ottaa , otethin sisäruokinale .
KN: mutta sielä net ‿oon ,.
KN: nyp piethän ulkona , sillon ei pietty koskhav vyötä ulkona .
KN: mutta nyp piethäv vyökki ulkona , muuta ko lypsethän .
KN: joo .
KN: oli kyllä .
KN: kesänavetoita sillon oli ja sielä ne vyöp piethiŋki navetassa , ei niitä pietty ulkona , siihen aikhaŋ ko mie olen ollu , mutta nyt vasta , tähän aikham piethän ulkona .
KN: mikä
KN: joo , se oli , aŋkaraa työtä .
KN: semmosila vartoila sitä hakathin .
KN: semmoseh vartat olit , semmosek kluvut niissä , varrem päässä jokka heil .
KN: nyt on toisellaista ko ryski on ni se sillä , ei tarvitte reistata .
KN: joo , lämmitethin se sittep panthil lämmitäk ko sinnep pistethin uuet elot orreles se sitte lämmitethin ni ‿että se ,.
KN: ko oli kuivat elot ulkoa pannessa niin sai olla , sitte toisena aamuna mennät taas , riiheem mutta jos olis tuohret , ei ne kuivahnej jossa ei ollu mutta niit ‿oliki kaksi riihtäki taloissa , toisela riihelä olthin toisena päivänä toisela .
KN: kuivathin , niiŋ kauon , että piethin toishem , kolmant , nuin yksi päivä välissä että se kuivasi ja sitte .
KN: joo .
KN: no oli se .
KN: niitä lyöthin seihnään ensinä eniimät rukhit puist , niistä lyhteistä , ne oli lyhteissä .
KN: ja sittep panthil laattiale ja katkasthin sithep poikki ja sitte niitä olkia , lalvoja sitte vähäm puithiŋki .
KN: sei , seihnäm moukathin että se varisit rukhiip pois niist ‿eniimät .
KN: m .
KN: riiheh , riihi s ‿oli .
KN: riihi s ‿ol , riiheksi sitä sanoit ja siin olit tuola ylhälä parret joitteŋka päälep panthin ne ,.
KN: orret , orreksi sanothin niitä riihen orsia semmosiä parsia niittem pääle panthil lyhteet , pistethin pysthön sinnel lalvat ylöhkäsij ja , ja sitte porstua oli erittäin , riihemporstua jossa oli muuri , ja sitä se lämmitethin sitt ‿että nes siittä kuivasi , kuivasit ni ‿että .
KN: ei se ,.
KN: joo , kyllä sitä leikathin .
KN: kovaasti .
KN: kovasti sitä leikathij jokku leikkaili jokk ‿olit joutusah ne leikkasit enämäj ja taah koisijaa se leikkasi vähemän .
KN: joo .
KN: kyllä se oon ,.
KN: kyllä oli välistä , että se ,.
KN: useamastippa se om pakanu olehman .
KN: useamastip pakanu olehma halla , halloja , että se on .
KN: ei ole minun aikana .
KN: ei ole minun aikana mutta , tässä naapurissa joka , emäntä joka , se , jäikhän se yhtä vuotta vai joko se jäi toista vuotta sillä sata vuotta vailla , niin se tuota , se sano olheesa leipoma , ei , s , hänen sisaresa tuola vojakkalassa , sano ‿ttä häŋki oli ,.
KN: se on niiv vanha asia ku sitä että , hormun sisäles sitä tehthin ettei se pysynyk koossa muiten , pikkusem panthi ilmaŋki jauhoja sitheeksi , ja olijes survothin .
KN: tä
KN: sen sisälet tehthin sitte että se koossa pysy että saatethiim paistaa .
KN: mutta ,.
KN: mutta ,.
KN: t ‿oletta niin nuoria että t ‿että siittä mailmansoasta muistas suŋkhan ,.
KN: jaa , siittä on niim paljon aikaa ,.
KN: sillon oli kyllä niin ,.
KN: niitä kulki ihmisiä joka päivä nep pyysit aina , aina ruokaa ko ne , ja sanoit että kun ei saa olleŋkhaan suurusta niin , sitä pöhöttyy ja niitä kuoliki .
KN: ko kalala kesälä , se oli kesä .
