Location: Kiihtelysvaara
AV: nii .
AV: sehän , tässä yliseˀ , järven , suvippeässä on tuota mylly joka on , rakennettuna , nytpä se minä en .
AV: ˀei , se on monta sattoo vuotta taka , par sattoo vuotta takaperi , nii .
AV: siinä ol , tässä , ˀol mönniŋkylästä , haapala , röksäŋkylästä ol haapalainej ja mönniŋkylästä ol riikoneˀ ˀol sitä perustamassa , ˀollus sitä myllyy .
AV: ja , nin sittä myöhemmässä vaeheessa tuhat kaheksansattoo , kaheksaŋkymment kolome , silloŋ kun tämän tilan , ˀisä ol ˀostanna nin sen yhteyvessä yks neljäs osa siitä myllystä tul , meillen .
AV: sitä otettiin , rukkiista neljä litrroo hehosta ol jaohatuspalakkoo ja sittä kappa tae viis litroo ol , tästä kaorosta ja ohrista , ol , sitä jaohatuspalakkoo ja sittä se , myllär sae siitä tuota , neljännen ˀosan tuota , siitä , jaohatus palakkijjoo .
AV: jamˀ , toeset pu , se kaks , kolome neljäsˀossoo jäe , sittä tuota , ˀisännille , jaettavaks .
AV: isännät maksovat verot niistä kaikki .
AV: no kyllä sitä ol , jaohattamista entisseen aekkaan ne kun ol , hittaat ne kivi , kivet jotka ol , siinä , joella jaohettiin , mua , kivistä hakatut kivet olivat nin , se hittaastim män se jaohatus niŋ kyllä sitä , tahto ollaˀ , sitä jaohattamista melekkeempä , ympäriv vuossii .
AV: jotta tuota eˀ heinänteko aekana ja sillon , viljaŋ kypsyntiˀaekana nin sillohhan sitä nyt ol , pikkinen se , paossiaeka van , muuna aekana kyllä sitä tahto ollam muuteˀ .
AV: ja sittä kun uutinen tul sittähän se myöttääsäˀ ˀyötä päevvee sae pyörrii .
AV: minä , ˀen ˀossoon nyt sitä , sannooˀ ˀihan , montako sitä , män , parraillaan ollessa van , ˀeihän se ollus suur se miärä .
AV: suatto ollak kymmeŋkunta , tynnörrii männäˀ , sitä vanahhoo lukkuu , vuorokauvessa se kun ol , ne puiset ol , kiihokkeet nin se hittaastip pyör se , kivi nin se sillä tavalla hi , hittaastit tul se jaoho .
AV: no se ˀol , ves ratas ˀol siinä , ja puinen ˀol sittä tuota siinä se , vualuks sanottiij joka ˀol vesrattaan sisässä ja sittä , kahem puolen ol , piässä ja toesessa raotanen napa .
AV: laakerithan olivat , sil , sinä ˀaekana tuota kivestä ˀol vain hakattu , lovi ja sem piällä se pyör sittä .
AV: sittä siihev vualluun ol , suuittuna kiinit tämä , se ves ratas .
AV: se kun vesrattaassa niät , ol , semmoset , ristikko sisässä nin , se hyvästik kävi siinä , kun se kuuskanttiseks , tae kahekskanttiseks se vualu tehttiin ne , ne , neljä kanttii ˀol , paksusta petäjästä ˀol , vestettynä , suuremmat , ne kantit ja sitten ne , nurkkiiŋ kohttaan tul pienemmät ne , kantit joesta , kiilattiin sittä , keskellen se vesrat , ratasta se sittä se , vualu , niŋ kun sanottii , ja sittä tuota se vualum , päissä jotka ol ne , navat nin ne , niitähän ei suanna rei , reijästä miteŋkkääm mänemmään se piti vualluun , hakataˀ silloŋ kun , ˀalotettiin sitä , rakentamista nin , lovi ja siihem puotettiin sittä louttaan , seˀ , napa ja , sittä si se suuvittiiŋ kiini .
AV: ja sittä se kun suuvit , suuvihteminen tehttiin sillä tavalla jotta siiheŋ kaevettiin , sittä , kaeralla reikkii ja , sittä lyöttiin tuota , sinnes suuves sissään , kolomi , suluka suuve , tasa , päenen ol toenem piä , sinnes sissään , reijästä .
AV: sehän , kur raotapannat ol siinä , pualun ympärillä siinä nin se , kun oekkein tiukastis sinnek , lyötettiin tuota nin , se ˀoekkeim pullistu , puu niistä nappoev väl , niihen , pyörriin , ˀympäriltä joka ol siinä panttoen ympäriltä nin , siitä välistä nin , se pullistu , ˀylös oekkein jotta se , ˀoekkeil lujallen tul jotta se ei heilunna olleska .
AV: sehän ol hijasta kyllä , entisseen aekkaan se tekeminen van , kun ˀaekkoo sitä ol nin , saehan se tehttyy .
AV: ja nin sittä toesessa piässä , siitä , vesrattaan , kun ol , se kiihokkeet piti tehäs siitä nin , siinä sanottiin paltsamoks sitä , sitä ratasta joka ol toesessa piässä sitä vualluu .
AV: se ol seinä siinä välillä ol , muuten se myllyj ja veshuonneen , välillä ol seinä siinä nin , sittä sem myllym puolella ol se paltsamo ja siinä ol paltsamossa ol sittä , nuo , selässä ˀol , ne hamppaat , semmoset , jottaaˀ , neljjee tuummoo levveet , ol ne hamppaat ja , puoltoes , vähän yl puolentoesta tuuman , paksut olivat .
AV: ja sittä sitä vasttoovana ol pikkiner ratas , sitä sanottiil lyhti rattaaks .
AV: se sittä kiihotti sitä , pyörriissään se lyhtiratas , pyör jo neljä , vähäˀ ˀyl , kun neljä kerttoo , kun yheŋ kerrav vesratas pyörähti .
AV: nin , ne ol niil luajat jotka , kiihottivat sittä , nin siinä ol siinä kuivassa rattaassa sittä ol tuota , kuppeessa ol ne , hamppaat , ja tämä kiihotti sitte , sesterrii .
AV: sester ol sittä tuota joka kiv , kivvee pyöritti .
AV: nin sittä , sen sesterin , ˀaˀ , navan ˀalla ˀol , semmoneˀ ˀiso , parru , ja toenen nenä ˀol laetettuna semmossiin , hirssiim piälleˀ , jotta se tuota seisovana ja toenem , toesessa piässä ol sittä , päitet , raotaset päitet jossa ol sittä ruuvi , ja nyt sillä ruuvilla nostettiin , sitä , ˀylöspäen , se kivi nous sittä , kun sitä ylöspäen , ruuvattiin sillä ruuvilla nin se nous , siinä sem parrum piälle .
