Location: Ikaalinen
TK: minä olen syntyny , syntynyt tammikuuŋ kahreskymmenesneljäs päivä kahreksantoistasataakahreksaŋkymmentäkolome .
TK: tässä kallioŋkieles , tässä kotona .
TK: ja , minä olin ‿ollun niin huåno silloin sittep , sen , pikkupoikana , pikkulapsena että mua ,.
TK: ja sittem minä olin ‿ollun niin , veeräseeri että mun ‿olis nuå kehrijähluutt ‿otti maahaŋ kiinni .
TK: niin , sillälailla minä olim mutta tuli minusta sentään sitte , sittej joŋkimmoinen , krapsu .
TK: minä eŋ kummiŋkaam muista ,.
TK: ja eikä niillä , se joka ei , ei silloil lääkärih paljo käyty joka ei voinu eleen niin , se kuali sitte , siähej ja ,.
TK: ja ruaka oli semmosta ,.
TK: toi oli nyh hyvee , hyvee ruakaa ku syätiin tota vanhanaikasta ruakaa kovaa rukiista leipee niin sitä syätiin ,.
TK: sitä syätiiv välipaloksi ja , sitä syätiin , pöyläh niin se oli ,.
TK: sitä minä kummiŋkit tykkäsiŋ kovasti että se oli , se oli mum miälestäni , kaikem parasta ja minä olen siittä nykkit tykännyn niin ‿että ,.
TK: nyk ku täs ‿on ‿ollu , tämmösep pehmosel leivän ‿ajjat niin ,.
TK: toissapäivänä , meilläkil leivottiim mul , mullen niiŋ kolom , kaks varrasta , leivottiir rukiista leipä ja , min ‿annan seŋ kuivaaj ja , ja sitten noin , sittes se o hyvee , semmosta että mullem maittaa sye läs siin ‿on niiŋku sokeria joukoh ku sitä , sitä karvuttelee puukolla karvuttelee niin se on sitten niin , niin semmosta , ravinnollista .
TK: sittem minuun tuli se , se niŋku sanotaan , se lavantauti , semmonej ja semmoner ripuli ja min ‿oliŋ kaks viikkoo siinä niin , niin huano että , että min ‿aattelij jottei minusta tule eneem miästä olleŋkaal lääkärikik kum minä kävin täs , tevanniäämes , sen , niäminevan tykönä niin se sano että mikäs kuarttin taavetin nyt ‿ov vaivannuk ku se noin huanoksi om mennym minä sanoŋ kyllä mi , kyllä minulla on ‿ollun niŋ kovat tuskat ‿että , taikka ei , ei tuskia kovia mutta , heikoksi vetäny että ku , veriki oli nii huano , ku se koitti niin sano että , ei tää huanommaksi veri eneet tule olleŋkåå .
TK: ja sittek ku noin , sittek ku se anto mullel lääkkeitä ja , minä olen niitä lääkkeitä nauttinuj ja , ollun niin , kylä minä nyt taas olen , oikeen , tavallisih voimis ja sem mukaaŋ ku , tämmösen , tänikäsem miähej ja , sortin sopii olla .
TK: ei mua , olem mikeen nyt , nyt vaivannun niin , erikoiseeŋ ku ,.
TK: siittä minä olen että kun , kum minus ‿ei ole ikänä ollut tota , sitä , niinsanottua sitä , rem , reumatismia .
TK: että minä oleŋ kastellu itteni kyllä , kyllä , oikeen niil läpimäreeksiki , että ,.
TK: nyt kerraŋkik kun , matti jo oli , meiläm poijat nin ‿oliva , olimme tua tukinajoh ja , ajomme niitä ,.
TK: sitte oli viä semmonel liukah keli että siinä ei , ei , passannuk kävelläkkeek ku kotiot tultiin niin ,.
TK: ku me tulimme kotio , kotion nim min ‿olin niiv vilullani sitt ‿että , minä jätin tallin ‿o , eteen hevosev vaaj ja , tulim pirttiin ,.
TK: mummu täällä , tännem mummum puålelles se pruukas , aina sittet tullak kyllä hevoser riisuun se piti hevosesta niin , hywän huålen .
TK: niin , jaakko tuli , trapuilles se oli sisällä tuå meilän ‿isäntämiäh niin tuli ja huusi että , meinoakkos uu , meinoakkos uulesta lähtee ettes hevostakaar riisu olleŋkaan nim meinoakkos uulesta lähteet taah vaam meneen
TK: minä sanon ‿että no en me , ei mulla semmoneŋkaam meiniŋki om mutt ‿em minä sitä tonnet talliiŋkaap pystys saamaam mutta kai hänen ‿äite tulee pisteen talliin , minä sanon .
TK: niin , se oli semmosta , huvittavaa semmosta , leikkiä mutta ,.
TK: kylä minäkil luulin , ku olin nys sitten niim märkänä läpitte että , pailasta ja alushousust ‿alusvaatteist ‿astit täyty muuttaak kaikki nil luulin ‿että tuleŋ kipeek , taikka pelekäsiŋ kipeeks tulevani mutta ei minuus ‿ollus seŋ kummempaa ,.
TK: no , ei niitä , kyllä niitä oli semmosia meilän , meiläm mummuvainaa isäni , isäni äite nin ‿oli semmoneŋ kyllä että se , veti noita , paikkoja , niŋku , sanotaaŋ ku jäseneltä pois lähti niin se oli kyllä semmonen ‿että se veti niitä jäsenellej ja , sil , sitte , sitä kuljetettiin sitte yhleŋkik kerraŋ kehu että häntä viätiin niin , pimees , yks miäh ku , mutt ‿em minä muistan niv vei häntä , ni että ja silloon ‿ei ollut teit ‿eikä mitee ‿ttä rapaa oli poloveen ‿astikka ja syksyllä myehä ni , seleesänsäs se miäh kanto sitte häntä , niin sinnet toi , toi vaimmoonsat tyä että noin , veti sem paikkoja , jäsenelle .
TK: se oli , kyllä semmonem mutta ,.
TK: ei täs nys semmosia , mun tiäteekseni ollus semmosia leekäriä , ketee että , että noin ,.
TK: siehen ‿olis ‿ollun niin , turvattua .
TK: ei meiläŋ kummiŋkaam mitee , leekäriä tarvittu .
TK: ei , ei käyty .
TK: ei käyty kyllä minä kerraŋ , kerraŋ kurus kävin sen , tillin tykönä , ku ma nyt sen , oikein siinä sanon niin ,.
TK: minä k saim markkinoilta hevosen , sittej ja .
TK: sittes sanovat ‿että kyllä sinä miäh nyt saip potkurin hevosen sanovat siä tampereella .
TK: minä sanon hei se potkij ja .