KN: se oli se mailmansota sillon , sanothin täälä siksi , ja siittä on ilmaŋki ,.
KN: neiijäkymmentä , tait ‿olla enäämpiki aikaa siittä .
KN: mutta , ne olik kortila sitte annethiv vähä tä ,.
KN: ei meiläkhän senthän , meiläki oli tässä maata tieteŋki mutta eihän se piisanuk ko oli palijo väkeä ni , ei se kestäny .
KN: ja jolla oli enäämpi että sit ‿ei saanuk ko sej jälkhin kuluttaa ni silt ‿otethiv väheemäksi , silt ‿otethiv väheemäksi .
KN: joo .
KN: si , sillon oli vaikeita .
KN: ja sittes s ‿oli tämä toinen sota , sen tek kyllä muistat , oottakos te olhes siinä soassa
KN: jaa .
KN: meiltäki oli kaikki pojat , neljä viis poikaa , kaikki olhes siinä .
KN: oli se ikävä asia seki ko kaikki ,.
KN: ittelek kullekki äitile joka sitä ,.
KN: illalaki ko talvela vuetta teki ni aatteli ‿ttä , nyh ne on sielä lumikinoksessa makkaavah ko , piilosila .
KN: ko se mailman , tämä viiminen sota , siittä nyt ‿on ylik kaheŋkymmenev vuen aikaa .
KN: joo .
KN: on , tämä , tämä poika joka on tuossa assuu , se se , se sielä haavottuki ilmaŋki jalkhoij ja olis jääny ryssän jalkhoim muutem mutta , oli joku nii hyäntahtone joka sitä perkasi sieltä että kö , o ryssät saanhe elävänä seŋ kässiisä , se nyt oli sielä ta , ko se jalkhoin haavottu , ja vielä se elää nykki sielä , tuossa naapurissa assuu .
KN: joo .
KN: ei sitä tartte haluta jos sit ,.
KN: mutt ‿eikkö häntä mie kerkeäk kuola enneŋ kö se tännet tullee ettei minuŋ kolmatta sottaa tartte nähä , mi ‿oŋ kaksi nähä ny .
KN: mailmansota .
KN: siksi sitä sanothin , se nelijätoist ‿alko ja kaheksantoista loppu vasta .
KN: joo , älkää te näitä nyk kuuluttako missään , minun tyhmiä sa , mie nyt jo unohtin että nuitaki puhu, tyhmiä sanomia .
KN: ei , ei , ei kannatat täälä kuuluttaa niitä .
KN: tyhmiä sanomia .
KN: ooh. oon ollu monellaista joka niin kauwon täälä oŋ ku mieki olen ni sit ‿on nähny vaikka mitä .
KN: joo .
KN: jooo , ky ,.
KN: kyllä se , äiti muisteli sitä niin ‿että mutta ei se oles syöny olkileipää .
KN: se on ollu heäŋki palveluksessa .
KN: ta sano että tuli perästä sitte nii hyä vuosi ko se oli se , nälkävuosi , olkitalvi ollu ni , sano että kyllä se oli , ta poutakesäksi sitä sanothiŋki .
KN: mutta se oli , t , se oli toela tuli kommeita ja nii hywwää , ru , huwiä ja , le , hywwää leipää ja , tieteŋki ja , palijo jywiä ja hywiä vi .
KN: se , sen nälkävuem perästä tullu nii hyä vuosi , se äiti muisteli sitä että hään on ,.
KN: mutta siinä talossa missä hään oli ei siinä olluk ko sitä pakkasem panemaa sitä oli syöty siinä ja ei siihen olkia oltu .
KN: mutta se oli köyhiles se , olkimaniisi .
KN: nehän syös ,.
KN: sisares ‿oli sielä leipomassa sielä , saaressa , oravaisensaaressa ja .
KN: hääŋki kävi sielä , piimää , piimäŋ kans se , nes sitä , ilmaŋki panit alle menehe , sakean piimäŋ kanssa .
KN: joo .
KN: ooohan niitä ilmaŋki ollu , ennen , semmosiaki .
KN: mutta ei niit ‿tennään ole , kyllä net on , kaikki ,.
KN: olihan niitä tietäjiä jokka tiesit .
KN: ja näkijöitäki muka jokka näikki .
