Location: Heinola
TA: mä ensin teitillep puhun .
TA: kun , ruissitomet , tellättii riihen , parsillek kuivamaa , ja sitteŋ kun , niit ‿aina se kuivaaja , koitti että koska ne oŋ kuivia se , taitto sielt , parsien ‿alta sitten niit , olkia että koska ne katkes , ettei ne ollu , enie sitkeit ja , sittek kun se sai ne , kuivaks sitten se , tul ja ilmotti isännälle että , nyt saat jo aamul ruveta riihelle jos tykkeät antaa nyt , vuorokaulej jähtyäs sano isäntä ei nym männäv viä huomen ‿aamul .
TA: mut jos ‿ol kiiriellii , aika nii täyty , männä , aamul taas sitte riihelle ja , taas ku se päiväsylämmen , ja yon lämmitti ni , taas sai männä jo sitten , riihelle että , ei , piessyj jähtyy sitten ‿eniä taas riihet ja ,.
TA: ja sitter , lyotiin ‿aina , huiskastiis seinie niit sitomia ja , sittek kun ne ol , lyotyp puhtaaks sihis seiniä , ne , päästeltii ne sitomet ‿auk ja , sellassen nii kun , on puuporttia harvoja nykyaikan ni , se ol räppänä sitten nimelt siin ‿ol , jalat täm pöyläŋ korkui , ol , usein ‿että sai , seisomas ‿ollat toinen toises päässä sit räppänät toinen toises ja , sitten ‿ol semmosset , kalikat , sitteŋ kumpaselkij jolla , tärskytti niitten sitomiem päälle että , kaikki pienet jyvät sittem putos sinne ruumenii sen , räppänän ‿alej ja ,.
TA: sitten , yks ‿ol sitten ‿ulkon , joka , sitten niit mitkä , aina siit räppänält pois ‿otettiiŋ ku se nakkas joka , toises päässä ol sil , ovem puolel niit , ovest ‿ulos ja , sitte joka siell ‿ol , siel peremmäl , toises päässä räppänät , nii se telläs ne aina sii räppänälle ja pääst sitten niit , jos ‿ee ollus sellaist , poikaa mut kun ‿ol , joku pien poika nii se , että se kyken päästelei ni , se , pu , pitkäl puukol aina paino ne sitten se poika , puhki ne , kierteet .
TA: ja s , sitte ku ne sai silottua ne olet ne laitettii , relukselles siip pihaa , ja , sit kun se ol , kaikki ol tyot tehty , ja ne tulvatte murkinallen nii , usein , kerkisvät ennem murkinoit jo ne olet tellätätäl latuom mut sitten ne , ei niit , joka aika ehtinny , tellätäl latuoj jos , niit pehkuja ol paljon nii ne otti sitten semmoset varstat , joilla ne pui sitten niit , niist pehustkij jos ‿ol tähkäpäitä jäänyp pois ne jyvät .
TA: ja sitte , kun ne ol , pevut otettup poes siit , permannolt ja , tellätty , joko , häkkii ku häkkiä useim pitvät siin ‿oven , alla jolla hevosel toivat pois ja , sihis sitte häkkii ne , pehut , puilut pehut ja , sitte , luulaŋ kans loastii , taas sitte viel niit , tähkäpäitä , pois siit mistä ,.
TA: kun ne pehut kokosvat ‿ensim pois nii , sitten , luulaŋ kans taas rupesvat lakasei loppuja tähkäpäitä että , ne tellättii kessii sitte ja tuotii , hevosten , kaukaluos syotäväks ne , aina joka aamu , ne , tähkäpäät kun siel , vaa riihtä puitii ni , taas tähkäpäät hevosten syoläj ja ,.
