Location: Joutsa
MU: eŋkä minä muistant kysywäm mihkä se nyt pan sem pyhäkoulu .
MU: olkoha se sähkö joka tek sen ‿että se , keskeyty se .
MU: jaa se loppu se nauha .
MU: myö puhuttii liika pitkää .
MU: nin ‿o .
MU: niin haŋkaa joutsan haŋkaa .
MU: kyl siihikki soa istuva .
MU: om minäki istuna se ‿o se joŋka minä saarelasta huusi .
MU: ni .
MU: ni .
MU: no ku minä siinä istu siinä miss ‿o se , tyyny tuossa ni , sit , kelpoa siinä syywä .
MU: hartolam puolta tuolta , mut , nämä nyt tulee , tammikuussa joutsalaesiks vehmaaŋ kylä tulee tykkänää joutsam pitääsee .
MU: nin täm ‿on nyt tämä emäntä tuolta vehmaam puolelta .
MU: hartolav vehmaasta .
MU: nehä om puhunna että se soa olla uusjouts .
MU: ka niij jakkaha työ nyt uuveltavuojelta muuttuu tänne .
MU: ni ne o sannu että soa olla uutta , joutsoa sitte .
MU: minä puhuv vaekka toe , ei sais kaikkija puhuvak .
MU: no sitten ne kehrätää laŋŋaks ja tehää niistä ,.
MU: maasta poes .
MU: no nin ne laetettii sellaisii sitte ku ne ‿ol kuivija ni , sanottii sitten niitä tuota , mikskäs ne nyt sano
MU: kuvolen ne soa laittoa .
MU: ne ol ku kuvolla sitte .
MU: loukuttamine ol erittäe että ne luut niistä poes , ja sit se litsaaminen ja se , vitomine ol erittäe .
MU: se vitomineŋki ol nin ‿että , että ne litsattii ja sitte ne vielä vito niitä .
MU: semmoese , lattijalla ol se semmoineŋ koapeinej ja , siinä sit semmone , suora , ja siin ‿ol semmone rauta sit siinä jota santtii vitimeks .
MU: ja tuota , sitte ne jalakaa alla em minä vitonna mut kyl minä litsasin niitä mut ‿em minä vitonna niitä kertoakaa .
MU: sillä viisii ne , laetettii hamput niŋku pellavaatki samalla mallilla .
MU: ja niistä sytämmistä tehtii loenta ja niistä , harjeista tehtii kuteita .
MU: nii se tehtii se kaŋŋaskin nin ‿että se pit olla , ihan niistä tykkänää ei sitä ollun niŋkun nyt ostoavat ‿ees loemet ja laittoavat sit toeset vielä puol , mut ‿ei teälä kylillä enää pellavasta kasvata .
MU: että niŋku puolliinasta .
MU: mut ei ne enää tien niitä semmoitsija .
MU: ni .
MU: sit puhettöiksee kehräsvät niitä talavella .
MU: ja kutovat kaŋkaeta .
MU: niistä tul tappuroita ja niistä tul harjeita ja , si , huonommista tekvät huonova kaŋŋasta se ‿ol piikkosta ja sitte se ‿ol ‿oeke , pellavaista palttinata mitä tehtii niistä sytämmistä ja , harjeista .
MU: ne ‿ol sytämmijä ne , sitte ne kuijjut .
MU: ne ol niijje sytämmijä .
MU: pellavaa sytämmijä ja hampu sytämmiä niiläki ol sytämmet niŋku ihmisellä .
MU: no ‿s , niistä tehtii sitä parasta kaŋŋasta .
MU: että se ‿ol sitä pellavaesta palttinata .
MU: se ol sitä sitte .
MU: no siitä tehtii hantuukkia mihkä astijoita pyhittiij ja , astijahantuukkia ei niitä ni hienoja ollun niŋkun nykyvää .
MU: siitä tehtii paetoja sittem miehillej ja naisillekki siitä palttinasta , siitä hienommasta kaŋkaasta .
MU: ja tyynympiälistä ei ne joutant nyt lakanoiks niillen ne hienomat ne tek siitä piikkasesta sitte ihtellee laka niistä , huonommista tarpeista tekvät sit ihtellee mitä panvat säŋkyy , ehä sitä ni hienostim moattu että sit ‿os ‿ollup piällyslakanat ja aluslakanat , kuhav voa ol sitte .
MU: pitkät olet säŋŋyssä ja siihis sitte ol sellanel liinatäkki .
MU: tekhän ne niäs liinatäkkijä niistä ,.
MU: ja niie olokiem piälel laitettii sitte se , liinatäkki ei stiä polsterloita olt ja semmoitsia , niŋkun nykyvää pitiä olla .
MU: höyhempolsterit ja , jos joŋkillaiset .
MU: liinatäkiks ne sanottii .
MU: olokiem piällä säŋŋyssä .
MU: em minä tiijä että sitä oekee niilä emännillä ja isänilläkää sen hienompata ol .
MU: semmoisia ne ol .
MU: jos sitten ‿ol laka , piikkosia lakanoita ja semmoisia että panvat vielä sel liinatäkim piäle mut ei niitä peitellakanoeta ollu .
MU: ku ei mull ‿olt vuoetta ni minä peŋkillä saim moata .
MU: no semmoisijaham minul lapsena ollessan ‿ol se missä minä esinnää olin ni , haikutupa .
MU: nin tuota , haikutuvatha ennen ‿ol , sitte , tuas kum mäntii siitä talostaki pois ni haikutupaa myö sitteki mäntii , kiveläks santtii sitä kyleä .
MU: ja haikutupa ol vielä sieläki .
MU: ja saunat , sisäälämpiivät ja , siel ‿ol , ,a , asu tosijaa saunossa kestit vaekk ‿ol sisäälämpiivät saunat ni sielä ihmiset asu .
MU: se nyt ‿ol ni mahotor ruhmu , se uun ‿että ku se ol ni sisuski suur ‿että , toiset sano että sinnem mahtus rukki ja mahtus kehreä , kehreämää sanovat .
MU: ehäm minä meinant yltyvän nitä leipiä sieltä uunista , ku suur hiilus , luaja hiilus ni , ehä minä meinant soan nitä uunista perältä poes , ylttyvä , minä kannon tuoli sii uunin ‿eteej ja panij jalakan siihip paŋkkoo ja se ol niŋ kuuma että tahto paljasta jalakuan polttua että perältä saen ne poes .
MU: haijuŋki kitkaa ja ,.
MU: emäntä nauroa .
MU: kyllä niitä mahtu .
MU: ja ne leipo yhelä tielä paljo sitte ettei tarvint ‿useil leipovak .
MU: suur taikina , täytee , taikinata että paljon tul .
MU: mitäs siin ‿ol ku peŋkit ympäri , seinijä ja sitte , ol , rahi sanottii rahiks sitte siinä , pöyvän toesela puola .
MU: semmoset siellä mitäs ‿ei sielä muita huonekka sitten ‿ol joitaek , jakkaroeta vielä , pienijä , jos tarviht mihkä istumista noen ni niitä , vei sitte aana ja , pikkusia palliloita niŋkum minulla nyt ‿on tuola ja , semmoisija sitte ku istuttiij ja kartattii ne ol sellaitsija pikkusia , lauwvampätkistä tehtys sellaetsia pikku palliloita .