KN: tuola haaparannala vieläki se juhanssonni .
KN: sehän kävi täälä silloŋ ko täälä , oŋkhan siittä seittemäv vuotta ko täälä hukku kuus , kouluvenek kaatu , tuossa ja .
KN: kylä siinä hukku yks täysimies se kulijettajaki , säipäm , poika .
KN: ja se tuli tänne ja se näki , se sano näkeväsä väeŋ kun ‿ei niitä kaikkia löywettu varsin .
KN: yksiki tyär oli kolme viikkoa tuossa , ei se kaukana ollu , mutta s ‿oli sanonut tuo vierelän erkki kysy että mistä si tiäs , se sano ‿tta ei hään ‿ole mikhään tietäjä mutta hään näkkee väen , kirkovväen .
KN: ja s ‿oli tienys sanoa missä se oo .
KN: oŋ kauppias juhanssoni haparannala .
KN: mutta velholtahan niitä on olluk ko vel , velhoita niittä on ollu .
KN: se oli isä , se oli ka , tornioss ‿ollu ja isäŋ ka , isä oli tiŋŋannu niin ‿ettei mithän tapahtu ilman jumalan sallimatta ja s ‿oli , kehunu ‿ttä ko hään , päättää se tapahtuu , ja se tapahtuu viikom päästä ja nii se tekiki .
KN: viikom päästähän se karuu repi meiltä lehmät , ei niitteŋ kaah kannata mennä tiŋkaahman , net , velhoitteŋ kaah , kyllä niiss ‿on semmosiaki , semmosia että ko s ‿oli vakkuuttanu isäle vielä että ekkös sie usko
KN: uskokkos sie niin että hään voipii panna
KN: ko s ‿oli sanonu ‿ttä hään , ett ‿ei hään usko .
KN: no , ei hään usko jos ei jumala salli .
KN: se luotti jumalam pääle .
KN: mutta velhoopa oliki semmonem m , velhoop ‿oliki semmonen että , että se sano ‿tta on ,.
KN: on niis , vanhaap puhuneet niin ‿että ko , joka nostethan , niiŋko karhuki lehmiiŋ ko sannoo sille niin ‿että o , mene ja otak kolmiŋkerta , eli kaksiŋkertanev vaivasti ni se mennee takasi ja tekkee sillep pahhaa , jokka on , sen om pannu .
KN: em mie tiä oŋko niissä perrää mutta , niin on sa , vanhaat jutelhe .
KN: mutta kun ei , net ‿ool lukehnee mustaakirjaa nii ,.
KN: mutta joka ei usko niin ei sillet tapahtu mithän .
KN: m .
KN: jo .
KN: sehän oliki penttäjän kalla selittäny että s ‿oli , kirkhoon , vieny joŋku jota olit vaivahnee , sille joka kerraŋ kävi haastattelemassa että , ja s ‿oli sanonu että vaikka kuka , tuetta vieny alttarilles sinne että , vaikka kuka tulis , vaikka , sinun isä eli äiti , ja tahtos että anna hälle kät , tulep poies nii , älä sie annak kättäkhä , enneŋkö hään tulle , hään astuu sisäle , ja niin se oli tehny .
KN: mutta kirkon ovesta vaim pittää mennä , hypätät tasasij jaloin ei saa , se jääpi overakhon muute sitä präiskähtää ovi lukhun , paikala ko hyppää tasasij jaloin yli kynnyksen .
KN: kylä net ov vähän semmoset , velhoot jokka sillä laila so , kirkon oveŋki aukaseva awwaimitta .
KN: m .
KN: mitä
KN: joo .
KN: vanhaat niist ‿om puhunhe .
KN: vanhaat niist ‿om puhunhe .
KN: ei tähän aikhan tapahtu ennää mithän .
KN: no em mie tiä , noit ‿olih monellaisia .
KN: panthir rautakaŋki navetaŋ kynnyksen alle joŋka yli ne menit ja , ja sitte ,.
KN: sitä nyt ei pantut tervaa , se panthiŋ kuohnom pyhästi ja lautaselle , lehmäle risti , mi ‿e tiä mitä se tekkee .
KN: ettei se , ilmaa veä varsiŋki ‿ko se mennee ulos .
KN: s ‿e olk ‿ko taikoja nekki .