TK: mutta sittem minä menin tonnek kuruun , kuruuj ja kävin sen tillin tykönä ja , ja sitte , se tilli sem paranti niin ‿että , ei kravahuttanu eikä krivahuttanu .
TK: nin sev verram minä , minä kyllä oleŋ käynyn niitten noitajen tykönä .
TK: noh mulla oli , mull ‿oli semmonen , piäni pullo että oliko viiskymmentä krammaa taikka mitä häntä oli viinaa siinä .
TK: ja se pulis , ja sill ‿oli sem , se pulisti sitä viinaa sittes , taikka sitä pulloo , sill ‿oli semmonen , semmonem musta piäni mökki johka sitä mentiin sittes sinnek kamariij ja , siällä se pulisti sitä ja sano ‿tta tos sen näjet nys sittes sem mikä siinä on , mikä sille on tehty , sille hevoselle että noin , että joka sen , joŋka tähles se or ruvennup potkiin että se om potkinus siinä ku sinä olet sen , saanuj ja , aseista riisunu , aseista riisunun ni se on siinä tehty sillej ja ,.
TK: kyllä kain ne veijarit sittes sen siä tampereellakit tiesiväk ku ne su tulivat peräh ja sanovat ‿että kyllä se potkii varmastin niin se oli semmosia , veijariem peliä .
TK: mutta selekisim minä niistä , ja saiŋkin niin hyvän hevosen ‿että , että minä sanon ‿että se viä , meistä menee toinen hautaan , kumpijompi mutta ,.
TK: se silloiŋ ku se kapina oli , oli nin tuåla kauppalah niin sinnet tuli tykiŋkuula sittes siehen asumukseej josa se oli , ku se tuatiin sinne , vähän niiŋku suajaaj ja ,.
TK: silloin se sittem meni sem meni läpittet tykiŋkuula ja se kuali sinne .
TK: no em minä kuullu , em minä kuullus siittä sen , paremmin , miteem mutta siitä tillistä sitt ‿ov viälä juttu , sittek ku oltiin tampereella , minäki olin , tuåla , helemisellä , helemisellä oltiiŋ korttieria ja sittes se helemisen .
TK: emännöitsiä oli hyvä tuttu mulles sittek ku minä , melekein , joka toinev viikko nyk kummiŋkik kävin tampereella voita viämäs silloiŋ kunn ‿ei meijeria olluj ja meill ‿oli paljo karjåå , tuli paljo voita .
TK: minä sanoj juu , se sopii kovastij ja me ti tilliŋ kansan , makasimme noin , me juttelimme tonne , kahteentoist ‿astikka me juttelimme kaikkia kurun ‿asioita ja , ja sen semmosia ja , sitten nukumme ja , ei siinä ollu , sanaŋ kravetta sen , paremmim m ‿olimm ‿aamulla yhtä priskit , ku enneŋki .
TK: ei se noitunukkaam mua .
TK: siinä oli kais sen sanovat ‿että siinä oli siin ‿ahteem peellä mutta ei mu , em minä , kylä minä sem paikan tiäsiŋkis se oli teeltä mennes , vasemmalla kälellä siinä mäjem päällä siällä se , asumuh mutta em minä poikennuj ja käyny ee , kunn ‿em minä tarvinnum mitees siälä , noin semmosia .
TK: ku ennen tampereella kuljettiin täŋkik ka , täältä päin ni kuljettiin tualta kauppalaŋ kautta , talavisikkik ku siä oli paremmat tiäk ku , täälä tämä , tämä s , tämä s , seleentaustan tiä ni , täälä ei ollu , tätä ei aurattu eikä tehty eikä , eikä paljo kuljettukaa että se oli , väliin seivästen tasalla kujat lunta ni , kuljettiiŋ kauppalaŋ kautta .
TK: sitä peestiin sittev vaikka isompikik kuårma oli ni peestiiŋ kyllä , ehtoolla kaupuŋkiin niin ‿että sielä , yäkorttiarin saatiin .
TK: no minä en tiäs siittä , siinä kehuttiin ‿että siinä oli semmonen , vaimmo se kai oli , em minä tiäs siittä sem paremmim mutta kylä , sitä sanovat ‿että siinä on semmonen , semmonen , ihiminem mutta em minä , em minä tiäs siihen , sanoo yhteem mitees seŋ kummemmim muta kuulim muilt ‿ihmisiltä puhuttava .
TK: juu , se oli se , se oli se kyllä nii .
TK: em , em minä kuullus siittä ettäkö se olih miŋkäämmoisia temppuja teheny ja kellekkä mitä , muuta ko sanottiin ‿että siinä on semmonen , semmonen ‿ihminen ‿em minä tiäs siittä sem paremmin , muistam mitee .
TK: kyä min ‿o , kylä se nym mum miäleeni tuli että , että se , oli siinä se , se ämmä , mom , moi , muija .
TK: joo , em minä ole , em minä oles semmosesta kuullus siinä , siittä ämmästä miteem mutta ,.
TK: kylä minä oleŋ kuullun niistä hevosen , pilättämisestä ennen tua porintiällä , porintiällä .
TK: täällä oli tämä meiläŋ kyläs seppä , sitte ja se sitä toimitteli että noin ,.
TK: yks miäs sitte , ku toisia meni elellä , plaŋkkukuarmilla ja , se ajo sivuttes sitten niir rehevakkaastij ja , sano että hyvällä hevosella on hyvä ajaaj ja .
TK: sano vaan sev verraj ja sittek ku se , päästiin siittä vähäm matkaa eteempäin niin sem miähen hevonen ‿oli , väsynyn niin ‿että se ei voinu , se ei voinus sitä plaŋkkukuårmaa vetee eikä mitee , että se velätettiin toisilla se kuårma siittä eteempäij ja , ja sitte ,.
TK: sev verram minä olen niistä kuullu , siälä , tiällä puhuttavan ‿em minä olen nähä ny eikä mulle ole , ikänä tehty , tehnyk kukaam mitee .
TK: ei ole , ei or rosvoja tullu eikä mitee , miteev vaikka mä olen , noim pimeehki yksin yällä kulkenun ninn ‿ei ole , ei olem miŋkee , laista , haaveria näkyny ei ok kukaa , puhunu hyvee eika .
TK: taikka noi , kyllä hyvee aina puhutaam mutta pahååkåå .
TK: no se oli , se oli mulla , pilätöhpaikka ku mentiin niin , sen , mikä se nyt ‿oŋkaa , siinä ku , järveltä noustaan se , ahalet se iso ahalet ylyhälle , ylyhälle pritsi
TK: nyt viimmesinä aikonakik ku niitä oli siinä kai , ku ne puhuvat ‿että ,.
TK: taikka siinä , ei ku siinä pritsis , pritsih piti sanomani .