MU: hiekala niitä sitte pestiij ja , kuahnattii , aina lauwvantaena ku , lauwvantaksiivova tehtii ehän niitä viikolla muuta ku , kuhal laastii lattijat ja ,.
MU: eikä joka lauwantak pestyn niitä lattijoita .
MU: ja , sit ‿ol muuta , ty kästyöntekova ei ne joutant semmosta kuahnuuta tekemää kun nyt .
MU: lantanavetat ol ja , niitä , huonolla ruvilla ruokkivatten ni , ei sitä ,.
MU: nyt ‿o hienot kaikki lehmillä , kammarit ja ,.
MU: mut kuiŋka kauvan tätä piisannee .
MU: min ‿oo sitä mieltä että ei tämä , oekee kauwvaŋ kestä .
MU: mistäs sitä riittiä .
MU: ol sielä , ensimmäissä talossa ni siin ‿ol ‿että mäntii permannon ‿alas siel ‿ol perunat .
MU: mut ‿ei niissä toisissa olluk .
MU: mihkä minä ,.
MU: eikä sielä , missä minä lapsena olin ni ei niill ‿olt sitä sellaesta kuoppoa .
MU: siinä yhessä kyläss ‿ol se että mäntii permannon ‿ala ja siel ‿ol perunat mut ei ne kaikki olha niillä muakuoppija .
MU: pellolla , sielä erittäe .
MU: mut ‿että mitä ne noe sitte talavela , ettei aina männeet sinne , pellolleh hakemaa .
MU: nno niil ‿ol sellaesia hyllyjä tehtynnä ja , maetopyttylöilem maetohuone ol sit missä niill ‿ol niitä pyttyjä ja , maetoja sitte , ni sielä , sitte ol laitettup puista tehtys sellaesia hyllyjä .
MU: kum maijjot pyttyy laetettiij ja niistä nyt kermat , kuorittii ja kirnuttii .
MU: ja , sielä ne sittev vasta ‿k ,.
MU: vae kermanako liem mihkä lies sit laittanee mut sinnen ne kermat ‿aena laittovatten ni , ne vei tuolta vehmaastaki ne maijjot sinnej ja sielä erottivatte ja , toivat ne kummatut maijjot poes .
MU: siell ‿ol semmone maijjoottipaekka .
MU: mut iham minu lapsena ollessan nim pyttyy ne maijjot pantii ja maetohuone ol , missä ne , pytyt ‿olvattej ja semmoine hylly siinä , piä , mättivät niitä noir ristikolle että ne , piälättäi että mahtu enemmäŋ ku ol useamp lehmä noen .
MU: ehän niistä lehmistä paljon tullu maitovakaa kun ‿ei olt hyviä ruokia , pitkiä ruisolokija , ja tehtii hevoslannasta semmosta , sekotusta , hevosill ‿ol , puupermanto ni sinnev vietii tuota , viskuuksija niitä hienoja ruumenia mitä sieltä riihestä tul ni sitte sekotettii sielä puupermannolla ja kahella , semmoesella , kakskorvasella kopalla vietii niŋkun , nyt ‿on voatekkorloeta .
MU: ja lehmät pit nim mielellää sitä että ne pit rimpoman ‿että ne , vihtasta tehyt niijjeŋ kytkyet piti sellasta rutinata nin ‿että ne sitter rutis ku , olet levitettii sitte siihim mihkä se herkku kuavettii niijem palloje väliles sitte se , lanta , soppa .
MU: ja ne nuol sen niŋkuj jauhoso tuo emäntä että , etteks työ ot tehnys sellaesta
MU: olim minä semmoisessa tevossa .
MU: min ‿o nim paljov vanhemp teistä .
MU: ni , kuv vietii tosijaa nin ni ne pit sitte , ne , ruumenet pantii siihi ensiksee ja sitte ne sonnat koottii siihir ruumentem piälej ja , siinä haŋŋoŋ kanssa semmoesella puuhaŋŋolla ehän noeta ollun noeta , tuommoitsija hyvijä haŋkoja ne ‿ol semmoitsia että pikkuseŋ käressä puussa ol , kaks huaroa siinä ja pikkuse käressä sitä rautua .
MU: ja niilä sekoteltii ne hyvi sekasij ja vietii niilel le ,.
MU: eikä niitä kaikillel liijjenä kun niilep paremmillel lehmille , huonommat lehmät sai syyvvä , voa olokija ja , niitä ruis , niitä kauram pahnoja niitä olokkupoja sitte aena , niitä vietiij ja , hakkasha ne nyt sitter riihess ‿ol semmoneŋ kaukalo , ovem pielessä , semmoner ruuhi jossa ne , semmosella petkeleelä survo sitte että hevosillem mut ‿ehän niitä lehmille , mut hevosilles sitte parempata .
MU: mutta niitä ruumenija annettii niilen niitä viskuuruumenija että ne , lehmät sen sonna söivät jauhoksee kun ‿ei jauhoja olluk .
MU: ei se , elämistä , liseäs se vaekka kuiŋka hyviä söis .
MU: nykykansa oŋ , sairaloesempata ja , ja tuota kivulaisempata ja , vaekka ne syö hyvä .
MU: silla laella se elämä o .
MU: ja ovat tyytymättömijä kohtaloose .
MU: napiseevat ja kitiseevät minä sanoŋ ku täytys viskatat tuonnov vanhaa aekaa ni , mitähä työ meinoasitte .
MU: no sitä tul , huonost sitä maetova .
MU: ja ehä siitä hyvästi tullum mitää voitakaa ku , mistäs se kerma nous kun ‿ei ne hyviä ruokua suaneet .
MU: sit niitä hiekaŋ kanssa santtii pesimeks , missä niitä tuoh , ö sillä , pestii sit niitä pyttyjä .
MU: mikskäs se sa , hosijomeksha se santtii sitte ku tuohesta tehtii , kiännettii sellane , rulla , silloeŋ kiskottii puusta tuohta nyt ‿ei suak kiskova .
MU: se , ku , puusta otettii se , levy ja sit se kievottii noeŋ kasaa ja , sit siottii keskeltä , tuolla vihtalla , kieretyllä vihtalla pienellä vihtalla kiini .
MU: ja sitten ne , noer revittii sellaesii siitä tul semmone mukava , tuttara .
MU: ja sillä pestii niitä pyttyjä .
MU: ja lusikoeta ja , ol puuvatloetaki mistä syötii ni , puusta tehtys semmoesija , että ne pitvätten neäs ‿että , ehäm minä tiiäm miten ne , puusta ol tehty et , nyt ‿ei o niitä pahkoja tuola puuj ju ,.
MU: yks ‿om minum mehtässänki semmonem puu , kupeessa , josta niit ‿ol tehty niitä kuppiloitaki joita pestii sit sielä , ja lusikat sielä hiekaŋ kanssa pesimessä .
MU: ehän niitä tuommotsija , sihvilöitä olluk ku nyt sitten ‿on ‿olluj jäläkee päe .
MU: ni se ol sihik keskeles sitte tehtys se pyörejä , kuppi mihkä ne , kataat pistettiij ja , kaivettus se reikä siihis sitte että , siitä maeto män ja , ne kataat pysyvät siinä .
MU: eei niitä minu ihan ‿olt siina lapsena ollessan ‿ei niitä ollunna .
MU: mut iham minul lapsena ollessan nin , ei niitä olluk ku ne puupytyt .
MU: jo minäkin niitä pesij ja , haŋkasi sitte , niitä puupyttyjä ja lusikoita puu ,.