KN: vissimästi mutta se ,.
KN: mutta se rautakaŋki ko panthin että se yli rauam me , mutta mi ‿e tiä että mitä se se merkitti .
KN: on niilä ollu , monelaisia taikoja ‿ttä mie , mi ‿em muista ennää että .
KN: eeei , ei suŋkhaan niittev varale tehtyt taikoja .
KN: millä lailahan se noiuthin se sittes se karhuki liikhin sitä mie en tiä mutta kyllä se mies vain oli siihev vikapää , joka aikoki mutt ‿ei se sanonu mitä pahhaa hään tekkee mutta ,.
KN: ei se sanonu , mutta sen se teki .
KN: kyllä net tuol ‿ovah vielä tuola kemijärvem perälä olhek ko ,.
KN: se oli joku taika pääsiäihwuönä .
KN: taikoja net tehis siinä .
KN: se oli pääsiäislauwantaina vishin , te , vyölä käyty talon navetassa ja , sielä ,.
KN: ja ne on aina sielä , pääsiäihrulliahan niitä on .
KN: miteŋkä het ov ,.
KN: tääll ‿ole mithän tapahtunu pääsi ,.
KN: mutta näkyy lehess ‿olevan että siell ‿olih vielä ollu , rulli matkassa ku lamphaaŋ karittaŋ kylijek kerinyh semmosem pläsin että ne on o , vähhääkhä jääny villaa , villaa siihem , pilkav vaim mitä hään sillä sittet tarkoitti .
KN: talon navetassa käynyk kerittemässä .
KN: viimi pääsiäisennä .
KN: mutta , kyllä se vishin , pääsiäisämmäki oon ko , minun sisar sano että he äitiŋ kansa , tulis sieltä naapurista saunasta .
KN: no ko hep panih maata niin se oli tuota pikku la , oli niin suuri käsi joka kraappas ikkunasta takapuolelta .
KN: hään sano äitile ‿ttä näittäkös te näiŋ kyllä .
KN: ja he aamula tarkasti mutta yhtääj jälkiä ei ollu ikkunan alla .
KN: että se oli se pääsiäisämmä tuli näyttähmääm mitäs hään äiti meni sitä kuttuhmaan .
KN: tilta oli sanonu minun sisarr ‿o , minua nuorempi vielä että , se , että hääŋ kuuli , hään näkiki sen ja hään äitiles sano että näittäköh te ja .
KN: mutta se ko hep panih maata ni se käviki klasista kynsimässä , kraapasemassa .
KN: ja äiti ei pruukanup pölätä mithän , ei se ollu arka .
KN: heŋkimailma olemassa .
KN: jo .
KN: em mie vain siittä ,.
KN: no kyllä se välistä pääsiäisen aikana panthin ilmaŋki jokka halusit , ko ennemim panna .
KN: kyllä ne ,.
KN: oli se yksi vaimo nouwettu sinnep pirttiämmäksi , apu , apuvaimoksi .
KN: tullu , o , joku mies noutahmaj ja .
KN: eikä se ollu kaukaana ollu .
KN: se oli pistetty säkki päähäŋ ko se oli viety järve , järverrannale pääshe nii se oli pistänys silles säkim päähäj ja , ne olit hetkessä olhe vishin sielä ni .
KN: ja siel ‿oli tehty pikkunej ja s ‿oli laittanus sen niin se oli se , viskanu , loukosta , niŋku , jotaki helpheitä mitä se oli , helhmaj ja pannus säkim päähäj ja tuonuk kotia .
KN: ja se oli viskanup paŋkule ne niin s ‿olit olheet , mikä , olikko ne hopearahoja vai vaskirahoja olhe ne roskat aamula siinä .
KN: olem mie semmostaaki höpötystä .
KN: kyllä ne niistä maahiaisista ovas saarnaahne .
KN: ja maahiaisel lehmistäki .
KN: no niin että se on nähty ja .
KN: ko ‿t saanu joŋku rautasen esihneen , teräsesihneen heittää yli , sel lehmän ni , sen on saanus sitte omaksesa .
KN: mutta se oli , joku vishin saanu ja se oli tavalisel ‿astiala lypsänys se , oli uniss ‿ämmä tullus sanohma että pilasit hänel lehmäsä ko niim pienel ‿astiala lypsit että kuiŋka suurel ‿olis ensi kerral lypsäny sitä olis ‿ollu niim paljom maitoa toistekki .