TK: yhleŋ kerram minä olin , em min ‿oom muilloiv välillä yätä ollu , yhleŋ kerran ‿olin sittek ku , isävainaaŋ kansa ennen , menimme niin , siinä limperillä joka on ylöjärvellä siinä , mäkkylän tiänhaaras , taikka ton teivaalan tiänhaarah niin , siinä minä olin , yhtenä , yhlen ‿yän olimme sittes siehen ‿aikaan ses sirkka , kyröhkoskelta niin se veti , paperia tampereellej ja ,.
TK: ku ku se ajettiiŋ koskelta se paperi tampereellen niin se veti , veti sittes sinnej ja ,.
TK: se tuli yällä toh pualyän ‿aikaan sinnek kolisteli sitten niŋ kovalla kolinalla niin , em , se emäntä sano sitt ‿että sirkka siä taah tulee ku se noin , kolisee niin , niin niin , se sinnet tuli sitte yäksi ni sem minä olev välillä , sillä välillä ollu yätä .
TK: min ‿olen aina kulukenu , tällännyk kulukuni ni että min ‿oleŋ kaupuŋŋis ollu yätä ja , ja sittek kotiot tullu .
TK: noo se , se ku noin , se ku talavella mentiij ja tosta päästiim meneen , tästä nyk ku , tästä kulki suu , iso viittatie sitte oikeen , tätä selekee myälö , tualta , se tuli parkanosta ja siinä oli , siin ‿oli kestikiavari ja sittep postikyytti , kansan niŋ kuluki , tuli tualta , heittolasta tuli höytöleej ja , höytölästä meni sittet tätä selekee myälö , ja s ‿oli viitattuna , tonnes salonsuuhun .
TK: ja , meilläkit tästä stel lählettiim meneeŋ kotoo , tästä s , pakurilles suaraan ni mentiin sinnev viittatiällej ja , sittem mentiin siittä karruŋ kujia myälö ,.
TK: siittä sittev viä laskettiij järvelles siihel lahlellej ja siittä noustiin sitte ja , ja sittes sitä mentiin sitä , maantiätä myölö .
TK: mutta siinä oli siinä kyröjjärvellä ennen semmosta pahaa , pahaa sorttia ku ne paperimiähet ‿ajo , niin ne ajo semmosilla , ja ne sattu mennäs siehen ‿aikaan ‿että täältäki , teeltäkij juuri nij joutu niin niittem p , useiŋ ku sattu niittem pereej ja niitä meni pitkät troikat sittej ja ku se kyröjjärvi oli kansas sitte , usein semmosella että , ja huanolla kelillä siältä kulje , noiŋ ku , ei täältä päässykkään nii , kuljettiin ‿että oli uhkua siälä ja vettä , siä , sivuh ja ,.
TK: niillä oli , niill ‿oli sittet tiä siinä ja ,.
TK: ne teki semmosta kiusaa että ne ei tahtonup peestees sivuttes siinä , sittem meneen siinä , järvellä .
TK: ja , kerram minäkij joulun niittem pereen sitte , sittej ja ,.
TK: minä , mull ‿oli yks , kaveri sitte , joka koitti el , elellä men , se meni mun ‿elelläni ja koitti ajaas sivuttem mutta ei see hevonem mennys siälä ummeh mihiŋkee .
TK: minä sanoo ‿tta mutta ku minäkik koitan ‿että kuiŋkahän se käy niin ,.
TK: että putkena se vesi ja ypylli tuli siinä sivulla ku minä painoin sivutte ja kylä se elimmäinem miäh meinas sitter , ruvetal lyämee hevostansam mutta minä sanon‿ ei se äijä paranek kyllä se nyt tiä aukee sittet täst ‿että kyllä minä , kylä minä elellä olen ‿että , että noin se käy sitte hyvällä hevosella että , että noin ‿ei se paranet teitir ryppyillen ‿olleŋkaa .
TK: ja sittes sitä , sittes siittä mentiin , aina vaan niitä kaŋkaita myölös sittek kylä se sitte , kylä se ste hyvee oli ko siittä mentii siinä oli , siittä miharista , miharista pitkä , vastamaa se oli , tais ‿ollak kaks kilometriä sitä vastamaata , sitä sasin ‿ahaletta enneŋkö sen ‿ahteem peellep peesi niin , kyllä sitä sittem meni ku sen ‿ahteem peellep peesi niin ‿isommallakik kuarmalla niim meni , meni oikein hyviŋ ku , peesi niillek kaŋkaille .
TK: tästä nym mentiin tolle , ku suvella kuljettiin niin tollej joka tä menee tätä , huapioŋ kautta ja tästä , heit , kilv , viljakkalaŋ kautta niim mentiin tästä tohon , miättisteŋkyläl läpittem meiltäkin nin tohom pretikkaaj ja ,.
TK: pretikasta sitt ‿alko menee se , se tiä ni siittä suvella kuljettiin , kuljettiin sitte ja mentiin , sitä tiätä .
TK: ahteista se tiä oli oŋ kovastin , nykyääŋkin niin ‿että se oli niin , niin semmosta pahaa raskasta , raskasta kulukee .
TK: kylä minä , kävij joskus , kuumilla aijolla , ennevvanhaan , niiŋku ma sanon ‿äsköŋki että voita tehtiin niiŋ kuumilla aijolla menin niin ‿että ehtoolla lählin tos , kuulen seittemän ‿aikaaj ja , myähempänäkik ku , väki tuli tyästä ja tultiin tyästä ni , lählin sittem meneen , tampereellej ja , yäsyläm mentiin ‿yhleŋ kerram minä , minun yllätti kova salet sittek ku minä menij ja .
TK: sorvaniämes ‿oli riihen , röylänn ‿alla semmonen suåja ja , ja minä joulun siehen suåjaaj ja , riisuu hevoseni , taikka tälläsin hevoselleni ruåkaa ja , ja siihen nukun siihem , riihem portaillej ja , nukun siinä pari kolmet tuntia ja sittet tååh lählin tampereellem meneej ja , kerkisin hyvis ‿aijoh ku m ‿ajoin sittev vähäl lujempaa ku mä , suunnitelmastani vähäm myähästyiŋ ku ma nukahlin .
TK: ja , hyvim minä , silloin selekisim muuta em minä ole , kyllä , kyllä siinä semmosta ,.
TK: mutta kylä minä öisik kuljen noin silla , muilloŋki öisil lählim mutta em minä ollu yätä muuta ku silloiŋ ku se salet mua , viiras siinä sev verran .
TK: mutta ee teeltä niin suuria kuarmia , ei sitä voita nyt ‿ollus siinä , olluk ku , korkeintaan sata kiloo kerrallansa , eikä niiŋkeep paljoo niin , ei sitä , käynys säästäminen sen ‿enempee , että sitä ruvettiim piav vanhaksi moittii .