AV: sitä parruu nimittivät sammakko laovvaks , joka tuota , nosti kivvee .
AV: ja nyt se tuota , se män sittä ˀaluskivi , kivel läpi seˀ , seˀ , napa , sesterinnapa ja , siinä , kun ei ollum miŋkkäällaessii niitä , nykyaekassii , tiivistys , laetteita , nin sitä pussiks sanottiin sitä , puusta tehty ol , seˀ , joka ol , laakerina siinä , kiven sisässä .
AV: se piti ollav semmoneˀ ˀympyräinen se napa siinä kiveŋ kohalla jotta se , hyvästip pyör .
AV: ja se suuvittiin se , pussi hyväks jotta se ei , jyvät solus siitä läpi ˀalaspäej ja .
AV: eihän se oesim muutem pysynäkkääj jos ei oes suuvittuna , tiukallej ja , sittä siihem piällep panttiin huopa , levy jotta se , ˀesti sen jyvviin , mänemisen , ˀalas , jotta sem piti männäˀ , kiven sissään sittä kun sieltä , tul , kahasta jyvät sitä , sinnek kiv , ˀyläkiven sissään .
AV: nin sittä , ˀyläkivessähän ˀol , tämä , listut sanottiin olevan , siinä sesterim piällä ol , jo , joka ol kivveeh hakattu sittä , joka nosti sitä ylimmäestä kivvee .
AV: listut , ˀol sen , sen raovvan nimi joka , joka nosti sitä , kivvee , sittä , ˀy , ˀyläkivvee ˀylö , ˀylöspäeŋ kun , tahottiiŋ keventtööˀ , ja jos jyvennettiin nin sittä laskettiin se sammakkolaota ˀalas nin se kivi sillon , joutu vastakkaen toeseŋ kiveŋ kansaˀ , ja sittä se jaohoˀ , hyvvee , jaohhoo .
AV: se ol vaih hakattu , ˀympäriisäj jotta se ol karkkee vaim pinta joka se , murenti sittä sitä , jyvvee .
AV: no niin sitte kun seˀ siihen , siinä ol kiven ympärillä sittä kehä ja , ympyräineŋ kehä sitä sanottiiŋ kiveˀn kehäks sitä , joka , hallihti , jaohhoin , levviimisej jotta sem piti männäs sit , väkisellä ˀyhtteeŋ kohtik kun se , kivi pyör nin siinä kiveŋ kuppeessa ol pikkinen , siipi laetettuna puusta joka tuota , haŋkas , taekka raovvasta ol kansat , toesilla siihen , siinä paŋŋam , välliim pistetty joka , veti sittä , niitä , jaohoja kun se , kaltevasta , siinä , kiven , selässä , jaohoks tul tuota nin se paeno niät laettoeŋ kiveŋ kehhee vasten .
AV: ja sittä tuota se laatikko ol se kahem parrum piällä jotta sitä , se kun ol soikkee nin sittä tuota kum muutettiin toenen , säkki taet toenen , jaohottaja tul tuota nin se , tyrkättiin toesseem piähän sittä , puttoommaan ne jaohot ja , sittä toesesta piästä , mätettiin , koussikaks sanottiin , semmoneˀ ˀäyskär nin sitä , sillä mätettiin ne , jaohot säkkiin , jokkaeselleˀ ˀomistajallen .
AV: no sittä tämä , se jyväthäm panttiin , se ol kiven , kehäks sanottiin sitä , joka ˀomˀ , josta se ˀalaku lähttöö jyvviil laskeetuminen nin , ja siitä sen alla ˀol sittä porsas ja , porsas , saaŋ kuppeessa ol sittä tuota semmonen , puu joka , karisti sitä jyvvee .
AV: nin se kuŋ kiveŋ ku , kuveˀ ˀol vähän semmonen epäsiännöllinen se ei olluˀ ˀoekkein tuota sillee eikä , ˀeihän se nyt ihan niin , sirkkelliin ˀolluˀ ˀympyräineŋkään nin se , sitä porsasta , tutisutti siinä sittä se , keppi ja seˀ , sitä , se sittä karisti yhtä vakavastis sitä jyvvee sinne , nin sitä sanovat karistajaks .
AV: nin , semmonen seˀ , ˀol seˀ , ne myllyn , ne ˀosat mikä ol .
AV: nin sittä kivel laotteeks sanottiin sitä , siinä , ˀeissä joka ol kiveŋ kuppeella nin siinä piettiin ne koussikat ja , luuvat joilla lakasttiin sitä , sel loutam pohja nin , sitä , sae puhttaaks sittä , sen , toesellen , jotta kaekki viljat sae mitä ol toenen su , sualliissa siitä jaotuksessa jotta se ei sotkusta tullunna .
AV: niim muutapa sitä ei ollunnakkaan sii .
AV: niin sesterin navas , sa se kun olivat , pehmeestä raovvasta tehtynä nin , sehän oesi kulunna muuten , siinä pyörriissä nin siinä ˀala , piähän ol tehtynnä reikä ja , siihen sittä teräs , tappi pantunna siiher reikkään , ja , sittä seˀ , ˀol , sen ˀalla ˀol sittä , tuas , semmonen , ˀisompi ˀol se raota joka , ˀensisttääˀ , joka ol siinä pohjana , siinä sammakkolaovvam piällä ja , sittä siiheŋ keskellen ˀol , kova teräs , pala pantu sen , raovvan sissään , se ol valu , raovvan tapasta se ol se , se , pohjimmainen siinä , se , raota joŋka sisässä ol sittä se kova niiŋ kun , raota , laakerina .
AV: nyt sep , se tappi ˀei muuta tarvinna , jos se kulu nin se , ˀol välleen , pantu ˀuus tappi siihej ja , se silloˀ ˀol täöskuntonen se sesterinnapa aena .
AV: se ol pyörree semmonen niŋ kuŋ kanammunam , piä vain , ja siinä käötettiin sittä , kaekissa navoissa käötettiin tätä tallii , tavallista elläinten rasva tallii .
AV: samoiteˀ ˀol siinä , pussim piälleˀ , panttiin sitä sen , joka , ˀäsken sanon siinä , kiven , silimässä joka ol nin , sen huovan allep panttiin siihen tuas , tallii jotta se , piti liukkaana .