KN: on niiŋko , minusta tuntuu että net on niiŋ ko satuja .
KN: maan alla ne asuvah ja sitte sitä aarnihautaaki joka , on saarnattu siittäki että ne , hoppeita kuuraava ja ko , ja joka sen saapii sitte niin , että se oli mukaan yksi saanu ‿ttä s ‿oli , kyllä vaikka miŋkä ,.
KN: s ‿oli kiepanus saŋŋasta kiinij ja näpänys sen ni se oli koikanu vaikka miŋkälaisena , vaikka käärhmen muossaki mutta se ei ollu löysäny irti ja siin ‿oli ollu hoppeita ja mitä siin ‿oli ollus sitte mukamastaan siinä kattilas ‿ta , maahiaiset olisit kuurahnee hoppeitasa ja pitähnet tulela ja se , s ‿oli saanus sen siepatas sieltä , saŋŋasta kiini ottanu että se oli vaikka miŋkälaisena koikanuk käestä että se löysäis irti että net saisiip poies sem mutta ei .
KN: ei se ollu löysäny .
KN: m .
KN: nämät oo , ennev vanhaasta ko satuja saarnathiin , niit on sen aikhaisia asioita .
KN: niihän net on ,.
KN: oikeen hupaisak ko .
KN: äitivainaki pruukasi meilä välistä satuja selittää ni .
KN: joo .
KN: no nii .
KN: se , net on sanottu että ne vanhaat rikhaat oŋ kätkenhee rahojaki maahan niin .
KN: mutta ne on ,.
KN: s ‿oli , että net olsi , sieltä sitte joutuhnee niittem maahiaisten halthuuŋ ko ne olih rahojasa rikhaap panhees sinne , kätkehnee ‿tt ‿ei niitä kukhaan , maampääliset löywä .
KN: mutta mi ‿e tiä sitt ‿että .
KN: niit , enneŋ ko niitä satuja puhuthij ja niit , sitte oli niim monellaisia niis satujahan ne olit tietem mutta niitä mieleläsä kläppinä kuunteli ‿ko ne , ko niistä puhuthin .
KN: no em mie tiä , se kyllä , kyllä se niin on seki ollu ja se tait ‿ollat tosiasiaki niin että , että mettä peittää niin ‿että sit ‿ei löyä vaikka se vierestä siytti menhää mutta sitt ‿ei sentähekhän nähhä .
KN: tässä olii , tässä talossa , tuossa ennem minua tapahtunu .
KN: ja s ‿oli mennys sielä lähteeshe ja se oli käy , tääl ‿oli sitte joku pistokosken isko tuola vo , tuola sääskinäräs joka asu se oli vähän semmonev velhoo se oli , aika lailaki .
KN: niin se oli sen tykönä käyty kuulemassa siittä sitte niin s ‿oli selittäny niin ‿että , heŋŋissä se on , mutta , aamula heittäkää , suoloja sinnek käsim miŋkä se ov viimiseksi lähtenyj ja pannas se hiŋkahloon .
KN: että se tullee kotias sieltä se , vielä .
KN: jaa sitä haethij ja siittäki oli kulijettu siytti monheeŋ kerthaan sen , sen ojan , se on niiŋ ku lähe .
KN: ja sittek k ‿olih menty , sitte ni , se oli jo , päässy ylös ites siittä ja s ‿oli kauwon aikaa , ollus siinä , monta päivää siinä ja pas , savea oli ,.
KN: jälkiki ollus se oli syönys savea si .
KN: että se olis tulluk kotias sieltä , nes sano ‿ttä se saarnas ‿että se olis tulluk ko se olis ‿aikaa saanu , se olis tulluk ko se oih voimistunu .
KN: mutta ‿ko siinä ollu vaikka viikkokauwet niin s ‿ei ollu jaksanu ensin .
KN: ja s ‿oli tienyp pistokoski sen sanoa .
KN: ja sitte jos joku varasti toiselta , niin se kattoo ,.
KN: pani viinaa pikahrin , sanothin panhej ja , näyttänys sieltä pikarim pohjalta ja käskenyt tunteakki jos haluaa , sen ihmisej jok ‿on sielä .