MU: jokaisell ‿ol ‿oma nimikkolusikkase millä se söe .
MU: sitte ol sellaneŋ koppa missä ne piettii , päreestä tehtyk koppa .
MU: ja yhestä vaista syötii ei sit ‿olt lautasija , jokainen tolattii siltä samasta vaista sitte .
MU: olhan nyt miehilä toisessa piässä , naisilla toisessa peässä kuppi .
MU: mistä syötii ei niitä er kuppiloeta olluk .
MU: sellaista se syömäkomentoki ol .
MU: kotonna
MU: missä min ‿olin tuola ‿j , mönsässä sillooŋ kum minä nyt ‿olij jo yheksäv vanha ni , myö vanhaisännäŋ kanssa , min ‿en ‿yltty nim pien , palli sinnek ku pystykirnu ol ja siinä kum myö , sitä mäntiä paeneltii ja voita tehtii .
MU: emäntä ol kuus viikkoa poes nim myö , isännäŋ kanssa tehtii kahesta huusholli .
MU: tekhä ne sitä juustova ku lehmät poekvattem mut ‿ei ne tehtyn niŋkun nykyvää tehää juustova .
MU: siitä juustova laetettii keitettii , eikä ne sitä paestanna ne keitti vua sitä juustova ei ne paistanna mut , paistettu juustoham makejampata o .
MU: kul lehmät poek ni siitä , ensimmäesestä maijosta tehtii sitä juustova .
MU: kotjuustoja tehää .
MU: ei ne teht sitä sellaista .
MU: ehä ennen ‿aekaa niitä ruokia ressattus s ‿ool voa sellaesta yksitoekkoesta .
MU: jauhokastija ja i , illakskaa ei olt ku kalakuppi tuotii ja , piimeä ja , s , kalakuppi , kuka söe kalua kuka kasto sinnes suolavetee leipiäsej ja piimeä hörppäs piäle .
MU: uamuks ja päeväks vähä laetettii parempata .
MU: ku perunakeittoki ol ookee pyhäruokua ku santtii lohkokeitoks ni s ‿ool pyhäruokoa minul lapsennan , ja , tuota , lauvantakiltana tehtii ne lohot ja , ja tuota , sitte pyhänä , ni se ol juhloa ei sitä arkena oekee sitä , lohkokeittovakaa keitettynnä mut pyhäk sitä sitte keittivätte .
MU: emännät sitte pist vähäŋ kestillekki sitä ehäŋ kestillä nyt ‿olt mistä se os keittänä sitä keittova ni , yksissä tehtii lohot lauvantakiltanna ja sitte pyhänä ku emäntä keitti sitä keittova ni anto se sitte kestillekki joka tuvassa asu ei se niiles saunakestille antana sitä .
MU: tupakest pit tehät tuuwvap puita ja tuuwvav veet ja siivotan ni , si , se sae sitte , sitä keittova ku se keitti .
MU: se olki jo juhlaruokoa , perunakeitto nyt sit ‿ei , monkaa , syökkää oekee .
MU: minu s ‿oo herkkuvan kum minä opin nin , köyhäŋ , kakaranna sitä suamaa .
MU: minusta s ‿oo herkkuva hyvä , lohkokeitok santtii sitä sitte .
MU: ka syötii kolomek kertoa .
MU: nii , kolomek kertoa sitä syötii mutta ka ku se ruokakin ‿ol huonompata ni , kyllähä sitä sai kolomek kertoa syyvväkki .
MU: työ ol raskaampata ja , ja ruoka ol huonompata .
MU: nin nin tuota ei se , mikää olluj jos ne kolomek kertoa söevätte .
MU: niij ja aakasee läksvät töihin nin se ol seki .
MU: no s , toisissa syötii kaheksan ‿aekaa toesissa söevätte sitte puol ‿yheksäj ja , ei ne samalla aekoa joka paekassa .
MU: mutta siinä se ol puol kaheksaj ja kaheksaj ja , ja puol ‿yheksän ‿aekaa .
MU: ka ehän niilä , kahviŋkaa kanssa ni ‿ehän niilä , ohrakahvija joevatte ehä niil ‿olt ‿oekeata kahvijakaa .
MU: ohrakahvia joevatten no ehä niilä mitää siinä , uamusella ollu niŋkun nyt niill ‿oj jo ruuwvat pöywvässä , ensimmäeseŋ kahviŋ kanssa .
MU: nin tuota , ei se mikää ihmej jos ne sai sitä huonova ruokoa usejammi .
MU: se santtii aamijaeseks elim murkinaks miten ne sano sitä .
MU: aamijaesruuwvaks ne sano ja toisissa paekossa sanovat murkinaks .
MU: päivällinej ja sitte illalline santtii .
MU: illalline syötii siinä että sitte kössähettii nukkumaa .
MU: se ol iha , että , pala suussa sai toiset hypätäm makuamaa .
MU: semmoista se ol mutta musta leipähä se tiellä piteä sano aena yks pien lyyti nimine ihmine se sano että musta leipä tiellä pitiä ja , sitähän ne söevät ja ohrasta huttuva keitettiij ja , sitä keitettii aena yhelä tielä nim paljo että sitä syötii kuuŋka monta kertoa .
MU: tehtii sellaesta maetokastija , johka pantii sitte ruisjauhoja tae ohrajauhoja , joŋka kanssa sitä syötii kylö männä .
MU: ja sitte , olhan niillä nyt sitte sikalihoaki että siitä tehtii jotaki kastihorpakkata kanssa ja , mut kyl ne paraat lihat seästettii kesäks ei niitä , talavella käytettyk ku se lahinteko ol ‿aena syksylä ei sitä , tehtyp pitkiv vuotta syksylä lahattii mitä lahattiij ja ei ne sitte pitkiv vuotta sitä , ne paraat lihat seästettii tiinussa mitä kesälä paraan työntevon ‿aekana sitte kiŋkut ja , kylet ja niitä huonompija paekkoja syötii voa sitte talavella .
MU: se ol järjestettävä sem mukaa ku ,.
MU: no kaljoa ol ja sittehän , ehä sitä , maetova talavela ollun ni , se pit , ne pitvätte siitä ohramaltasista kaljoa .
MU: täytyhä sitä jotaki olla .
MU: ehä sitä ollus sitä , maeto , talavella maetova lehmät ‿ol kaikki ummessa talvell ‿eij ‿olt maetova .
MU: talavetki ol toesellaisija kun nyt paljoŋ kovempija talavija ol minul lapsuusaekannan .
MU: ai mahoto sitä lunta ja pakkasta
MU: ku se ol aŋkarata .
MU: ka olha se seki ku ol ‿eij ‿olt voatetusta ku huonossa vuatteessa ol oltavanna niŋ ka , ei olt oekeej jalakineita eikä ollum muuteŋkaa .
MU: kuhan toeste , suurija keŋŋär rompposija , sae pitiäksee .
MU: sit sen tietiä ku semmoseŋkil lapsuuven ‿eliä kum minä .
MU: min ‿o itkenä monta kertoa vielä , aikuisenna ihmisenä lapsuuttan .
MU: nii no tekhä ne maltasija , nehä nyt vasta hyvijä tulki ku ne ijätti niitä ohrija ja sitte saunassa ol semmone , suuri parvi , parveks santtii sitä missä niitä , kun ne ijätettii hyväks ja sielä , parvessa , kuivattii nin , niissä sitte hyvä tuoksu ol ja hyvä sahti tul .