TK: ja ne tunsi mun siä tampereella sittek kovastis sillem minä myin ‿aina voini sille , kurikalle , aino kurikallej joka oli hallin mymäh niin sillem minä myiv voini , voini aina mutta ,.
TK: kerram meitillet tuli , kerram meitillet tuli semmonem piäni , piäni kahana että meinasimme niiŋku erotam mutta kyllä siittä taas sittes selevittiin .
TK: ku , oli se , yks , keveellä , syksyllä semmonej jääkeli , kauan ‿aikaa semmoset liukkaak kelik kovasti .
TK: ei silloil lähtenyk kukaam mutta , minä , ton naapuriŋ kansa , tuumimme että nim , lähleteeh me poijat meneen ‿että eiköhän nyt ‿oo hyvät voikaupat , lähleteeh meneen ja otetaan , otetaa hevosennauloja ja hohtimet ja vasarat mukaaj ja korjataaŋ keŋkiä ja lyeleen nauloja alaj joh niin ‿että , haaveria tulee .
TK: no me lählimme meneen sitte , aamulla ja , menimme ja oli , oli se hyvä keli sittej ja ,.
TK: oli kummiŋki onni niin , myimme ehtoolla voimme .
TK: no mitä tästä , olimme siä helemisellä yätä .
TK: no , yällä tuli lunta niin ‿että sitä oli , sitä oli oikeen , tais ollap puali metriä nin tuli semmonel lumisalet .
TK: ja , kyllä , me sanomm ‿että se oli meitillä onni kyllä , kyllä voi laskee ja , sittek ku me tulimme poih niin , niitä tuli sittek kuarmia reellä niim meitä vastaaŋ kovasti .
TK: no , me sanomm ‿että kylä siä ov voista niiŋ kova puutet ‿että kylä siä hyväk kaupat ‿oj ja .
TK: ne veivät sitten ne varastoonsaj ja ,.
TK: annas ollam minä pariv viikom perästä menin sitte , kansat taas uulesta .
TK: ja menin , meilän äite , mummum meni kansas sittem menimme yhtenä , silläki oli asioita ja .
TK: sittem mulla oli , taah voita ja minä sinnek kurikallem meniŋ kauppaamaan niin , kurikka sano että hänell ‿ov viä ne vanhakkiv voit mymätäj jokka hän sulta osti että , ei hän nyt ‿osta ja maksas sulle , siittä hintoja .
TK: minä sanon no , taikka se sano niin ‿että ostas sinä häneltä .
TK: minä hanon hei mulla om myyläkkij ja .
TK: minä hanon no ei suŋkaam meitillet tästä sem parempaa kinaa tules sitt ‿että niŋku , minä tarjoom muille .
TK: no siinä oli semmonen , semmoneŋ kauppias sittek kansas siinä , likettyvillä ,.
TK: se on , se , seurah meitin , kauppaamme jo enneŋkij ja .
TK: se makso sitten niin , tavallise hyvän hinnan .
TK: kylä se laskenu oli siittä mitä silloin ‿oli .
TK: niin ,.
TK: no sittes se kurikka ku min ‿olij jo sillem miähellem myynyv voini ni se rupeh mua haukkuun sano että kaikkia hulluja sitä oŋ kaupuŋkiim pantu tuleen että ku , että ku noin , minä , tua mulles sitten niin , estev vanhat voit jokka taitaa ollaj jo , monen , viikov van , kuukaulev vanhoja voita ni tua ne hänellej ja myy ja , saa korkee hinnaj ja , sittek ko tua nuaria voita niin sittem myy toisill ‿että kaikkia hulluja siinä oŋ kaupah .
TK: minä sanon ‿että no niin niitä on sittes semmosia , tämmösiä hulluja sitä siälä maaseulus ‿oj jokka näitä kaupuŋkilaisia elättelee , siinä ja .
TK: se oli sillem , ku minä olin siinä kaupah niin se oli sille , meilän ‿äilellekkis sitten niim manannuj ja sanonu että kyllä , kyllä teitill ‿on sitte aika miäh ja .
TK: no , minä sanon ‿että no ei suŋkaam meitin step paranet tästä , että ollaan ‿erillänsä .
TK: niin sillä lailla ne , ne siälä sutmaantu sitten ne kaupat .
TK: kerram minä olin siä tampereel , taikka , monta kertaa olim mutta sittem min ‿olim pikkupoikana viälä myymäs sitte , että ei ollu , pantu kilom palasiiŋkaaj ja , että ne oli pytyih ku kotona , sualattiim pyttyyj ja ne oli semmosih pytyis toisih pytyis ‿oli kymmeneŋ kilookij ja , ja niim poispäij ja ,.
TK: sitten ne , kaupuŋŋin , prouwat niiŋ kävivät niitä maistelemah ja , ja , ja , koittelemah ja sanovat ‿että , toll ‿o huanoo voita , huanoo vanhaa voita se oj ja .
TK: no siinä yks miäs sittes semmoneŋ kauppias , niin se katteli sivulla ja , se sano , tuli sittes siähej ja sano ‿tt‿ älä kee te , älä kee te tehkös sem poijav voista kiusoa , noin , pilikkaa .
TK: sill ‿on niin hyvee voita ettei se paranes siittä , hän ‿oŋ kattellus sen nyt teitim pelinne ja .
TK: sano mulle , niin ‿että mitäh näistä tahlot no minä sanon hintani niin sano että hän ‿ottaa seŋ koko kuarman ‿ajetaam meneen tonne ja me ajoimme sillan taa , sinnem , sinnem mäkeen niin ‿ajettiin , siä oli seŋ kauppa ja ajettiin sinnej ja minä sain siinä niin hyväŋ kaupan siinnä ja ne ämmät meinah mua , puliveeratas siinä , vaan sitt ‿että , ottaam mutta , mutta se miäh mum pelasti sittek ku min ‿olin semmonem pikkupoika e , noin ‿että , em minä , olluv viä täysi miähkeek kum minä jo , pantij jo sinnek kaupuŋkiim meneen .
TK: no ei teeltä päij juuri viätu ku teelä oli tual lihan ‿ostajat semmoset , semmoset krossarit jokka ostivat lihat nua , nautaeläimet mitä myytiin suu , noin sonnia ja sen semmosia , ni viäty muita ,.
TK: joskuh viätiiŋ ku , oli , puutetta ni vietiim pernoita , talavella mutta pernoista oli semmonev vas , vastuh ku ne tuppas jeetyyv välillä nin ‿ei niitä viäty sitte , paljokaaj ja , eikä sitä niiv viljeltykee , viljeltykeep pernoita sitten niim myyntiä vastes suurestikkaa .