AV: se kul lämpis napa siinä puu , pussissa nin se sittä , siiheŋ kum män tallii nin se ei kulunna sittä puu , ja sillä tavalla se tul , sittä , ˀestettyy seŋ kuluminen .
AV: se ol hyvä säkkiim mättees sittä siihen , jaohot .
AV: jaˀ , muutapa siinä ˀei , muistaˀ , nyt minä , tällä kertoo .
AV: se piti passatas sittä se , se tuota , vesrattaan ja sen , sulukulaovvan , joka vivulla , puuvivulla nostettiin sulukulaottoo sieltä ˀylä sillalta , käsin tuota kum panttiin , pyörimmään nin se , kum paenettiin sitä vippuu alaspäen nin se sulukulaota nous ˀylös ja sillov ves läks mänemmään siihen ves rattaaseen ja , se piti järjesttöös se sulukulaota niil lähelleˀ , jotta ˀei suanna vuahtteettuuˀ ˀyhttääs se ves .
AV: sillon ol kaekkiiv voemakkaammillaav ves jotta ol , puristuksissaan sitä , kun tul , nin se ol semmosena aevan , tummana , virtana , se kun män vesrattaasseen nin sittä se , ol voemakas siinä .
AV: sehäv vesratas ol tehtynnä semmosilla siivillä .
AV: ˀylisestä järvestä .
AV: tähän , ylisseejjärvveen tulloo kymmenen er , tae yheksän , ˀer , lamppii tul , josta se tul , ja soelta sittä lisäks jotta .
AV: sitähän ol , ˀaeka iso ˀallashan tämä on .
AV: no siinä ol , ˀahvellamppii , suarlamppii , vehkalamppii , malolamppii , koer lamppii , sittä kaŋŋas lamppii ja , havukkalampi ja , jä , jäikö sinnev vielä , lipas sittä yks ol ja .
AV: lipas , niminen , se , laskivat sittä ˀalas .
AV: van siittäät tul aeka tavalla sieltä vuarolta päej ja soelta tul siihel lippaan .
AV: lipas , järvi se on tiällä , konttiilahem puolella selekkiiŋ kylän alla .
AV: em minä ouˀ , sitä , kysellynnä ˀeikä vanhat kertonneet nuorethan ei tiijäkkään , siitä mittään , van ei , minä , luule ‿että siitä se on .
AV: sannoo ‿ttä tässä ylisessäjärvessä olleen , vettä , löytänneet pateroj jotta kolomikymmentä kuus vanhoo sitä syltä oesiˀ ˀollunna , paterossa vettä , kun om mitanneet sitä .
AV: minä en ouk kyllä , ˀei out tulluv vaekka min ‿oun , ˀikän ˀelännä tässä nin , ei oun niim paljjoo innostusta ollu ‿että , ˀoesij joka paekkoo tullunna tarkastettuu van siinä , vähäˀ ˀyl , kaheŋkymmenen sylen ˀoum minähil löytännä mutt ‿että se kolomikymmentä metrrii sitä on , melekkeiˀ ˀyly , ˀylttääsäˀ ˀon tämä selekä , syvä .
AV: juummoo .
AV: no ˀei tässä juummilla ouv van sittä niitä luotoloeta nii , niillä ov vähäˀ ˀer nimmii .
AV: siinä on , selekäluuwoks sannoot joka tuosta kulukkoo , kin , kinnasniemen , nenästä , sittä rannalla ol , nämä ˀapajat .
AV: niij ja , ja sittä tuota , koevukannas ol tuota ja , juurikka ja , ja , ˀeipä niitä muita ja , suureŋkivel laks ol sittä ja , tallaan alus ol .
AV: niitä ol ˀapajien nimmii tässä .
AV: sittä tiijettiin mi mikä on millonniiˀ , mihim millonniim männään .
AV: nuotalla niistä veittiin .
AV: ka meillä on ollun nuotta ˀaevam minum muistin aaijjan se on ollunna .
AV: nyttiˀ ˀonhan se puol nuottoo van , nyt ei ouv veittynnä kun on , se toenem porukka on , ˀei , ˀoun nyt paekka kunnalla nin seˀ , nyt ei viimmo syksynä , osanna vetteej ja , kaloitas sillä tavalla jiättiin , viimmo syksynä .
AV: no se nyt ˀol , puolikas siinä kolomiseŋ kymmentä , metrrii ol , meillä se eij ‿oum mittääˀ ˀiso , ouj ja sittä , kolommee kyynärree , korkee , se ol .
AV: no se , en , nimitettiin se , siklaks , jos lähettään tiältä , köysistä päen .
AV: ensisttään , ˀaevan ensimäinen ˀol tämä köyvvet , ja sittä ˀol siinä , siklassa ol huara nuora ja siinä huaranuoran , ja köyssiiv välissä ol semmonel liŋkku .
AV: sitä sanottiin , tahvos sikaks .
AV: tahvos sikka , sitä nim , nimitettiin sitä liŋkkuu , se ol liŋkku sitä vartej jotta kun ˀuutta narruu ol nin , se sykerty naru nin , sitä sae liestyttöös sillä , siinä liŋkussa .
AV: se ol puusta tehty liŋkku .
AV: ni se huaranuoralla sittä , siinä kun ol , kaks reikkee ol siinä , liŋkun , siinä , vartalossa ja , sittä se , tappi joka jossa ol nupi piässä tuota nin , jo , joka piti sittä , jossa sae pyörittöös sitä nin , sitä sae , järjesttöös sittä sen ˀalapaolan , milleŋ ko , kohallen tahto , s s se huaranuorroo sae järjesttöös sem mukkaan , siirttees sitä kalikkoo .
AV: se ol hyvin tuota , käötännöllinen siltä puolelta .
AV: nin sitä sanottiin siklaks ja sittä , seurroovvii sanottiin , harvaks verkoks ja , sitte seurroovva ˀol peukalos , sitä sanottiiŋ kun se tihheetä tässä käötettiin nij jotta , peikalo kun se män sinnes silimmään nin , sehän , sittä sillä nimellä sanottiij ja sittä rintaverkoks .
AV: nii , peikalo tae peukaloks , ne sanovat monella nimellä sitä .
AV: niin , murtteellisesti se kun tulloo .
AV: nin rintaverkko se ol se tihhein , se tässä kun olliih hyvim pikkiset entisseen aekkaam mujjeet nin , nehän sanovat jotta , kaheksantoesta kalavokerttoo pittää , korttelliin ollas se , niin tihhee jotta se om melekkeen niiŋ kun vihollaessäkki , piti ollas se povi sittä .