MU: ei siinä syytä ollu , mut ehä sitä kannattanna nin tehä , sitä kaljuakaa hyviä ehä sitä nin , kasvana halameet eikä niitä riittännä , sillä tavalla kun tuota nyt nykyvää ostetaa ja hy , ehä ne kotona tiekkää harva kylä missä tehää maltasia .
MU: mut kyllä niistäki hyvä tulee voa niistä kottekosista jos ohrat ‿o hyvijä ja ne hyvi itiä ja ne , hyviŋ kuivataa mut ‿ehän niill ‿op parvijakkaa mitä riihel lattialla sit kuivuavat , nykyvää .
MU: ja s ‿ol ,.
MU: eiks tuo emäntäki jo sev verram muistan niitä
MU: ka , jos ne sahtija tekvätten niŋ ka , käskhän ne aena sitten niitä , kaljollek .
MU: mut ‿ehä sitä nin , usei , kaljoa olt kun nyt nykyvää tehääŋ ‿k , sahtikaljoa ku soa nyt valamiit maltaset kaupasta ja , eikä puutum mistää , rahoa riittiä ,.
MU: miksei imelä sahti ok , hyviähä se o , ku s ‿o imelätä .
MU: ensi ijätettii semmoisessa suuressa suavissa sitte ne kuavettii kuurinallej ja siinä huhottii ja pestii hyväks ja siinä ku ne itvätte sitte ne vietii saunamparvee kuivamaa .
MU: sitten niistä hyvä tul .
MU: siel ‿ol ni hyvä tuoksu ja , haju sielä , mallatsaunassa et ikiis .
MU: ku ne kylö pvät sielä ni sinnet tul sitte aana lämpöstä että ne kuivvat sielä .
MU: mitäs ne nyt niille anto sielä mitä ne nyt , sielä mallatsaunassa vähä , olvatte ni nauriita paestovat sielä , paisto ne aena nauriita ennen ‿olki hyvijä nauriita .
MU: että tuota , ne sitten ‿ol makeita nauriita .
MU: nin ne , nauriita paestovat sielä .
MU: ja perunoeta .
MU: saehan ne perunoetaki paestoas sielä .
MU: ehä ne sielä ollu jos ‿yhtenä iltana sielä vähän ‿olvatte ei ne sielä niŋ kauwan ‿olt ku ne maltaset sielä ei se olt niŋ kuumakaa se sauna emäntä meinoa että , toi lörpöttelee kaikki tyttöje ja poikije seurus , no olha niilläki jotae oltava enneŋki .
MU: no ei ne nin tanssiloita , olluna mut ‿että , pitoja kun ‿ol nyt häitä ja semmoisija ni sitte ol , nyt tanssija mut ‿ei ne niitä , nyt , nin usein ‿olluk .
MU: tanssiloeta .
MU: samalla viisii se tapahtu .
MU: kuurina s ‿oo se mihkä , se , mäski laitetaa ja sieltä sitte juoksee sieltä noukasta se herkku .
MU: kuurina s ‿oo se , astija .
MU: silla laela se ,.
MU: ka , kyllähä ne keitteävät sitä tuota , paassa , muurpaassa ja missä paassa kuki sitte tekee sitä .
MU: että ,.
MU: tiinussaha se oekee hauwvotaa mut sitte sitä ottaa sitä lientä ja keittiävät sitä lientä ja .
MU: no kyllähä ne taes laittoa niitä kivijäki sinne että jos , ne tunsvat ‿ettei se voa peäse , hiältymää ja , myrtymää .
MU: että jos ‿ei ne niŋ , kuumijak ku ki , ne niijeŋ kota , mikskä ne sano kota missä , nyt ennen tehtii ehän ne olt nin hyvät niŋkun nyt ‿oŋ keit .
MU: sill ‿ei om mitää se , maku mänee tykkänää poes .
MU: ni kyl ne kuumija ‿v , kivijäki laetto sinnek .
MU: ne sielä , tu , ku sielä paan ‿alla ol tulet ni ne sinnep pan kivijä kuumenemaa ja , tuota sittej jos e ne , mut huomas mut ‿ei ne muutel laettana jos ‿ei ne huomanna että s ‿eij ‿ot tarpeeks , lämpöstä että ne , pölökäs sem myrtymistä .
MU: etteks työ on nähnyk koskaa
MU: sehän ‿o sellanem pitkä , toisill ‿o lyhempijä kuurinoeta mut toisill ‿o sitte oekee pitkä kuurina että tulee tuolakin ‿on ‿oekee pitkä kuurina tuolla yläkylässä , kun tuota , tuolta pitvät huutokaopan tuolta koulul luona olevassa torpassa ni siel ‿ol ‿ookee hyvä iso kuurina mutta ei ne ni suurela kuurinalla sitä tiej jos ne joskus tekee ni , se emäntä panee voa soavii .
MU: tehää sitä niŋki että panevat suavii ne semmoset alukset niŋku ennev vanhaa ku tehtii , lipejäkivee , lipeätä , tuhkasta nin tuota , se ol , alukset pantii sinnes suavii niin toi emäntä tekee suavissa useinniik ku ne vähän tekee .
MU: oekee pitkä , hyvist , hyvästä puusta tehtys se sisus , kaikki otettup poes ja , ja tuota , ja siin ‿o sitte , se , noukkavehe , toesessa piässä ja , siinä , siihis se vilja , ma , mäski mätetää .
MU: kuurina on ‿aeka suurtöenen ‿enneŋkö seŋ kaikki sieltä , puhistoa että , sehän ei nyt nim paksu oles se , sitte se , kuor siinä .
MU: ja olet pan , sinnep pannaa semmoiset , päreet , paraam pituset päreet niŋ ku se kuurinam pohja ol loaja ni sen , mukaisestin ne päreet sinne allen niitä pitiä ollap paljo sitä mukaa kuiŋka pitkä o se kuurina nim paljon , täytyy ollan niitä sitten niitä ,.
MU: ja sieltä päreijje alta juoksee sitte sinnej jeä semmoine , uorma , niijjem , päreijen ‿alle mistä juoksee sinne noukkaa sitte se , sahtikalja .
MU: silla laela .
MU: em min ‿ot tehnys sahtija koskaa mut ‿oom minä nähnyt tehtävä sitä .
MU: mut ‿em min ‿or ruvenna tekemää .
MU: eikä jokapahine yhtä hyviä ties sitä .
MU: eikä se synnys samalta tekijältäkä aena samalla laalla .
MU: riippuu se aineistakim muttei se aena samallaista tu .
MU: silloo ku se hyveä tulee niŋ kyl s ‿oo hyveä ja kun ‿ei hapatas sitä liijaks .
MU: että se pitiä olla , hyviŋ kylö mästää ku sen hapattoa .
MU: se ‿ol jäläkkaljoa sitte se , viimene .
MU: ja lehmillehä se mänee se , rapa sitte se santtii , se ol rapoa mut minul lapsen ollessa tekvät siitä semmoitsija korppuja siitä ku ne tek sahtija .
MU: ne tek siitä korppuja ne pan sihi ohrajauhoja taes sitte vähär ruisjauhoja ja ne tekvät siitä ravasta korppuja uunissa kuivasvatte .
MU: että ku se , leipähomma ol vähän ni heikommassa ni , ne kaikki pit nin tarkkaa .