KN: en tiä .
KN: mettäähaltia s ‿oon .
KN: niim mutta ko se , pe , mettä peittää ett ‿ei se ole missääŋ kiinikhän .
KN: tämä nyt oli kiini ilmaŋki ko se lähteeshen oli menny mutta se oli päässys siittä pois .
KN: ja pistokoski oli tienys sanoa että se , pä , oon elävä ja se tullee kotiak ku se kerkiää .
KN: ja olis tullukki tieteŋki mutta ,.
KN: kyllä niistä velhoista vähän on ollu ,.
KN: vähän on tiehnet tieteŋki .
KN: ja s ‿oli , se , t , se , tietäjä sanonus sille , niin ‿että hääm pannee sen , hänen , hänen aikanasa näkehmään että sillet tapahtuu jotaki mutta s ‿oli kieltäny ‿ttei tarttep panna , ei saap panna mithän sille .
KN: ja se sanothin sitte että ko s ‿oli , s ‿oli la , semmonen teurastaja , että lehmän tainutti oli ‿ko se osanut tehä , vaikka kuiŋka monta että se oli lyöny omhaaj jalkhaasa , sitte .
KN: ja lehmäm päähän alkanu lyöhmää , ja se kuiteŋki sev verran oli se tietäjä pannus sitä .
KN: vaikka s ‿olis sen , asianomhaineŋ kieltäny ‿ttei saap panna mithän , s ‿ooŋ kuolu , s ‿oli jo vishin taisi sillon ollas sairaloine , kieltäny ‿ttei saap panna miŋkhäälaista , sille va , sillep pahaa tehä mithää .
KN: joo .
KN: ko mie vanhoita asioita selitän nuita nyt tapahtunhe jokka ei nyt olek kovim monev vuen takaasia ett ‿on vuosi , vuosi , lähele vuosikymmen .
KN: niin .
KN: ei niistä ka , saa mainita mithääv vaikka se ei ole ennää elossakhan se jollekka se ,.
KN: ei kumpikhan , se on kuohle , niin no sehän ampu se , yksi sen toisem miehen , ampu .
KN: tuola kosker rannala vakkolassa .
KN: no kyllä ne vishin ,.
KN: tai sit sitte , tuota , että net , taisit ilma , ilmaa , viimi , viimiluwussa että net , taisit i , ilmottaa nuin että nep päästit .
KN: mie luulen että ne niin tehit ett ‿ei ne kokohnaan niitä salahnee että nek kuohle olisit ne elukat , lehmät .
KN: että nep päästit nep poih , mi ‿en sitä niim muista miteŋkä se se , että miteŋkä se se on ollu mutta kyllä se , siittä metsampeitosta mie kyllä puhuttavan oleŋ kuulu iham piene .
KN: kyllä net taisit tulla ja jätit sen sinne .
KN: nii se le , lehmä ru , kyllä se , sau , suopu .
KN: ni jos sitä , mutta jos se talvela oli eesinä navetassa niin , meiläkki on hilma ostanu kaŋkhaasta lehmän .
KN: se on syksylä ottanus sej ja se kulukee niin toisteŋ kans ‿aivan yhteen laihin .
KN: ei se , ei se ole lähteny ha , koti , kotiasa , vaikk ‿olek kaukaa ko tuolta keskitörmältä .
KN: kyllä net , suopuaa hopusti .
KN: on ne näk , nä , ennev , ennem muinaishen ja tuoki juhanssonni , kirkovvä en se näki .
KN: ko se , net tuolaa , joela sitä harasit niin se oli sanonu että ei , ki , kaukaa meneväk kaukaa menevä , siytti .
KN: olisit otta , piti pilkkana sen , näkijäj ja .
KN: toinee hyää tehessäsä ,.
KN: oisih ottahnev venheshen sen .
KN: s ‿olih välheen saahnee heti mutta s ‿oli kolme viikkoa se eerolan tyär sielä enneŋ kö se ,.
KN: no s ‿oli sitte lähteny uuesthaan sano ‿tta häl lähti uuesthaan tänne ‿ja ko hään tuolta liakaŋ , ko sieltä mennee se paakkolantie , hään lähti sitä , si , menehmän yli .