AV: kun ol kahta tuummoo pitkkee vaen ne mujjeet , ˀentisseen aekkaan .
AV: nyt om pal , paljo ˀisommat van ei ne ouk kymmenestä sentistä paljos ylemmäks pi , pitemmäks virunneet nytkääv van , kumminni onhan ne , enempöö kum puolta pitemppii on nyt , nykyjjään tuota kuˀ ˀentisseen aekkaan .
AV: minä luulev viimmo syksynä ol sitä pikkistä , mujetta liikkeessä kuv verkkoon ei , suatu , ˀolleskaaj jotta se oes pitännä ollah hyvin tihhee , se povi jott ‿oes suanna .
AV: tahikka sittä , oekkeesttaaŋ kaheks , tai kymmemmillinen tämä verkko oes pitänä olla .
AV: ne ei suanneet kalloo viimo syksynä , muikkuu .
AV: muikkuuha täss ‿om paljo .
AV: povi ol sittä se , joka ˀo , ˀol jamottu , s ‿ol , se , se poven , suu jota , suuks sanottiin nin , se jamottiin sittä verkkooŋ kiinis se piti ollan niil levvee kuv verkko oŋ korkkee nin , seˀ , povel , leuvat .
AV: ja ˀyläparmam piällä ol sittä lekko .
AV: toeset sanovat jotta perämieheks van , lekoks ylleisesttään sanottiij joka , näötti , vettäessä jotta , missee kohtip povi kulukkoo se kun , veem piällen nous nin se , pystyssä siinä kun ol , semmonem mela , siinä , se ol puu , lapukam piällä niin , se tuota hyvästis seiso siinä pystyssä ja se näky jotta missee kohtiˀ ˀom , perälekko tuota .
AV: ja sittä ol se perä , nuotam perä , se , pienen , pieneme , nemisttään ‿tta kappeemmaks ja , sitä , sanottiih hännäks sittä aevan sitä , loppupiätä , johoŋka ne kalat lopulla män .
AV: ja sittä mätettiin ne , verkot järvveen , ˀylä ja ˀalapaolasta käsin , mätettiij jottei sotkosta tullunna ja , ja sittä köys ranttaan , ja , sittä alettiiŋ kera , kelatak .
AV: se ol vähä , levveemmällä ˀalussa kelattiij ja sittä kuv verkot tul lähem , muata nin sittä muuttaavuttiin , keskellen siihen ja ne ol sittä venneet olivat vastakkaen aevan siinä , verkkoja vettäessä .
AV: ja sittähän ne verkot veittiiv venneesseej ja , sittä kun , verkot ol merkitty muutej jotta , jos , ˀol syvä niin , monessa kohtik kun ol niin syvä , ves jotta tuota ei näkynnä se perämmies nin , sitä mer , merkkilöillä tasattiin sittä se , se veto jotta se on , perä ˀaena on , kohallaaŋ kulukkoo .
AV: jotta se ei ˀeillä mänet toeneŋ kun toenen .
AV: jos ˀol enempi kalloo nin , sitä jo rinnolla ˀalako tullan nin ne sanovat vanahat jotta valehtelijoeta jo tulloo .
AV: ja sehäŋ kisas siinä perällä jo , vespinnassa , kovastik kalat jos ˀol enempi kalloo vain siinä , nuotam perässä ja , nin sitä kuŋ , kovastil löe sittä sillä tarpomilla nin , se män ne kalat perrään sittä tuota ja , ja ˀei kuv venneesee , ja konttiin sittä .
AV: tarvon ol sellanej jotta tuota , se tehttiin , hienosta närriistä , se vars .
AV: se ol nuin , kahta ja puolta metrrii , pitkä , ja , siihen toesseen nennään tavallisestit tehttiim puum pahkasta semmonen , ympyräinen , kerkkä .
AV: se ol tasa , puol , puolleinen ol se pohja semmonen niiŋ kun , jo joka tuota vetteeŋ kävi ja , yläpuol ol sittä suppilom muotoseks , veistetty , joka , johoŋ keskelleˀ ˀol kaevettu reikä ja siihem pistettiin se tappi , tae se vars , ja sillä sitä sittä tarvottiin .
AV: tämä sen taotta piti tehäˀ , pa , puum pahkasta jotta se ei lohkeillut , jos tavallisesta puusta tehttiin nin , sitä monta kerttoo sattu pohja kivveen tahih hakkool lyö , tarppoissa lyö , lyövyks tuota nin , se sillon särky ja se loppu se , tarpominen .
AV: se ei jiännä kun seiväs vain
AV: niin se v veittiin sittä , venneesseen , kesällä , aenaak kahtteev venneesseej jotta se tul toenem puol toesseen toenem puol toessee .
AV: niistä , nuotam puoliskosta ja , povi tietystiˀ , kun nostettiin ˀylös nin se aenaat tu , jäe siihen , ˀyhen , toesseev venneesseej joka sittä piti perästä huolej ja , puistel kalat sä , siihen , vassuuj ja josta panttiiŋ konttiin tahikka , issooŋ konttiim panttiin kansa .
AV: nin , talavellahan sittä jiänuottoo , se , sillo ol vähän toesellaenen , se jiänuotav veto , homma , kun tämä tuota kesällä .
AV: se kum piti , ˀavannot hakatat talavella ja , se , rekkeen sillon , sillov venett ‿ei tarvinna nin , se rekkeen , panttiin , kahtteel läjjääj jä , sittä tuota , salakomella uitettiin , ˀensisttääˀ , rinnoks , sis suorraan apajam perilleˀ , samalla tavalla , tällä , se nuora , köys , ja sittä siitä kun ajatelttiim mitem pitkä on se nuotta ni , nin , se , siitä otettiiŋ kässiij ja sittä avannosta toeset , toenel laski järvveej ja , toenev veti siitä avannosta köyvvet , köyse , vellä sen nuotan suoraks .
AV: ja kun , nuotta jos , kyllältiˀ ˀol jo ˀettäällä siinä jotta se , sopi se suoraks , nin sittä salakkoo pyöräytettiin , sinneˀ , ranttaam päej ja , ˀalettiin uittoo .
AV: kirkas jos ˀol , jiä , niiŋ kum monta kerttoo ol kirkas , ta jiätä nin , se näki salako , mihiŋkä kohtis se seisattu kun sitä , nuoraˀ , kun ol , köyvet siinä , salakkoen , piässä .
AV: se salako piti ollat tuoreesta , puusta , se ei tämä kuiva puu , ei juossunna veen , sisässä , niih hyvästis , ja suora ˀollas se .