MU: ei se joutant se rapakaa kaikki lehmilles se ol tehtävä korppuja ja söivätte .
MU: minu lapsuusaekan ‿ol jo sellaesta ol .
MU: ka ku ne laitto siihi ruisjauhoja , ja ohrajauhoja sekaa että se pysy koossa .
MU: ja sitte uunissa , kuivasvatte sitä .
MU: sillä viisii ne tekvätte .
MU: että , ei ne paksuja tehnynnä ne ol hyvi ohija niŋku tehää , ohija kaakkuja .
MU: nin ne ‿ol herkullisija sitte ne suolakakut .
MU: n ‿ol nitä ennenaekasija herkkuja .
MU: sitte ku kasvatettii ookeen nauriitaki paljon naurispaloja ol ja kasvatettii nitä nauriita , ja ne ol ni hyvijä , ne ‿ol vaalejaŋ kellertävijä ja sittev vaaleja , sinisijä .
MU: ja niiss ‿ol semmone oekee oha se , se , häntä sielä joka maassa se juuri .
MU: ja tuota , ja ne ol semmoneŋ kupero sielä ja ne ol sittem makeita ne nauriit .
MU: ja niistä keitettii sellaesta nauriskeittova että , hapannauriita ja sitte , tuas sellasta ettei hapa , em minä siitä hapannauriista tykännä mut se ol hyveä ku niistä keitettii että , herneitä ja niitä nauriita kuorittii sinne nauriillohkoja ja herneitä ja sit ruisjauhoja ni , se ol ‿ookeem makeata ja hyveä .
MU: mut ‿em minä tykänt kun ‿em minä happamesta ni se hapannauris ‿ei olt minusta hyviä eikä se hapahuttu kun ne tekvät hapahuttuva , siitä , happameleivä , siitä alakujuuresta ne tekvät hapahuttuva ja niitä hapannauriita panvat sitä hapanta em minä siitä nin tykännä .
MU: olha sitä syötävä kuha sae .
MU: ja enneŋ ku kasvattivatte papuja ja , n ‿ool lopettana koko papujeŋ kasvatukse semmotsia ruskeita papuja ja niistä ku keitettii , paksuks rokak sanottii taem muutakir rokkoa ja , ne ol sitte hyvijä .
MU: ruisjauho , ne keitettii ne pavut kypsäks ja ruisjauhoja sekaa ja sitä keitettiin nin ‿että noin , useammaŋ kerra sitä syötii .
MU: sitä syötii piimäŋ kanssa ja , kaljaŋ kanssa ja , eehä sihi , ookeem muuta herkkuva ehän ne rieveä maitova kyllä se rieväm maijoŋ kanssaki hyvällem maistu se paksu rokka mutta , ehä sitä täyttä maitova annettu .
MU: piimäŋ kanssaki sitä söi iha hyvästi .
MU: enne ku kotona kirnuttii ni se piimä olki hyviä .
MU: ei se , em minä tuota pe , piimeä hyö , syö yhtää tota meijerpiimeä .
MU: minä sano em minä siitä sellaisesta välitä .
MU: sen ‿enempätä min ‿e otam maetova .
MU: min ‿en ‿om maetoihminen ‿yhtää .
MU: ka tuota , kyl se saman näkö mut missäs ehäm minä papuja neäm missää .
MU: ehäm minä niäp papuja ehä niitä kasvateta enää ensiŋkää .
MU: mitä , liekkö kellää enää , tuota semmoitsia joita ne , puutarhassa nyt kasvattasvat ‿osko sitä papuva mut ‿ehän ne niistä toas tie muuta kul leikataa ja tehää talveks sellaesija , säilövä .
MU: mutta ne pavut kasvo pellossa ja sitä papuva kitkettiij ja , ja sitte ne , kuivattii ne , varsissa ne liskot kuivatten niŋku herneitäki ku kasvattivatte ehän , herneitä olt , kaupasta niitä kasvatettii kotona , pavut ja herneet ja , niistä keitettii herneistä ja pavusta ja , aina sitte , rokkoa , liemrokkoa ja , sellasta paksuva rokkua .
MU: ni , se kitkettii se hernettähän ‿ei kitkettä mut papu kitkettii että se pit ollap puhtaana ja ni , se vars , varress ‿ol pitkiv vartta niitä liskoja .
MU: ne pavun .
MU: ni , se ol semmone , paksu se vars ja niitä liskoj ‿ol pitkiv vartta .
MU: ja ne ol sitten , tummija ja , ruskettavija papuja .
MU: ool sitähä käytettii sihis sahtii mutta nyt se ol lopetettus se , että n ‿ei käytäs sahtii sitä humalata .
MU: mutta se ol niŋku suola se humala sitä käytettii sahtii .
MU: ja ehä sitä sitte olt , millä ne os hapattana kaljuasekkaa ehä hiivoa ollunna , siitä sahiistaha sitä hiivoa tul ku ne sitä sahtkaljua tek ni , humalat sitte , siinä hiivassa ku se saht ‿ol käynyj ja sinnel lases se hiiva , astijam pohjaa ni sielä sekotettii ne humalat ja ne kuivattii sitte ne , hiivaset humalat ja siitä tul sitä sahiŋkäytettä ja kaljaŋkäytettä .
MU: ja sitähä ne pan sitte , e , pulloo ja missä säilyttivätte , että , ne sittel laitto siihir ruisjauhoja että ne sae sitä enemäm millä ne sitte tek vehnäsesäj ja , ja rieskasej ja , mutta ka vähäthän ne nyt sitä rieskahommoa tekvättekää , mitä ne ruisjauhosta ja , ohrajaohosta tekvät ne tek sellasta , ohoa , limppurieskua santtii voa , o niistä ohrajaohosta se ‿ol enemp niier rieska .
MU: ei se nin ‿olt niŋku , nykyvää .
MU: ka ehä sihit taikinaa hiivoa laetettukkaa taikinassa pit ‿olla aena omat hapakkeesa ei sitä taikinata pestyj jos kerrav vuojee keväällä pestii , sielä , hapalleipätaikina pit ‿olla aena , et ne hapakkeet ‿ol sielä .
MU: sinne jätettii aana sitä , taikinata nim paljon ‿että se , pit hapattuas sen , seuroavan taikina .
MU: eikä hapalleipätaikina tarvihtem mitää hiivoa , jos se oekeala kunnolla on nin tuota se piteä , leipä syntymä siitä omasta , sieltä sua , taikinapytystä .
MU: sillä tavala se ol .
MU: ei sitä , taikinaa hiivoja olluk .
MU: kuha saevat jos ne sitä vehästä tek ehä sitä vehnästä tehtykkää , vesriŋkelijä ku rättimies pihaa ajo ni siltä vesriŋkelijä sittej ja kaupastakin ni , ja sitte , ne leipo jo jossaek kaupassa semmoisija pikkusia kymmenem pennim pullija , mitä , vähän ‿olvat semmoitsia tinakkaisija , lissakoeta .
MU: ne riŋkelit ‿ol kaekem paratta ne vesriŋkelit .
MU: rättilöitä kokosvat ja sit saevat rättimieheltä riŋkelijä .
MU: kur rättimies ‿otti sellaesia kaekellaisia vanhoja vuatteita .
MU: ku se pihaa ajo ni sitten ne tek kauppoja seŋ kanssa .