KN: hään näki että se om menny sillan alapuolelta jo alah käsin , hään näki väen .
KN: ja s ‿ollukham monta päivää ni se tuolta alaliakasta löywethin .
KN: se ol ‿ajautunu ranthan .
KN: kyllä se oli juhanssonni nähny väen .
KN: ja , alo , alko , aloit hättäilemhän tuola rannala venheessä niin ‿että se venek kallistu ja alko tulheev vettä jä , ja niin ne jouwut siittä ja se , ko , se kyyttimies meni kansa se säipän eero sinne täysimies .
KN: tu , tuosta toisela puolej jokea tähän näkkyyki ko lehteä ei oles se , talo .
KN: s ‿oli , ei s ‿olis hukkunu mutta ko sill ‿oli olluk kainalossa kaksiki , kummassaki kainalossa niitä , koululaisia .
KN: se halusi niitä pelastaa .
KN: ikävä asia seki että ,.
KN: sitä vishin , oŋkhaan siittä tulluk kuus vuotta vai joko siitt ‿on seittemäv vuotta aikaa .
KN: on .
KN: ja ko s ‿oli korkeala vesi .
KN: mm .
KN: niinhän se on .
KN: puhuthimpa tieteŋki .
KN: kylä siittäki om puhuttu , ja maalarin aleksi , yksi , ukko jok ‿oli erakko nii , se sano ‿tt ‿ei mettäkämpäläkhän saa ‿tta pittää pyytää vyösiaa .
KN: ja ollar rauhaa .
KN: pittää pyytää vyösiaa n ‿ett‿ en iäkseniŋ ku ajaksenin .
KN: tahtoo vyösijjaa .
KN: mettäkämpälä se asusti sielä , palijo .
KN: ei sitä ,.
KN: ri , ja , kaikissa , kaikissa sen , se, sanothii halttia oleva .
KN: ri , riihtähän , oo aina pelätty vaikka , jos sielä varsiŋ ‿k ‿oŋ kuohleita pietty nii s ‿oon , aina pölätty .
KN: ei suŋkhaan ne oles sinne jäähnee ,.
KN: ne om menheep ,.
KN: o , on sielä ilmaŋki saunassaki .
KN: kaikila huohneil ‿ov vishii haltia mutta ,.
KN: ja ,.
KN: oohan si , he , si .
KN: mi ‿en tiä oŋko pa .
KN: mutta , ko se sanothaan että huoneen haltioila , vetenhaltioila ja metsänhaltioila ja kaikila halt , sanothan haltiat olevan ja vishimpä net ova .
KN: mutta ,.
KN: s ‿oli para .
KN: para se joka se , semmonen oli ett ‿oli se , jäänys , sau , lähetty sauhnaaj ja se ,.
KN: ei se oli yksi ämmä , jok ‿oli parraa synnyttäny , mi , te , s ‿oli , synnyp pa ra , mikä sillä nyt ‿oli , kehräpää ja ,.
KN: mikäs sill ‿om pääksi ja , ja s ‿oli aikonu antaap poole , poolen sielusta ja puoler ruuhmiista , ko se para syntyy .
KN: ja , siel ‿oli jo , se oli kysyny että mitäh mi kannan se oli sanottu että se kanto niiŋ kauheasti , varasti ja kanto siihen talhoon ,.
KN: no s ‿oli p , lä , kantanus sontaa ett ‿oli tahtonut talo hävitä .
KN: no ko s ‿oli ämmä mennys sauhnaan niin s ‿oli , tullus semmonej jok ‿oli hypäny ja joka puurofathiin , pannus sitte sitä voita , ilmaŋko s ‿oli varastanu .
KN: mutta se oli menny ja sa , miŋkä kurikan se oli saanu ja , päästänys sitä niin , s ‿oli kuolu , ja ämmä kuolus saunal laarile .
KN: satuja net ova .
KN: mukavia satuja .
KN: se kaikista puolel lupasi se ämmä ko s ‿oli , riihessä s ‿oli parraa synnyttäny , pohtimessa .
KN: ja , oliki sinne mennyk kuuntelemaam mi .
KN: niistähän net ovat saarnahne niistä vanhaan aikhaisista paroista ja .
KN: että para sen nimi on ollu , kuulemma .