AV: mielluummiŋ koevusta , ˀol , jos oesiˀ , nin se ka , kaekkiim paras ol koevu , salako , tae huapa .
AV: nin , siihen ol pykälä sittä tyvipiähän , pantunna jotta se ei , luiskaas se , köys siitä , poekkeen nin se , siinä pykälässä , ol solomussa seˀ , köyvennenä .
AV: nin sitä kun , tahottiim pitemmältiˀ , seˀ ˀavannov välliin , ˀuittoos sitä salakkota nin se perruutettiin , nuim par metrrii tahikka vaha vähempi , sitä salakkoo , takaperij ja , ja siinä ja sittä kur riivasttiiŋ kovastij ja , laskettiim mänemmään , köystä , nin se , män toesem mokoman , ˀetteempäen , ˀiliman , ˀavannoh hakkoomataj ja .
AV: vain , jos ol lunta että ei nähnynnä nin , sittä siinä piti ollaˀ , sitähän ˀei , se piti tehäˀ ˀaevan , hunttur kaopalla niŋ kun sitä sanottiin , se reikä , nin sittä semmonev viärä , ˀol , puu , jolla sittä veittiin siihen ˀavanttoom puolelta ja toeselta koetettiij jotta , se salako suattiin siihen reikkään tulemmaan ens .
AV: sitähän ol muutem pitännä niitä ˀavannoita hakatap paljo jotta , ˀehtii vain sillä pitkällä , viärällä , puulla kun ˀotettiin ni se , jiän alles sae sen , siin ‿ol ˀoksa , tyvipiässä siinä viärässä puussa nin se , se puuttu siihen , salakommeeŋ kiinij ja , se oksa ja se , sillä sae vettees sittä , se , nen , nenä , salako , salonnenän tuota siihen ˀavanttooj jo , jotta piäs uittammaan .
AV: ja sittä se samalla tavalla ˀaevan niiŋ kun sulallaan nin , vähäl levveämmällä ˀalussa veettiij ja sittä , missä nostettiin nin sittä siihen ˀisompi avanto tehttiij ja .
AV: sii , siinä sittä nostettiij ja tuas reki laetettiin siihen , johoˀ , johov veittiin sittä , toeneˀ , puol toesseel läjjään toenen toessee .
AV: van sittä siinä ei tarpommii piettynnä jiänuottoo vettäessä milloŋkkaa .
AV: se ol , tehttiin , semmonem petäjästä usseennit tehttiin , otettiij ja närriistä kansak , latva heitettiin ˀoksinneej ja tyvipuol , sittä , karsittiin , jotta se ol kevyt liikutellaˀ , ja sillä sitte siinä häm , ˀylös ja alaspäeŋ kuh hum psutettiin nin , se kala kovastip pelekäs sitä , oksasta häräkettä ja se tuota , ei tulleet ˀolleskat tuota kalat , tähän ven , siitä välistä poekkeen .
AV: ne män , ol pakko männäs sittä povveeŋ kaekki mikä lieˀ ˀollunna .
AV: nin , muutahan siinä nyt ei ollut tässä .
AV: aenovasttaan sittä tämä , sulalta vettäessä nin sitähän , ˀapajjii sanottiiŋ kun , iltasilla , laskettiin ˀapaja , seisommaan nin , sitä sanottiim potkos ˀapajaks .
AV: niin , potkos ˀapajaks , ja , se sittä yön ol siellä , potkoksissa .
AV: ja se ol senniip puolesta hyvä , ollaˀ , syksyllä kun ol pakkaset jiät , nin se ei kylymännä sittä sitä , nuottoo siellä kun se ol vein sisässä .
AV: valammiiks , laskettiin aevan niiŋ kun , vettäessä konsannaaj ja , lähettiin sittä yöks , kottii ‿tte , ei muuta kuv venneet ˀylös ja köyvvet piti , muuteŋ kun ol nuo , nuora köyssii minum , pienenä ˀollessa , nuorena ˀollessa nin , ne tuota , ˀoesij jiätynneet siiheŋ kellaan .
AV: kaˀ , eihän sitä tiennä varmuutta enneŋ kunnekka , se perukka ol näkösällä sittähä se , kun nä , jos tul tuota kalloo nin sillonhan sitä ˀol van , jos tyhjä ol nin sitä sanottiiv ves peräks sittä jos ei ollum mittääk .
AV: toesinnaan sattuhan sitä nyt niitä vesperriihit tulemmaa , jotta ei mittääs sattunna .
AV: esmerkiks muikku jos , liijam päevällä veittiin nin sitähän ei suam milloŋkkaak .
AV: se , pittää ollas siinä , kun se ˀalakkaa aoriŋko laskeettuun nin sillon , ollav vetämässä ja sittä tuas kun se , ˀyö tulloo , pimivvää niiv vaekka oesik kuin selevä kuutamo nin , ei sitä kuutamollakkaas suam muuta kuŋ kiiskkii sitä suapi yöllä van ei muikkuja suak .
AV: kiiski tulloo , kuta pimmeempi on nin sittä sitä enempi kiiskkii tulloo .
AV: no sitä , veittiin , kerittiin ˀuamusilla tavallisestik kolome apajjoo .
AV: nin iltasilla neljä apajjoo kerittiin , vetteev vain , ja sillon se , sae erotap poekkeen se tul , jo liijam päevä , tul , uamusilla vettäessä jotta , ja iltasilla pimmee toeselta puolelta .
AV: ja jokahinen sae yhev verran .
AV: ˀei se haetanna mittääk , kyl siiheŋ kerkisivät kalat välliij jo tullak .
AV: se näötti , tää siltä aevaj jotta tuota se nuottoo kovastiˀ ˀajjaa jälestä .
AV: miten nyt liennöö hiän va niin , sanovat vanahat .
AV: ja kyllä sitä mon niistä seuvusta sae ˀaena jotta , syksyllä millov veittiin .
AV: sittä kesällä kesämujetta sitä veittiinhän sitä , sitä veittiin , kohonuotalla .
AV: sitähän sae , mihiŋ kohtiv vaiŋ kala , parvi näky tuota nin sitä , se kierrettiin ympärij ja veittiin siinä ja .
AV: se , kum pinnalla pysy , sitä laovusta panttiin niim paljo siiheˀ , yläpuolellej jotta se ei tuota , paenunna pohjaan olleskaa .
AV: ni sitä sanottiiŋ kohonuotaks .
AV: kutumujetta pohjasta veittiin .