MU: joll ‿ol astijoeta , noita ruukkuja ja kuppija ja vatija ja , sauruukkuja ja ku , saukuppiloeta ja ,.
MU: muolaastaha niit ‿ol se , e , nehä , venättä puhuvat ‿aena ,.
MU: min ‿oli semmoessa talossa tuolla vehmaassa että , siihik ku tul rättimiehijä ja ryssijä kun ‿ol kaks rysseä ja kaks rättimiestä ni aijj ‿ai kun niil ‿ol lystijä ku ne , aina , laetat tyttö saiju ne sanovattej ja ku ne keskenää puhu muolaasta ne rättimiehet ‿ol mutt ‿em ,.
MU: venäläisijähän ne ‿ol , ville , niminej ja , ja simonimine niitä ryssijä ol ja , siinä talossa pitvät ‿aina niitä yötä ja , ne ku tahto aina tyttö laeta saijju ja minä ku laeton niilep pöytää sitä vettä ja , ihten ne sittel laetto sen tee , ihteltää ne teel laettovatte ku , kiehuvav veev voa laitto niile .
MU: mut ‿em minä muistat talosta se soker ‿annettiin ne o , sitte toi niitä riŋkelijää ja söivät niitä riŋkelijää ja , ja niil ‿ol hauskoa ookee niitä nauratti nim mahottomastik ku s ne , sattu yht ‿aekua .
MU: nim muolaassaha puhuu ja venättä .
MU: nii , ne puhu ihav venättä ne muolaa ne rättimiehet .
MU: niijen , ryssieŋ kanssa .
MU: ville ja , simo ol niitä ryssijä em minä muistam mitä niitä muita ol mutta ville ja simom minä muista jotka kanto sellatsia konttiloeta .
MU: ja niill ‿ol niitä , nöylerrullija ja , ja nöy , noita , neuloja ja , kampoja ja , em minä muista ja huiviloita ja sen sellaisija .
MU: alaluatikoss ‿ol huivija ja , ja sitte yläpuolell ‿ol näylerrullija ja kampoja ja , em minä muistam mitä kaikkija niilä nyt sitte ol sitä kamua , rahakukkarowa tais ollaj ja mitä kaikkija niilä ol sitten niilä ryssillä mut ‿ehä har , e , ehän nyt niilä , niitä santtii ryssiks niitä konttiryssiks .
MU: ja ne ol ha , tuas rättimiehiä ne jotka hevosilla ajovatten .
MU: ne kanto selässää niitä ja olha toisilla niitä kelekkoja millä ne lykkäsvät .
MU: toiset kanto selässää sitä laukkuvaa .
MU: ja posetiijesoettajia ku tul aena kanssa ja ku ne oekee soitti sielä pihalla n ‿ei tult sisää .
MU: no , puhu ne suomeŋ kieltäkin ne ryssät niŋku ne rättimiehetkim mutta kyllä ne keskenää puhu venättä ja niist ‿ol hauska kun ne tapas neäs seurua .
MU: tietys , tietystihä ne toesta , em minä tiijän niitä muolaa , niitä , niitä rättimiehijä olko niilä toesta uskoa mut tietysthän ne ol venäjänuskova ne , ne ne , harjuryssät .
MU: ku ne tul ni päivä sano .
MU: päivä .
MU: tai jos ne tul illalla ilta , ilta ne sano .
MU: päivä ne sanovatte .
MU: että osas ne sen , heti , sanova .
MU: no kyl ne sentä osas sitä sev verran ‿että ne osas tavaroetaa kehottua , ostamaa .
MU: olha ne oppinneet ku n ‿ool jo paljon , tietyst kietännä .
MU: nin ne kulok jalakasi ja se kontti selässä mut toisill ‿ol sitte sellane ,.
MU: mut ka niil ‿ol ‿ookee hevoset ja pitkät semmoeset , reslat , mikskä niitä lies sanottukkaa niilä rättimiehillä .
MU: ne ol ‿ookee pitkät ne niije , hevosej jälessä .
MU: ehä siitä nyt oekeem monta vuotta vielä ok ku , ne , rättimiehet kulukvat mut nitä harjuryssijä ei eneä o olluk .
MU: em minä muistak käyköhä niitä vielä alakuvuotee tuola koululla kum minä oliŋ kyl niitä vielä tais käyvvä alakuvuosinna mutta , kyllä ne jo on ‿ollu monet vuojet lopella sen rät , rättimiehet viimeks ‿oŋ kulokenna .
MU: mutta poesha ne loppu neki .
MU: ehän nyt ‿enää nitä saukuppiloeta ja ruukkuja kukoa ostakkaa .
MU: kyllä niitä käy ympäriv vuoje .
MU: no ei niitä liijom muita kauppioita käyny .
MU: jos ‿ol semmosta , kirjataaviks santtii yks , joka käy niŋku kirjoja kaupalla .
MU: ni , ei niitä muita kauppijoeta olluk .
MU: iham minul lapsuusaekannan ka rupesha niitä sitte ja , toas kulokemaa noita , kauppijoeta jotka voatettavarata oekee kuletti kaekellaesta , kaŋkaita ja valamiita ja ,.
MU: mutta ka n ‿oon nyt vasta myöhemmi .
MU: tottahan niieŋ kauppa ei kulokenna jotka jo autolla kulokvatte .
MU: ei niitä nyt ‿enää , on niitäkää .
MU: tottapaha se luvallista ool ‿ei sue soaneet ‿ilmaŋ kylläpähä niillä täyty olla , ookeel lupa .
MU: ei ne luvatat tietyst ‿että , totta niilä joŋkuulaene siinä täyty ollak .
MU: no se ol melekeen tuola , vehmaam puolla ni siinä mönsässä ne ol yötä .
MU: ei ne niitä ,.
MU: sitte toas mustalaeset ‿ol er talossa yötä .
MU: ei ne toas pitänt mustalaisija .
MU: mut niitä ne pit , rättimiehijä ja niitä ryssijä .
MU: no muustalaisija toas minu lapsena ollessan nin niitähä sitte kulok .
MU: ehä niitä nyt nim paljon ‿om mut tuola jousaŋ kirkola minä niäj joka kerta kum minä käyj ja , minä sanoj jos min ‿osi viranomaenen ni minä sano että joutsass ‿eij ‿om mustalaesija että äläkeäkä kulokeko ihaj joka kerta minä neä sie .
MU: joutsa ov vapaa mustalaisista .
MU: minä sano minä en ‿antas niijen ‿aena sielä viirustella ja ollak .
MU: minä en tykkeäm mustalaisista .
MU: ni ei niilä miehillä mitään ‿ollum mutta naiset kuto sellaitsia siteitä joita ne kauppasvatte , ku , niil ‿ol neäs , ennev vyölä näen ni , niil ‿ol semmosia siteitä .
MU: kun niil ‿ol suurija nutur rommakoeta ni sit niil ‿o semmoset siteet joella ne sito ne , takkisek kiini .
MU: punasesta ja valakosesta , ne semmoisila , pienilä , niiŋkum mitka kaeteet niilä millä ne naeset kuto niitä .
MU: nin tuota , semmoisija ne naeset sitte kauppasvatte .
MU: mutta ehä niilä mustalaismiehilä o ne tek hevoskauppoja mitä liet tehneet .
MU: mut ‿ei ne , muita kauppoja , ka , tavaroita olluk .
MU: on ne vähentynnä noo mustalaiset ei niitä enää nim paljoŋ kulek ku niitä ol ‿enne .