TK: että , niistä kylä se voi oli , voi oli parah tekijä .
TK: mutta rahos sitä pysyttiij ja silloin ‿oli , silloin ‿oli raha rahaa .
TK: noo siältä , siältä ei nyt ostettu semmosia ,.
TK: ja väliin ‿otettiin , viinapullo mukaan sittek kylläki joskus , joskus semmoneŋki otettiim mutta kylä siälä paljo tultiiŋ ku teelä oli nämä kauppiaat sittej jokka niitä myi , myivät niin ,.
TK: kyllä siälä , kyllä siä kauppaa täyty tehläp pörkvistilläkis sanottiiŋ ku , minä siä oliŋ korttiaria kansas sitten niin sanottiin ‿että , ku mä yätä , yäsijaa kysyn , yäkorttiaria niin sanottiin ‿että , kyllä yätä saatte ollam mutta taloh täytyy kauppanne tehlä .
TK: no , tehtiin sitä sittes sev verran ‿että kau pualih käytiin ‿että karamelliä ostettiin , ja , ja jotakij jauhoo sittev vähäm mutta , ei paljoja kylä se raha melekein , kotiot tuatii .
TK: meiläŋki oli äitevainaa , äitevainaa oli niin tarkka että se kyseli sitt ‿että , taikka tiäsi sev voillaskun niiŋkun niitä , tehtiin semmosiiŋ kiloŋ kappaleisiin niin ‿että paljoko siinä , että kuinka monta kiloo oli niitä ja , ja sittem mitä siittä sai kilolta se laski sen niij jos siinä oli sitte , joku markka , vähä k , kaniin niin sano että no mihkä se raha oj joutunu , että , mitä sillä niim minä hanon ‿että minä ostiŋ karamelliä ja , ja taisiv vähän ‿ostaan nisustaki että mä syäskenteliŋ kum mä tulin toh välillä nin , siähen se meni sitt ‿että .
TK: no ei sitä , ei siinä oikeen , oikeem mun sakistani , siinä sakih misä minä kuljin taikka ei niitä niin sakittaiŋkin nin ‿ei se , ei sitä r , juuri siälä , siälä paljokaar ryypätty .
TK: kain niitä juapuneita oli , niitä siinnä näki kyllä tiällä mutta , ei me , ei me p , ei me pahost , pahastir ryypänny .
TK: kyllä me ,.
TK: kerran ton naapuriŋ kansa , silloiŋ ku se , oli se semmonen , se viinaŋkialtoaika .
TK: ette ‿stä saanuj ja ,.
TK: meki ,.
TK: siälä oli se , pirtukauppias sittes se mooperi joka niitä , risähtiä myi , ja jolta sai se oli siinä satakunnan sillaŋkorvas ja .
TK: me menimme sittej ja , otimme ja siä oli miähiä , vaam minä sanon ‿että no , ei täälä olekkaan naisia sairrasta olleŋkaa muuta miähet ‿että miähet ‿oŋ kaikki kipeinä vaan .
TK: niin , sanottiin‿ ei teelä , ei teelä naisia tarvitas sanovat siälä , olotushuaneeh ku siä oli väkee niiŋku ,.
TK: no sittek ku sinnes sisällem meni niiŋ kysyttiin ‿että montako litraa .
TK: ei siä kysytty että mistäh kipee olet muuta ku että montako litraa .
TK: no me sanomme , otimme me sittel litran , litram pullon niim me sanomm ‿että no litra annet otetaaj ja .
TK: s ‿oli valamiiks kirjotettuna se risähti jo sittem muuta ku , sen sai ja ,.
TK: naapuri on sanonukkim monta kertaa että niin se kävi että kun , nämä poijat tuli niin ‿ei , kummallaki oli pullo ja toinen tiäsi että toisella oj ja toinen ‿että toisella oj ja ,.
TK: ei pulloja aukastu välillä olleŋkåå että kotion ne tuatiin sinänsäs se ov väliin toi naapuri nauranu että , kokonansan nämä poijat toi pulloosas silloiŋkik ku se , se , pirtunaika oli , taikka niin tota , se , kialtolain ‿aika oli ettei saanus sitä .
TK: no sitä , sitä mentiin , ei tästä , ei ne juuri , ei ne juuri noin , oikeim montaa , miästä , montaa taloo yhtaikaa käynyt toi laurikaŋ kansam me kävimme kyllä , hyvin ‿usein ‿yhleh niin ,.
TK: ne teki sit tänt tehtiil lopusta jo sillä tavalla että , että kuultiin ‿että , taikka su , suasittiin että se menee nys seuraavalla kerralla , ja se vei sittek kaikkiev voit , yhtäpainoo niin se vei sittet taas se joka meni niim me teimme jo , yhteen ‿aikaan semmostaki että se voi yhlellä kertaa ni ettei siä joka miähen tarvinnuk käylän niin , teimme siinä että mutta kyllä niitä sakkia karttu sittej jo , lopusta nin niitä oli , monta hevosta yhles , troikah ku .
TK: mentiin niin , tualta , pitkin , röyhiöstä ja , luhalahlesta ja , ja sen semmosesta , niin , jokka kansa , kuluki tualta viljakkalasta ja siältä niin ne lähtivät aamulla sittej jo ettei ne menny , päivä , noin yäk , yästämöihin sinnen ne lähtivät aamulla aikasij ja , ja menivät siältä mutta teeltäpäim mentiin niin , siinä , aamulla em minä ,.
TK: nii että kyllä minä ton , haikaraŋ kansakkij ja könttiŋ kansa useiŋ kuljij ja , ja sittes sipsiöstä eskeliŋ kansaj ja , röyhiöstä pentiŋ kansav vanha pentti oli mulle hyvä tuttu , seŋ kansam me useiŋ kävimme ja ojan sittes sen , joka jäseniä paranti ni seŋ kansam me kuljimme , kuljimme hyvim paljo yhyles , olimme hyvät , hyvät tutut .
TK: ei me , ei ollu , ne oli , tästä ei kulukenukkaat tätä tietä kyllä , kyllä ne kulukivat sittej jokka tuålta tuli nua , nua jo , tolta , tolta puolej järvee niiŋ ku heittolasta ja riitialasta ja sen semmosta nin ne kulukivat jo kauppalaŋ kautta niŋ ku suvellakik kuljettiij ja .
TK: ja sitten nua , karvialaiset ne meni toisia teitä ei ne kulkenut tästä mutta kain ne talavella kuluki mutta em minä , em minä sattunu , sattunuk koskaan niitten .
TK: toisempitäjeeläisten , sakkiin , sakkiin noin niiŋ kum , parkanolaistej ja ,.
TK: muuta kerram parkanolaisteŋ kansat tultiim markkinoilta , yällä .