AV: juhannuksen seuvvussa , se ol si , tämä , kisamujjeevveto .
AV: samoites sittä tätä ˀahventa veittiiŋ kansaˀ , nin sitä sanottiim paestekkalloo sittä kun , oekkeiŋ korreella siällä lähettiiv vetämmään ahvennii ni .
AV: se kun ahvenet pulskivat , kansat tul rannallen nin sitä sittä , veittiin niitä ˀahve , ja se tul puhasta ˀahventa sitä ˀotettiin aevaŋ keskellä päevvee .
AV: se ol , ˀahvenen sualis ol , ˀaevan , keski , päevän aekana .
AV: mujjeet ei suanna kun iltasilla aoriŋŋol lasketessa , tämännit tuota , kisamujetta .
AV: ˀei sitä sitä päevällä keskellä millonkkaas suanu .
AV: ei se olluk kuvu , kutu , tarvinna se kis , tul sinneˀ , kissoommaan , aevan , niiŋ kun sanottiim paestekkalloo tuota nin ne tietystit tul , ruokkaelemmaaj jotta sitä hyttyssii syömmääj ja kaekkii sitä nin ne , siinä näky selevästik kun ne , mylskähtelivät ˀahvenet , ves pinnassa nin , sitä ei kuŋ kierrettiin ˀapaja , tiällä sittä ne karjat ja sitähän tul ˀaeka tavalla ˀissoo ahventa .
AV: onhan tässä , kiloj ja toesta kilompaenosta , ˀahventa .
AV: kuv vain niitä saesin niiŋ kyllä niitä , ˀon sielä .
AV: parinnik kilom paenossii onhan ne melekkeen soanneet .
AV: no , tässä , minun ˀaekana ei , muistinaekana ouˀ ˀolluk kun neljä nuottoo .
AV: neljä ol , se ol tualla havukkavuaram puolella siellä ol , nuotta , ˀeriksseej ja sittä tässä ol kaks nuottoo tässä , röksäŋ kyläŋ kohalla ja sittä keskijärveläisillä ol , ˀyks nuotta jotta neljä tässä nyt ol sitä nuottoo .
AV: ˀaevav vappaa ol ˀentisseen aekkaan .
AV: ˀaevan se ol , ˀei sitä ˀollunna , joettaeˀ ˀol vähän semmossii ˀahasmielisemppii , sattuvat , sattu jotta ei oesiˀ ˀoekkeen suvanneet , mielellään sitä , vaŋ kun ne ei olluj jaettuna nämä vesistöt nin , ˀeihän siitä ollus sen enemppee jos sitä tuota ne , tulivat van , ˀolhan ne vähän , tuntuvat , jotkut ˀolevaŋ katteellissii sittä , semmoset ˀahasmielisemmät van , ylleisesttään nehän nuottamiehet olivat siks , rehttii toesilleej jotta nehän , ei ne , sitä häädelleet poekkeen .
AV: antovat ne ollan ne , jokkaesen .
AV: ˀosinneehan sitä jokkaeneˀ ˀol , niiŋ kun sanottaan , merellä .
AV: toenen sae ja toenen , ˀei .
AV: jos ol nuotta huono kuntonen nin , eihän sillä sillä suana niiŋˀ , kun hyvä kuntosella .
AV: se , aenakiˀ , minun isä , kun ol , nuotan , ˀikäsäk korjjooja ja paekkooja , sehän ˀaenaak , koessa paekattiin , verkot , kaekellaiset verkot ja kuvottiin ˀentisseen aekkaaŋ kun ei ollut tehas , olleskaa , kuvonta verkkoo nin se käsiŋ kuvottiiŋ kaekki verkot nin , nin ni tuota , se , sillä ol ˀalapaola piti ˀollak , sev verra , pitempi sanottiij jotta tuota kun , joka sylestä , nin , peikalon ympärilles sittä pyöräytettiin se , paola jotta se sev verram pitempi täöty , nuiŋ kolommee tuummoo niiŋ kum pitempi ol , se sylessä , tul aena se ˀalapaola pitempi kun , ˀyläpaola jotta kum pohja ov vähän tuota , ˀepätasanej jotta se kulukkoo sittä ˀaena kohtisuorassa pystyssä nlnkun .
AV: semmoneˀ , sittä ol se , mitat .
AV: nin sittä se paolottaminenhan se sae ollan nuottaverkossa ˀaevan silimälleen .
AV: niiŋ kun , jotta neliskanttinen tulloo , se silimä .
AV: tämä jos ei ta , sattuna tulemmaaŋ kuv verkot sittä , mitattiim miteŋkä , se paolotus tullunna nin , sitä piti sittä tehäˀ , poslukoeta ˀyläpuolellen tahiˀ ˀalapuolellej jos , olivat justtiisas saman , mittaset molemmat sattuvat tulemmaan , paolottajalla , nin se piti sillon , tehttiin yläpuolellem pienet poslukat ja se , sillä tasattiin sittä se , se , ˀainnoim pittuus .
AV: ei tiällä näessä järvissä semmosta .
AV: aenovasttaar rahennuottoo on tässä joo , jokiloessa pitänneet .
AV: kyllä minn ‿ooun sitä kuullur rahennuotasta van ˀei tiällä , ouj järvessä , olle , ˀolleskaaˀ ˀollus sitä rahennu .
AV: ja vatanuotta ˀol , kansat , tiällä jokiloessa .
AV: tästä pielisjoesta muummuassa .
AV: koskista , pyytivät sitä vata , nuotalla ja , niillä rahennuotilla , lohta .
AV: niissä ei ollup povvee olleskaa , ei muuta kun , ne , kaks venettä ol ja ne myötävirttaaŋ kovastis soutivat sittä tuota ja se nuotta siihej jäe , semmosessa , puohtteellaaŋ kuluki , ˀalapaola kuluki siellä , siinä kun ol paenoja ja ˀyläpaola sittä , piti sitä verkkoo suorana nin van se , virta , tae ves , vastas nin se ol semmosena pohjukkana , tuutuna ol sittä se keskus ja lohi kum män , sanovat männeen nin sanovat jotta seŋ kuul aevan selevästij jotta nyt siinä on tuota nuotassa , ˀisompi kala , jotta se nuttaatti vähän sitä , pitäjjii joka piti niitä köyssii .
AV: nin sillov vetivät sen ˀylös ja , neˀ , kala , ˀol venneessä sillon .
AV: no ne , kaekista koskista näestä .