MU: ja ikävijä ne oŋkin nehän tahtoo aena tehäk kolttosijaa .
MU: no hevosella .
MU: hevosellaha ne nyt ‿ennen ‿oekee kulok ohan niillä nytkim , hevosija mutta ol ne ennen ‿ookee , tavallista et ehä ne muulla kulokenna kun niilä ol ni makuuvoatteita ja , täytyhä niilä ollam millä ne vejätti niitä .
MU: ei ne talosta tarvina ku olokija toi lattijallek .
MU: no , tietystis se vähän tahto ollas sellast ‿että kyl niitä silemältä vähän tahto , jokaenen talossaa pitiäm missä ne yötä pit niitä .
MU: mut ‿olhan niijej joukossa , joutsass ‿ol ‿ookee kunnom mustalaisia mitä joutsassa ol liinu , ja manu .
MU: joutsass ‿ei muita mustalaisii o ollukkaa .
MU: ku liinu ja manu .
MU: hartolass ‿ol , veeru ja , mikähä siel ‿ol , vielä ol sielä useamp , tuola hartolam puola .
MU: ne ol semmoitsija mustalaisija että , ne kouluitti lapsesej ja , ne , joutu virkoo ja , oha niitä niijel lapsija mut oha se isä ja äete jo kuolluk .
MU: ei niitä tarvinup pelätäm missää missä ne olvatte korttieria nin ne ol kunnon ‿ihmisiä .
MU: niin no olhan niijjej joukossa semmoitsia .
MU: hevosilleeki tahtovat männäv varkaesii tallista aana heinijä ja , naiset toas yhtä toesta taloustavarata .
MU: no em minä nyt muista ettei näillä paekolla aenakaa ollum mutta ka , olhan niitä joissaep muuwalla mut ‿ei tässä paekkakunnalla minä muista että ne niit ‿os vieneet .
MU: ka ni että vähä yhtä toista pientä , meinas , että jos ottas .
MU: no niitä aena pelättii mustalaisija .
MU: no eem minä oekee tiijjä ehä ennev vanhaa niŋkää mitäs niitä tuolla liikkukaa tuola tielä sitte ehän niitä olt liikkumassakaa .
MU: vanhat ja huonot , vietii talosta taloo , ruok , ruokinnalla , ka ei , sitä , niitä , mi , mitää tuolla liikkunna no , ei sielä oekee tarvint pelätäm muuta ku että , ne mustalaisethan ne pelottavija ol .
MU: jos nyt jokuu ol , olhan niitä mitäs ne ol ne , mitäs ne nyt ‿ol nimeltä ne , yhet , jotka vorov virkoa pitvät ‿ihan , oekee , mikäs hullu niijjen nim ‿ol .
MU: kun ‿em mä muista .
MU: siinä yks autoses seis .
MU: min ‿em muistan nyt sitä mitä ne ol ne puikkosija vae mitä ne ol ne , jotka olvat , sellaitsia voro , alalla oekee kulokvatte .
MU: niitähän nyt sitte pelekäsvätte .
MU: toijj ‿on nyt se mies se , vesane jussi .
MU: tuossa se nyt mänee .
MU: jo minä sanon ‿että se ,.
MU: olkohaj jousaŋ kirkolla niitä , uskovaes se o helluntaklaenen toi mies .
MU: ni
MU: nii kyl häŋ käy kirkolla .
MU: ja tuolla pertummaalla päe .
MU: männeeks se omaa torppaasev vae mäneeköhä se tuonne yläkylää , toe pappa .
MU: tuossa se as , tuossa justii .
MU: se or ruuvissa , se tuossa asuu mut se käy tuolla poekase ja minijäsel luona syömässä ni minä aattelin ‿että , joha se nyt pitäs männäs syömää ne viijje aakaa aena syö .
MU: sen ‿on , sitte , tytär tuola ukkolan talossa emäntännä sielä mustesselä .
MU: jos se sitte ol sielä mut ‿ei sielä autova ok .
MU: sielä taloss ‿eij ‿o autova .
MU: no on se , käyhä se vielä noijev vähä hommissa , tekee noijem peltotöetäki .
MU: se pit sielä , tyttäree luona ollam mut ‿ei se sielä mänestynnä , mut tiälä se o iha hyvä .
MU: tiälä sill ‿o er huonekki ka siel ‿ei olt er huonettakaa .
MU: mikäs sillä tuossa seŋku , tuolla yläälä käy syömässä kaks kertoa päevässä .
MU: sitte pitiä ihtellää teetä ja , riŋkelijä ja ,.
MU: kyllä ne enne saa ollak kurjassa tilassa .
MU: kun niitä sellaitsia ol neäs jotka , eivät nyt , joil ‿ei olt , nyt vanhemman , lastee kotija ni , niitähäv vietii talosta taloo ja sitte ne sae sielä , kurjuutta kärsiä , niitä , piettii saunan nurkissa ja , kyllä ennev vanhaa ne sae kurjua , olova että voe herranen ‿aeka .
MU: sääli niitä ,.
MU: vaalea auto sillä o .
MU: ni .
MU: nij justii .
MU: joo .
MU: nin ne ol sitten ‿aena talossa neäs semmoseks , junnarikshan ne nimitti sitten niitä , niitä sellaitsia .
MU: että ne ol sitte , että , talosta taloo vietii niitä .
MU: semmosta se vanhusten ‿elämä , ol , ei se olt tälläestä kukoistukse elämätä ku se nyt ‿o .
MU: sitähäm min ‿o sannu nin ‿että , ehän tätä jaksa ka , mistää riitteät tuota , tälläestä .
MU: puutteelista ja köyheä eij ‿ok ketää .
MU: minä saa silla laala .
MU: ehäm mit , ehän tuas , mitää miäreä om millää jos ‿ee , sillä pietäj järjestystä .
MU: joka nyt sanoo nin ‿että om puuten nim minä sanon ‿että tuota , siin ‿o järjestyksev vika .
MU: ni .
MU: em minä , pijäs sitä ku tuhlurinna joka tuota , liijaks tuhlua , jiäköö ennen tännej johoŋki kunnollisee paekkaa mitä sitä jonnijjoutavaa , elämä nyt pitiä olla jokaesella kaikki ni hienova nin hienova nin ‿että , kukua ei osi , alakynnessä kum minä .
MU: sanovat vuoruasit ja korjasit tas tämä , minä sano ei sittet tehäm mitää minu aekan se kesteä , nykyajaŋ kansa ku tulee ni ne , minä tiijä mitä ne tekee pitiäkö ne hirsrakenustakaa vaekka löisvät kasaa ja polttoavatte .
MU: ku kaikki pitiä olla lauvvosta nyt ‿ehäm minä tiijä et tokko hirsrakennuksia kukaa kärsii .
MU: minun ‿aekan tämä kesteä kuiteŋki .
MU: tuota tuvam puolta minä hyviv vähä käytän , tämäm puolem pijä asumuksen ku täm ‿o pienemp huonek .
MU: ni tuo soa melekeej joutilaana .
MU: osha siihi jokuu tullu asumaa mutta minä tykkeä olla yksinän s ‿oon niv vapaata .
MU: siit ‿ei sitä hyötyvä osik ku haettoa minä , tun toemee ilmav vaekkei asukast ‿okkaa .