TK: yällä ni tultiin tualta , näsijärvee myölöj ja , sieltä niin ,.
TK: siinä oli se runsaaŋ kalle ja , keitä siinä olikaan niij jokka tulimme , yällä sieltä , näsijärvee , sinnem mutalaaj ja , sit tulimme seŋ kautta pois sittek keveellä viimmehkelillä ni em , ei mulla , seŋ kummempia ollu .
TK: niin sittem meillä oli yks , kraatarikin niin , se sano että no mitäh väliltä poih palasit , että et sinä nyk kaupuŋŋih tänä aikana käyny .
TK: minä sanoŋ kyllä , kyllä minä kävij ja kyllä mulla kirnu tuala oj ja voit ‿om myytynä sano no että no sepä oli , sepä oli erinomaneŋ käynti sittem mutta mulla oli niiŋkum mä sanon sama se pikku musta , jolla minä sen , siellä kyröjjärvelläki ajon niin ,.
TK: minä tulin ton , toikoŋ kansat toikko lähti tampereelta tuleeŋ kansa ni tulin sen toikon , toikom peräs , niin tulimme sinne , mutalaan ‿astikka ja , se keenty sittes sinne oikeellek kälellet toikollej ja minä tulin tännem mutalaaj ja .
TK: sem peräh minä tulin estes sen näsiseleej ja , sittem minä siitä tuliŋ karkuttelin yällä vaa ja , tulin tonne , vähä erehlyn tuala vilja , noin tuala karheella nin ‿että minä tulin , siältä , tulin tonnee , tsinne , sinnes sinnes sipsiöjärvelle , laskin sinnes seŋ kautt ‿että minä tulin huapiooŋ kum mum piti tulla , mum piti tullav viljakkalaan ni minä tuliŋki huapioon seŋ kautta , mutta oikasim minä siinä vaaj ja siittä minä taas siittä huapiosta keensin seleellej ja , tulin selekee myölö , omaar rantaan , niin , ser reisum minä olin niij jeekelin ‿aikana , siinä , kuljin .
TK: kaiken nopeammastim minä kävin hevosella sen , seŋ kerran tampereella .
TK: tampereem markkinoita pilettiin nyt , tammikuulla oli , oli laskiahmarkkinat ja , ja sitte oli , sitte oli noin , peesiähmarkkinat , taas ja , sitte oli mettumaarimarkkinat , juhannuksen ‿aikaaj ja , ja pertummarkkinat ‿oli sittep pertumpäivän ‿aikaaj ja , mikompäivän , mikompäiväm , mikommaanantaina oli sittet taah mikompäivämarkkinat ja , ja sitt ‿oli joulumarkkinat siinä , joulunetuviikolla .
TK: siähen ‿aikaan , ku niitä markkinoita oli ku täs tehtiin täs , tuulensuus , joka oli , markkinapaikka ettei kaupuŋkia ollum muuta ku siittä se , se katu mikä siinä , alakaa , kuiŋka mä sen nys sanosij josta myölös s ‿oor rus , noin nyt tehty sitten niin ,.
TK: sitä ,.
TK: ku se kaupuŋki alakaa mutt ‿em minä muistas sitä katua mikä se oj joka , joka siinä on , josta se , alko se vanhakaupuŋki sitte , ku minäkim muistan .
TK: niin , sillai niitä oli markkinoita sielä .
TK: ku niitä oli niitä , markkinahummeria ja ,.
TK: joka miähes sitä oli sitä markkinaverta siähen ‿aikaan .
TK: kyllä minä isävainaaŋ kansäkki , jo kävin siälä , pikkupoikana ni kävimme , markkinoilla ja .
TK: preŋkattiij ja , ja koiteltiin hevosia ja , osteltiij ja myytii .
TK: se , se oli hevohtori täh kohta tuulensuus , ku tästä mentiin ‿ei siä mualla hevohkauppaa tehty , siähen ‿aikaan , kum , minäkin , nuarem , pikkupoika olij ja nuarena miähenä ni siinä se hevohkaupat tehtiin .
TK: kauppatorilla tehtiim muut tavarak kaupan eikä sielä , eikä siä muita , muita kauppoja ollus sitten noin hevosia mualla muuta jokka pihah vahettivat ja sen semmosta ja kalulla , kalulla kansat tekiväp paljo kauppaa sitt ‿että .
TK: että siinä , preistailtiij ja tehtiim mutta siinä se oli oikein sittes se , se markkinaplaani .
TK: ei sitä , sitä sanottiiv van tuulensuun hevohtori , täs tuulensuus .
TK: sitä sanottiin tuulensuuksi tätä kaupuŋŋin tätä peetä , joka nyt ‿oŋ kaupuŋkina mutta ei siinä asumusta silloin , asumuksia ollu .
TK: silloin siinä olih minäki olim , nuarimiäs , viälä ni silloin siinä olih kätensäp paikannuk ku , mullekkik kaupattiin , oikeen , oikein ni kaupattiin ‿ett‿ ostat tosta nyt tontti siittä , siittä josa on nys se , see lempo see , penssiinimyyntämä , niin niiltä paikolta , ni kaupattiin ‿oikein ‿että ostat tosta nyt sinäkit tontti .
TK: ja ,.
TK: mull ‿olis ollur rahaa siihen ‿aikaaŋ kyllä sittej jo , niin ‿että ,.
TK: eikä siihen tarttes sem parempaa että hiukan häneeseen ‿alakuum panee rakennusta nin ‿ei sitä tarttev valam minä hanom millä minä ser rakennan tommoset lukaanit tänne ni sanottiin , ei se tarttek ku hiukan alakuun tällee niin , ja p , joka vuasi hiukam panee vaikke muuta ku hirsikerram pys , noiŋ kerrallansan nin , kyllä se siin ‿oŋ kyllähän jos , kyllähäm mailman ‿aikana kelepaa ja ,.
TK: mtta ne on ,.
TK: siinä olih kätensäp paikannu .
TK: ja se on tosi se a , se asia että .
TK: väliiŋ ku ma kuljen siitt ‿että olisim mä , olih mulla , olih mulla toh nys se tonttimaa .
TK: minä menin silloin , menin tonne , iittala noin tonne , eurajo , euraam menin siittä ja , minä noin , menin tampereeŋ kautta , nin ‿em minä ole , em min ‿oo eneet tampereella kulukenus seŋ kummemmin sittek kun ,.
TK: kyllä mulla on siä ku , siäll ‿om meilän ‿äilen sisäriä , sisäriä ja niit ‿oŋ käsketty mutta em minä ol lähtenu enee , enees sittek kun ‿e mull ‿om miŋkeellaist ‿asiaa yhtee .
TK: no ky ,.