AV: jakokosken nit tästä ˀalta ja sittä , kuurinan , ja kaekkiin näehen ja , kaltimon , kosken , ˀalta ja , ˀutrasta , kaekista koskkiin altahan ne vanahat olivat pyytänneet .
AV: niiŋ kaks venettä piti ollas siinä , soutamassa .
AV: ja siinä välissä ol sittä se , se ei ollup pitkä se nuotta , ˀollunna .
AV: sanovat niin ‿ikkääj jotta ei sitä , suanna ollaˀ , puol kymmentä , vähäˀ ˀenempi kum puol kymmentä metrrii sitä jotta , aena ei kymmentäkkääm metrrii oesko hiän olluk , se , vatanuotam pittuus , jolla vetivät sittä sitä .
AV: minä en oun nähnys sitä mil , van niŋ kertovat , ne kalamiehet , pielisjoen kalamiehet , minulle .
AV: no on nyt , ylisessäät tässä on , lohhii kun , sitä oŋ kuletettuna .
AV: ˀei sitä ouˀ ˀentisseen aekkaan , ˀennen , muinoin ˀeihän tässä ollut tämä ol hyviv vähä , kala lukunen .
AV: tässähän ei olluk kuŋ kiiskkii ja kuoretta , mujetta , ja , haukkii , särkkee ˀahventa , ja kivennuolijoeta niitä nyt ol tuota .
AV: van sittä minä , tähän ˀensimäiset , säöneet kuletin , tähän ylisseejjärvveen .
AV: se vuotena tuhat ˀyheksänsattoo kakskymmentä ja kakskymmentä yks niillä , vuosilla minä , niitä kuletin niitä poekassii , siihej ja , nyt sitä ˀon säönettä , eihän se nyt paljo ‿uv van , kyllä sitä varmastiˀ ˀoj jotta , ei ne lopun nyt kun , niit ‿oj jo piennii nyt , poekassii tulloo ja isomppii on suatu kansan nin nehän oj jo kutenneet jotta ei se , nyt hävvii milläät tavalla .
AV: ja sittä siikkoohan tähän oŋ kuletettunna monta er kerttoo ja , ja lohhii on nyt , kansan nin , tässä viimmeiseks tuottiin , kolome vuotta takaperin , nin ne ol , kaheŋkymmenen sentim pitunnaissii , lohhii , jotka tuota , tähäl laskettiin .
AV: niit ‿ol sataviiskymmentä kappaletta nin se viiskymmentä kappaletta ol , merkattu ja , sata ol merkkoomatonta nin , niitä oj joettaek , männynnä tänneˀ , merkattujahiv verkkoloihen , ja tuota , sittä on suanneet jo kilompaenoissii , joettaeˀ ˀon suanneet , lohhii nyt , niistä , jotta ˀonhan tässä nyt , sitähiˀ ˀalulle .
AV: ja nyt on tillauksessa justtiisat tänä syksynä pitäsit tuuvan neljäŋkymmenen , vanaham markan , ˀarvosta tähäl lohta .
AV: olhan sitä , van ne kuorreet kevväillä silloŋ kuj jiät lähttöö nin , sillon tae ˀon niiŋ kuj jiät on , porreessa jotta rannat vain , aokivvaa nin , silloŋ kuorek kuttoo tässä ylisessäjärvessä .
AV: ja sitähän tul nuotassa kovastik kuka veti sitä .
AV: van tiällä röksäŋ kyläläiset hyviv vähäv vetivät ne pitivät halapaˀarvosena sitä kalloo nin , ei ne , paljoskaav vetäneet sitä .
AV: ja sitä sae , kovastik .
AV: nin , kesällä , tae syksyllä mujjeihen seassa tul , ˀaena sillon tällöŋ kansaˀ , niitä kuoreita , vähä sitä tul syksyllä sitä , kuoretta jottta muuna aekana se ol vain si , sillon tällön sattu .
AV: ne on , ˀisomppii muiteŋ kun , mujjeet .
AV: van ˀon sitä sitähit tavarroo pitäs sitä ollam muute .
AV: no ne tuota , veissä keittivät ensisttääk kun , puhkasivat niiŋ kun , tavallinen , tämä , mui , mujek kansas sitähän peikalolla puhkasttiin , se kun , ei milloŋkkaav ve , veistä käötetäm mujetta puhkastessa se , kitukset otettaav vain siitä , leuvan alta , peikalolla tyrkättääj ja siitä vetästtään suolet poekkeen sisästä , ja samoites sittä , se , kitukset ja , läŋkiluut niŋ kun ne sannoot , nin ne , viskattaan sittä , roskaläjjään , nin samalla tavalla sittä , kuorekkis se , puhistettaan , ja , sittä ne , keittivät veissä , siinä kun on erikoinen se , maku ja haju tuota siinä kuorreessa nin , ne tuota , veissä ensiŋ keitti ja sitte sem perästä , laetto , keitoks nin sittehän siitä , söe niiŋ kuŋ kalloo ˀeihän siinä ollum mittääm moettimista , ni kukkoo tehessä ne , kum panivat kukkoon nin aenaah heittivät kukon , piällyksen , vähär raulleej jotta sanovat jotta , siitä , se kala , kuorreeh haju hävivvää poes kun sittä paestuissa .
AV: se ol siitä kukossa erroo .
AV: silleen , ˀäeti , vaenaja , sano tehneesäˀ ˀaenaas seŋ kukon .
AV: ei ae , ei ne , suolassa tavallisestip pitänneetkääˀ , nehäŋ kuivasivat uunissa , van eihän sitä suuremppii summii kukkaak , laettanna säellöö .
AV: nehän , havukkavuaran röksäm puolelta siellä vetivät nin nehän , selekkiiŋ kyläläiset kävivät , o ˀostamassa niitä tuota , sittä kaloja , yks ja toenej jotta se män , ne , mitä saevat vaekka , hyvästis saevattin nin ne kerralla män , syönttiij jotta ei sä säellöön , kukkaan niitä laettanna , näetä kuorreita vuan .
AV: no se on liha , siinä on erittäin , hyvä .
AV: jos oesiv vain , van se kun on hyvir ruotainen , nin se , siin ‿on se paha vika .
AV: kiiskkiihän tuota , kun tul paljo tuota nin se , piti anttooˀ ˀaena ollan niim pitkkee jotta yöm perästä vasta puhkasttiij jotta se tuota , kuol .
AV: eihän sitä , elävvee kiiskkii voenna miteŋkkääs sehän sirhallaan ol joka paekka niij jotta se pisti , näppilöehej ja se ˀol , sittä pakotti , jäe kiiskiˀ , pistoj jälet .