MU: jos vuokralaisen ‿ottoa ni siin ‿os kaike , yhtä toista , korjattava ja tellättävä mut kun ‿o yksinnää nim muurki kesteä , siin ‿ei om mitää , minu aekan se kestiä .
MU: nim minä en ty , tykkeäk ku yksinnän ‿ollak .
MU: ei mull ‿op pelkova mitää eikä kukoa ok käy häerihtemässä , nim min ‿e osoap pelätäkkää .
MU: ei tiälä ha , vanhojeŋkotija olem muuta ku että tiältä mänee yks vanha mies tuone heinola , tuusjärvelle .
MU: siell ‿oov vanhojeŋkoti sieltä isosta kartanosta tehtii vanhojeŋkoti .
MU: häm mänee sinne , hän ‿on tuolta hartola tuolta vehmaam puolelta .
MU: kyl se on ‿ollul laps , poekasel luona mutta nyt hän ‿ei enää sielä ookee tut toemee mielestää ni , se mänee vanhojeŋkotii .
MU: ja , ihmetteleevät ‿että se nyt ‿os kuustoista markkoa voa , kuustoesta , mites minä nyt sanosi , kuukaos .
MU: ku se sua seŋ korkeemmaŋ ku se ‿oj jo kaheksaŋkymmenev vanha yheksännelä , se sua seŋ korkeemma , ni se sano että hänellej jeä neljätuhatta mites silles sitte , ku se soa kakskymentätuhatta tietystik .
MU: kuussa .
MU: ku se ‿oj jo yltek kaheksaŋkymmene vanha se mies .
MU: ne jotk ‿oŋ kaheksaŋkymmene vanhoja ne soa jo kakskymenttuhatta kuukaussa , sitä kansaeläkerrahoa .
MU: ni eikös sillä nyt sitte jo elä .
MU: se ol liika ylelistä jos ‿ei sillä elä .
MU: ni se vanha pappa sano nin ‿että , ku häm mänee sinne vanhojeŋkotii ni siel ‿ei os se maksu , niŋ kallista että hänelej jeä vielä neljätuhatta ne antoa häneles sit sitä kuukaosrahoa ni hänelle ov vielä , käyttörahua .
MU: nin tuota , minä tuas ‿aattele vaekka kuolisin ‿omassa kotonnan .
MU: teäl ‿ol ‿yks talov vanha ihminen , talov vanha emäntä .
MU: sem paremmi ei osoap peitossa olla elävä ihmineŋkää .
MU: minä mäni sit heti kahtomaa se ol likeelä tota kouluva se , torppa nim minä mäniŋ kahtoo kun ne sanovat ‿että s ‿oon nukkuna ikuisee unee minä sano se rukous ‿ol totine , koska kerra hän nukku nin hiljaesesti omassa torpassaa että hän aena sano , käy koululla kylö pemässä ni , nin tuota , puhu aena sitt ‿että sitä minä rukoelen ‿että minä ni hiljaisuuwessa omassa torpassan kuolisi ja se tapahtu .
MU: rukous voe paljoŋ ku se ‿on totine .
MU: kävihäm minä sielä nyt kaks vuotta jo , aekoa ku minä kävi sielä kunnalliskoissa , kokeemassa ku kukaa ei mänisik kunnalliskotii .
MU: minä sittem mänim min ‿oli sairalassa ja , sitte ei minuwa käskettyp poes vielä saeralasta mutta minä sanoŋ ku liäkär vaihtu toinem minä sano että , minä mäne nyt , kunnalliskotii koettamaa miŋkalaesta sielä on ‿että kotin ‿on nyt kylö mä minä sanoŋ kyl minä sielä jo toemee tusim mut ku , nyt , kotin ‿oŋ kylömä ni minun ‿o nyt hyvä tilaesuus , minäkim mäneŋ kokemaa miŋkalaesta sielä om minä sano ja , vielä mull ‿or rahuaki että minä maksa sitte kum minä poes sieltä lähen ‿että ,.
MU: nin tuota , em minä tykänny aenakaa sielä rakenuksessa olostan .
MU: kaks siel ‿ol nim pahoa ihmistä ni ‿että ne aena , eij ‿os soanuk kävelläm mistää ei os soanus syywvä ja , eikä olla missää ei minä ainakaa sinnep paekkaa mänek .
MU: kyl minä toesem paekan täyvy sit jos minä hoetova tarvihte .
MU: mennää leivommäkee päi ja sinne , jyväskylää päe .
MU: kyl se huono jo se , yleise , rakenus oŋkim mutt ‿ei ne vielä sitä , niien taitoa sairalata tarvitav vua lisätäj ja se soa ollav vielä t rakentamatas se , rakennus .
MU: em minä moittint sielä olovan minä aattelin ‿että , mitäs minä moiti , mänem poes ehäm mulla sielä , olt pakko ollak .
MU: mull ‿ol hyvät noapurit ne tul tekee tietä kohastee mullej ja , vettä pumppoamaa , seissyttä vettä poes ja , puita tuomaa mut ‿olhan tiälä puita , sisälä vielä ja , tiesihä minä että kyllä minä kotonaki jo toemee s ‿ool kyllä helmikuu , aeka .
MU: kunnalliskotii nin tuota , minä mäni sinne yleisellep puolellek .
MU: tottaha minä nyt joŋkuu verra soan tästä paekastakii maksuva ja , toivosin ‿että , omillan mänisi hautaa .
MU: ka soaham minä seŋ kansaeläkkee , seŋ korkeamma , hinnam mikä , nyt ‿on , tuas minu ikäsillän .
MU: nin tuota , luulisiha minä että minä nyt sittep pärjeä , hauam pohjaa astik .
MU: leikola sano että mite se katsotaa ku kuumett ‿ol lauwvantaena .
MU: minä sano sitte sielä sille , ylihoetajallek ku se sanoi että mites työ poes lähette kun ‿ei lääkär käskenä minä sanoŋ kyllä minä nin terve ooj ja minä nyt ‿yritäm männäk kunnaliskotii .
MU: hää sano että minä soita sinne että ne ottoa teijjät , ottoako ne sielä vastaa .
MU: sielt ‿ei vastattum mitää minä sanon tiijjähäm minä ne asetukset minu o mäntävä huoltosihtieri luo ja sieltä annetaa lappu ja sittem minä mänev vasta kunnalliskotii .
MU: ka , hetihä hää soitti sinnek ka sieltä vastattii että kyllä teäll ‿o iham paekka vapaa seŋku tulee .
MU: minä mäni sit sinnek ka ei niissä huonettoverissa mitää moetetta ollum mutta ,.
MU: mutta päivällähä siel ‿ei mikää mukava olluk .
MU: työtuvassa .
MU: töihik .
MU: saiha sielä tehäm mutta ehän ne monkaa lähtenä sinne .
MU: töihik .
MU: mut mänhäm multa jo sihen , sinne yli viis , tuhatta .
MU: jaa kuka
MU: no ei sielä liäkär minu aekannan käyny , ku hääl läks vapauwvelle ni häŋ käy juur sinä päivänä kum min ‿oli sinnem männy , ja se , ol se , hänev vastaaottises sielä , sairaspuolella .
MU: ne ‿ol sitte kertona sielä että , minä muka tuli sinnen ni se ‿ol sannu että no mitäs se tännet tul kun ‿e minä sitä poes käskenny .
MU: nin tuota , n ‿ool sann ‿että no se halus tullak koettamaa miŋkalaista teälä on .