TK: no kyllä se pettäminen siälä oli sittek kaiken suurempi asia että sitä siälä ,.
TK: sitä siä tehtiin ‿että jos siinä vika nähtiin hevosej jalaahkin noin niiŋku patti oli , patti oli niin sinnes se ajettiir rapaaj ja , talavella lumeen sitten niin ‿että ei se näkynym muuta ku , pikkusen , pikkusen siältä , vaan ‿että se , vika , vika kummiŋkip peittoon tuli että kylä siinä semmonen , semmonev vika , noin semmosta , petiŋkiä yritettiin tehläj jos , joh kuiŋka .
TK: että , ei sitä , ei siinä suaraa peliä , peliä noin ‿ihan , tykkänääm pelattu no kyllä joku oli suaraki reilakim myyjä oikeen , oikeen ‿että sano että se on sellainej ja sellainej ja , ja sten noin , kyllä se oli sittes semmonen ‿että ei siinä ollu , mitees sanomista .
TK: no sitä , sitä ei nys sinne , sitä tehtiin sillä tavall ‿että sitä ei viäty liki poomia olleŋkaa eikä puuta että se sitä sais , sitä saih tehläk ku sitä , peittee yritettiin niin se oli , mutta sen näki kyllä joka jo , pahempi oli niin sen näki hampaasta se oli kuluttanu , kuluttanu etuhaampansas siittä ni että ne oli niim paljo alempana , kuluneet ne hampaat siittä ja sittes selekä sen ‿oli , selekä sen nousi röykkyyn , semmosej joka oli jo pahempi niin , siittäk , siittäkis sen näki jo , vähän noin , joka häntä hevosta hiukan tunsi niin näki jo sivullekkip päi .
TK: no , ei siinä olen nyt , erikoisempia merkkiä ku se ny oikein ‿on , oikein ‿on selevä ja muuton , muuton noin suaral , hyväjalakanej ja muuta niin , ei siinä ole , ei siinä olem miteen , mitee erikoisempia , tunnusmerkkiä .
TK: toiset hevoset ‿on semmosia että ne nii hampaastansa , hampaastansav vanhentaa ja toiset nuarentaa monta hevosta ov vanhaa hevosta semmost ‿ettei saak kymmentä vuatta vanhemmaks ‿ei , oikeen , , oikein hevohmiähekkän ni ei soak kymmentä vuatta vanhemmaksi , hampaasta kattellev vaikk ‿olih jo kahleŋkymmenev vualej ja kolmeŋkymmenev vualev vanha .
TK: joku hevonem mutta , nykyään ‿oo hevosek kyllä käynyp paljo , ei nyt ‿oot tyähevosia semmosia eneek ku ennevvanhaan ‿oli .
TK: estek ku käveellä ku saatin , kaurat ja muut , kylyvön niin sittet tuli kiirusta ajoo tuli , tuli ruvettiiŋ kohta kesantöö ajaan no kovat semmoset , kovat ja , alastomat maat niin niitä kynsittiin sitte yksinäisellä vältillä kynnettiin niin se oli kovaa tyätä ne oli , ihav vahaloh ne hevosek ku , sitä ajettiin , ja , sittek ku , sittek ku ne saatiiŋ kynnettyä , niin sittek kiiruustir ruvettiil lataan , s ‿oli kiskantolatoo ku sillä , siinä ajettiin sittes sitä kiskantolatoota niin se kesti viikon ‿aina sittes se , hiarominej ja sillä , tehtiim pitkäp päivät ‿aamulla viilestä ja kuulesta jo hevoset ‿oli aseih ja , ehtoolla myähäj ja , huanot ruaat tonnen ne viätiin hakaan , hakamailles sitten noin , syämeen ‿ette niitä kylvöheiniim pantu ja .
TK: ja sittek ku se saatin se kiskantolatoo tehtyä niin sittes siinä alako äjestys .
TK: ja ku se , äjestyh taah kesti viikon ,.
TK: semmonem polokuäjes ‿oli sittej ja , kaks hevosta , eles niin , sittek ku se äjestöh tuli tehtyä niin sittes se , sitte se taah lalattiin siittä .
TK: ja , sitte ku s ‿oli lalattuna ja , toh rukiilleikkuuaikana ja , taikka ja pualivälis ,.
TK: heinät ruvettiin saamaaŋ kokoon niin , sitter ruvettiiŋ kertaan , no siinä kertuukseh meni sittet taas noin , ku se , vältillä sittet taah kynnettiin niin siinä meni , taas yks viikko .
TK: niin ne hevoset ‿olivat ‿yhtä painoo sitte aseih ja ,.
TK: että , että niillä kyllä ., ja niiŋku tuala porintiälläkik ku siä ajettiin niiŋku siälä oli ,.
TK: siälä otettiin ,.
TK: kunn ‿e ollu heiniä , kunn ‿e kylvöheiniä ollus silloim muuta ku semmosia maaheiniä vaan niin ,.
TK: siinä , otet , oli silippuja , silippusäkki ja punttu oli sittem mukana ja , siä te , ja jauhoja niin siä tehtiin silippua , hevosille , siä välillä , noin ‿yäk , yäksi ni annettiin silippua , ei sunka silloŋ kauroja hevosilles syätetty .
TK: nin ‿annettiin niitä sittet tehtiij jauhoo ja , silippua , jauhoja pantiij ja siliputettiin niin silä t , tavalla sitä , niitä ruakittiin ‿että joh nykyaijaa hevoset ‿olis siinä niin , ei ne kävelisim montååkåå aikåå .
TK: kain ne sinnep pannas saa .
TK: ne oli niiŋ kestäviä ja , ne ei ollus suuria ne oli tommosia jos ‿oli , jos ‿oli kymmeŋkorttelinee hevonen , sataviiskymmentä senttiä sitä sanottiiŋ kymmeŋkortteliseksi niin , sitä pilettiij jo suurena hevosena sanottiin ‿että se on suuri hevoneŋ kovasti .
TK: että , että noin , ne oli , ne oli semmosia , semmosia hevosia että noim min ‿olen sanonu että ku , että ku nemmosia olis .
TK: no siittä , siittä mustasta joŋka , joka minä , joŋka kansam minä siä tillin tykönä kävin se oli semmonem musta valakka , ja , iso priski hevonen nim minä makson siittä minä muistan sen hinnan niiŋ kolomessataakolomekkymmentä markkaa minä makson siittä hevosesta , silloin sitten noin .
TK: ja minä muistan ne rahakkin ne oli niim piä piäniä rahoja semmosia .
TK: niitä oli osa markar rahoina ja osa , osa kymmenem markar rahoina nin nimmosilla se maksettiiŋkis sitte ja sit ‿oli semmonem pikkunem poika myymäh vaaj ja .