AV: van sittä se kuŋ kuol nin sittähän se , selekä , selästä olevat ne , harjas ruuvat ja samoiteˀ mahapuolelta kaikki ne evät , nyhettiim poekkeen , tavallisestij joka nyt tahto puhttaamppoo syyväj ja piä poes .
AV: ja sittä , panttiim pattaan , kun se ol puhistettu puhttaaks , kaikki tuota suomustettuna ja , ja huuhottu hyväks ni , ja pattaan , ja siihen suolloo , ripotettiin sekkaaj ja , kellä ol voeta nin sittä voeta vielä siihem , lisäks panivat , ja , tahas sittä panttiin siihem piälimäiseks .
AV: ja tätä sanottiin patakukos .
AV: ja se kun työnnettiin uunniin nin , se siellä haotu kaekki ruuvat jotta siitt ‿eei , se ˀei pistännä mitkkään ne ol kerta kaekkijaam pehmyttä .
AV: sitä sae lusikalla pistteeˀ ˀihan sittä .
AV: sel , lihahan ol hyvvee j ‿ttä syyväk , kyl se , kalan , ˀarvosta nin , kiiskihim männöö jos se oesiv vain ˀissoo nin , sehän oesiv varmastih hyvvee van se kun om pikkusta nin sitä vähän suapi sitä , syötävvee .
AV: no , sitähäj joka , lammissa , sitä rantakalloo syyvvääj jos sitä tarkotatta .
AV: niin ni sitähän , kaekki kalamiehethän ne sitä ja , rantakalloo , syöttiin , tehttiin , rovijo ja siihen tuota , tul ja , sittä , tikkuul latjattiin ˀahvennii ja , siis , taem mitä kalloo suattiim tuota , ˀoŋŋella tahev ver , verkosta tae mii , millä keinom mihiis sae sitä .
AV: ja sittä , se kun ol puhttaaks teh , puhistettunna nin , se kun suolloo panttiin sissään sinnej ja tikkuun , sittä , pujotettiin ne , kun sitä ei tätä raotalaŋkapalster , nakkoo ollun niiŋ kun sitä , nin ne sittä tulessa siinä tikussa paestettiij ja , se , suolaŋ kansak kun se paestu nin se , suollaatu siinä oekkeeh hyväks , aeka isottik kalat .
AV: no , se kun ol verestä sae aevan sillon , ihaj jotta siitä , ˀelävästä pistettiin se kum vain , ˀelävä , perkattiin sillon , perkatessa tietystis se , tunnutettiij jotta se ei kivuk kala ja , nin sehän ol , aevan siinä ˀelänti tuores siinä nin , se tietystit teki sen , ˀaromi maun vielä , vielä mukavammaks ja oesikko sittä se luonnoˀ , kun sitä , tilassa siellä syöttiin nin se nät , se tuntu paremmalta .
AV: no ˀem minä , näestä kala , taejosta tiennä mittääˀ ˀerikoista ei ne , tämä kinnunen tässä , suuressavuarassa heikki kinnunej joka ol nin , ja se , sehän s ol siitä taekurloeta , nin se ˀol se isällen sanonna nin ‿ikkee jotta , on hänellä semmonen taeka jotta jos hiän , tekköö nin se koko kala kanta hävivvää .
AV: vain sittä , ˀol , sen , ˀyhen neuvonna isällen , taejan ol sanonna jotta se ei oum mikkääv vuaralline , van siihem paekkaan ˀei kala nousek kutemmaaj jos , mihim pannaan , näetä lasin , sipruja vuan .
AV: pannaan , nin , se ˀei muka haoki nouses siiheŋ kutemmaan .
AV: oesikko sittä , kova liijan , haovillen , jotta se viiltäsiv van , van oesko se kiiluvaissuus tekisiv vam mikä nin , sen ˀol , sanonna jotta jos , mistä kuka pyyttää nin , jos siiher rysäm paekallem pannaan niitä nin , kala ei mäner ryssään .
AV: se , ol sano sär , särettyjä lasin , sipruja vuam pannoo sihen .
AV: van seˀ , muutahan taekkoo siinähiˀ ˀei olluˀ , ˀol sanonna ‿otta se , hävivvää sillon poekkeeŋ kun sen , luopi vain sem muvam , kansaˀ , siprut poekkeen niŋ kalahar rupevvaa käömmään , ˀentistä myötiˀ ˀaevan siinä .
AV: nin sitä , taekkoo jolla ol , oes suanna hävviimmään nin sitä ˀol sanonna sitä hiän ei sanok kelleŋkkää .
AV: liekkö , pelotellessaan sanonna vam miten sitte .
AV: ei se , ˀentisseen vanahaan aekkaan on ne kuulluu , pyytänneet muka , puukokkaisella kun ei ouˀ ˀollur rauvasta nin se oŋ katajasta tehneet sittä semmoseˀ ˀoksan , hyvin terävän oksaj ja siihem pujottanneet kalaj ja sittä se , sen on syönnä sen ˀoksan , kalaŋ kansak , matikka sissääsäj ja se , sittä se , ˀoksa puuttu siellä , sisukssiij ja se sillä saevat vetteep poes .
AV: talavellahan ne kuttoo , siinä matin seuvussahan sitä , näessä seuvussa sanottaaj jotta se , kuttoo .
AV: ja siihev välliim pannaan ˀohtijaenen .
AV: entisseen aekkaan tehttiin , suluku pilikkeistä , sitä ol , pilikettä tehttiin nä , närriistä ˀetu piässä .
AV: semmoset ol ne , sulukupuolet van nykyjjään , verkkoohtijaesta käötettääv vain siinä välissä .
AV: ˀonhan tiällä merralla pyyvettynä entisseen aekkaan , pajumerralla sitähäm pyyvettiiŋ kansaj ja , sitten se pajumertahan tehttiin , tekivät toeset jotta ˀei yhttääˀ ˀollur rihmoo siinä .
AV: se ol nieluhiˀ ˀol pajusta tehty va , van sitten suurin osa tekivät jotta kutomalla , verkosta tekivät sen , nielupuolej ja , sittä pajusta ˀol se , ympärys .
AV: ja niineˀ , sitä kun ol , niintä vain etupiässä nin , sitä ol suatavissa nin ne , sillä sitovat sittä ne pajut , ˀyheks , levyks jotta se pysy sittä siinä , mertana .
AV: ja sittä rihmasta tehttyy merttoo sitähän , ol monellaista , kaksnieluista ja kuusnieluista ol merttoo ja yksnieluissii mertoja ol .
AV: ja sittä tuota ...