TK: me sanomme että ku sulle on semmonen ‿annettu niin sano että kyllä se on hyvä hevonej ja .
TK: mee ostimme sen sitten ni sev verram minä makson siittä no kyllä niitä oli sittek ku , hyviäki oli oikein noin ,.
TK: jaa ja me ,.
TK: yhleŋ kerran isävainaaŋ kansam me ostimme semmosen oriin .
TK: maksomme siittä viissataa markkaa se oli , se oli , s ‿oli paras hevonem melekeim mitä torilla oli niin , silloin niin , me ostimme sen sittes sitte on ,.
TK: sitt ‿on ‿aikaa , kuuskymmentä vuatta , ku se hevonen ‿oli ,.
TK: muistan sej ju , ny , toh tuli miäleeni se , se aikakausi .
TK: no se keŋŋitys ‿oli nys semmonen serviisi että , että keŋŋät tehtiiŋ kotona .
TK: täs ‿oli , meiläŋkin naapuris ‿oli , seppä , joka teki sittek keŋkiä , syksy noin , oli taloh ku sillä oli , sill ‿oli vuakramaita s noin , talosta maata niin se oli sittes sillä kaupalla että se teki , talon takomisek kaikki .
TK: niin se ,.
TK: sitä tehtiin sittek keŋŋät .
TK: keŋŋät tehtiin siälä pajas .
TK: ja , semmosesta vahvasta kaŋŋesta ruvettiin takoon niitä ja sitte ,.
TK: sitten naulat tehtiin , naulat tehtiiŋ kansa ei silloin ‿ostonauloja ollun ni tehtiin siälä sittes se seppä teki naulakkij ja .
TK: sittes se naul , noiŋ keŋŋitettiin siinä ,.
TK: joka ,.
TK: kyllä sitä ittekkip pystyttiiŋ keŋŋitteen , ja eikä silloin ‿ollus semmosia keŋŋitysseppiä erikoisemmin siihen , siihen ‿aikaan ‿olleŋkaam muuta ku , sai sen nym meneen , meneen sitte ja niill ‿oli nii hyväk kaviot ‿että niill ‿ei ollu , niill ‿ei ollus stel lukua että ku häneeseen ,.
TK: siä pysy keŋkä , ne ei lohkeilluj ja sitten niitä sai lyäläv vähä , hollimmallekki ettei se ontuur ruvennun niin , sitä keŋŋitettiin silä lailla ja ittek keŋŋitettiij ja ,.
TK: talavellakik ku ,.
TK: oli nyt niiŋku lähti keŋkä ja taikka muuton niin ,.
TK: ja ku oli kylymät tallit ja kylymät ‿ilimat niin , se tuatiin , kylä minäkim muistan ni meilläkit tuatiin hevonem pirttiij ja pirtih keŋŋitettij ja sittep päretvalakeella näytettiij ja sitte oli koppa siä takana että ku , tuli niiŋ koppa ja kiulu oli sitt ‿että ei , laattiallet tullun nin ‿oli siinä ja ,.
TK: kyllä minä sem muistaj ja valakeeta näytin siinä ku hevosia niiŋkik keŋŋitettiin siälä ja .
TK: ku tallit ‿oli kylymiä .
TK: ku järvestä velettiiv vesi , ei silloin niin , hyvät kaivot ‿ollu että siinä olih ni järvestä velettiiv vettä nin ‿oli sittes saunas semmonen , horupunttu , sanottiin horupuntuksi ku ennevvanhaan tehtiiv viinaa .
TK: mutta se punttu oli kummiŋki ja se oli siä saunah ja ku saunaa lämmitettiin , melekeij joka ehtoo meillä , meilläkil lämmitettiin ‿isävainaa oli semmonen ‿että se , se lämmitti joka ehtoo saunaj ja eikä muut mennyv vihtooŋ ku sen ,.
TK: se ittev vihto nij ja huuteli toisia ja sano eihän ne viittim mennän nin se sano että , se nyk kummallist ‿oŋ kunn ‿e vihtomineŋ kelepaaj ja .
TK: mut sano kyllä tal ,.
TK: ku s ‿ooli se sauna sittes semmonel lämpösen horee niin se , se vesi pysy siälä semmosena lämpösen , lämpösen huurteena sittej josta sitä kannettiin niille hevosilles sittes sitä , lämpösen sorttista vettä nin ‿ei se silippu sten niin , kovastij jeetyny .
TK: sittep pruukah , pruukah kyllä noin , se puntum pohja jeetyän niin ‿että sitä , sulattiin stet taas , siä saunah niin , sulattiin sittej joskuh niin se oli semmosta hapanta , möskee vaan sittes siälä mikä siälä , mikä siinä oli ku jauhot ‿oli sinnel laskenuj ja , sen sellaista .
TK: no eei niillä ollus , suurtakaal lukua kyllä ne oli , oli nua , hihinat ‿oli nyt , jo semmosia , mum muistin ‿aikaani nua mäkihihinak ku nykyääŋki oj ja .
TK: ruamat ‿oli , em minä eneem muistav vittaruamia ja sen semmosia , paikkoja muuta ku , vittatampit minä kyllä muistaŋ kranoih mtta .
TK: kyllä ne oli , kyllä ne oli samallaiset räŋŋet täyty ollas sittes semmoset hyvat .
TK: ne oli , semmosia piänikaulasia hevosia että ei niillet tämmöset räŋŋet auttanuk ku , ku , noin sopinuk ku nykyvän ‿on niin , niin nin , niitä räŋkiä oli ja , kyllä silloin , nahkaruamat sittej jo oli kansa , kansak käytännös ‿että kyllä ne valjaat ‿oli mutta ,.
TK: kranat ‿ei ollun nyt semmosia ,.
TK: ei ollus sanottiin tuplakranat josa oli se kannatushihna , ja muut niin , eikä niis ‿ollus sivuhihnoja kranois olleŋkaas sittem muuta ku ne oli semmoset , yksiŋkertasek kelevenet vaan ne , ne kranat sittem , että , että ne oli mtta kylä ne , kyllä ne tällä neuwolla , vähä tätä , malllia oli tällä paikkakunnalla ku , oli , ja oli mitä täälä pruukattiin .
TK: vittatamppia oli sittek kunn ‿e tamppia tahtonu ollan nin niitä tehtiiv väliin sittek kassaan , siiher reŋkaaseen ‿että siinä oli usiampia sittev vittasta tehtiin siihen semmonen ‿että se meni siihen ‿aisar reikeen sittes se , se vittatamppi ja nin se , piti semmosta kitkutosta ku sitä ajettiin niin se , kitisi ja natisi sitten niiŋku vitta , rutisee .
TK: no , e .
TK: ehk ‿ei enee , ehk ‿ei enee .