TA: ja sitte , kun se ‿s , ne sai sen , puhtaaks niil , kun ne luulil lakas niit , siit tähkäpäitä aina pois päältä , sitten , tyrkättii se jyvä , permanto , että ne mäm permantoo myölen ‿yhtiä koperuo ja , sitte vietii ulkoa , viskur sinne jos ‿e ollu luuaa mut jos ‿ol luua ni , sitte viskur ‿ol siel ‿aina paikallaa mut , jos ‿ei sit ‿ollun nii se , veivät sinne riihen , sisiä sev viskuri ja , toinen ‿ajo aina sihi , tuuttiij ja , toinev vääns sit viskuria meillä on tos , viel pihas , niit vanhoja viskuria joilla sit vilijaa viskattii ja , .
TA: ja sittek kun ne ol , säkitetty sitten ‿ei muuta kun , säkit hevosen , rattaillet tai sitte ne ensimäisist rihist veivättem myllyy ne yhtä päätä ne , säkit ‿ettei , niit , tuotu aittaa olleŋkaa .
TA: ja ‿s , toesest riihest sitten ‿ottivatten , siemenen .
TA: ne vietii pellolles sitte ne rukiit , syksysel kun , ne siemen , siemenet ‿otti ja , kolmas vasta tul sitten niist , riihist , ne jyvät , aitan hiŋ , laarii , laariks sanoat ‿aina silloo , sit , hiŋkalat ja , ne tul sinnes sittej ja , ja sitte , muuta ei siin ‿enie siin ,.
TA: jaa no sittej jos , viel seŋ kaurariihem puimiseŋ kun , niit , puivatten , semmossen , pyoreäm pölkyŋ kanskii sit sanottii rupuks sit pölkkyä ja , sihi ol naulattus sitten , aspi sihi , sem pölkyn , päähä .
TA: ja sitte , nahast leikkasvatte , noo , kahlen , tuuman tai kolmen , levusen , pasernahast , että sil , köyttivät sitten sen , kun sihi ol , jo , myöhemmin niŋku varstaŋki , vars ‿ol käyrettävä ni , sem päähäs siten taas ‿aspej ja , sitten , se ol sii ja , me , meŋ , heittämäl nää heitti aina sit sitten , sit ruppua että , sai , vähä velättyä nii sitten ‿ei saanu ottaasam mut jos ‿ol outoja , reŋkpoikia jotka ei ollus sit käyttännyn ni , ne saivatten , useil laakin ‿ottaasas siit , nuijjast kun ne , sil nuijal pui mut , sitte ne keksi keinon ne , laitto niit varstoja millää ne niit ruispehkojakiiv , pui nii ne laitto , sittes sellatiissie , ja puivat niil sitte niit , kauroa ja , ja ne asetettii pitkim permantoa sitten ne , kaurasitomet ‿aina kahlap päi , toisap päi , tellättii aina tyvet ja , sittel lalva ol ‿aina joka , siälön sitte , keskel ja , kun ne sittev varstoeŋ kans lyotii nii että , ves ottast aina tippu siel kuumas riihes ja , samal taval ne ohratkii puivat ja ,.
TA: niin sitte , taas ne kaurat sittel laarii kun , ne jout kun ‿ei niit myllyy tarvinnuv vieläj ja , sielt ne aina hevosillen niit sitten , jauhattivatten sen , sen supum päällä mitä , ne niist , ruumenist ja , pehuist leikkasvat , leikkuril onhaa se , meillä viel se leikkurkii heŋkis , jolla ne niit leikkas lyhemmäks ‿ettei ne hevosten , kaukalost männy hukkaa ja , .
TA: ja , muuta ei siin , sitte keinoa siin ‿ollukkaa kun , .
TA: myo käytii , nyynästeŋ kartanoŋ kohlal sanotti aina nyynästem myllyks sit , nii siel myö sihi aikaa käytii myllys .
TA: ja sitteŋ koskenniskas tuo vuoleŋkoskel , siel käyvät ja jokelas .
TA: niit ‿ol nii monta myllyä .
TA: ja sittek kun ‿ol ‿oikeen tälläi , ettei vettä tulluk koko kesäs , nii täyty aina paasom myllyy astikka , männäs sitten , jauhattaa .
TA: ei saanu muual , leipäjauhojakaa kum paasoss ‿astikka .
TA: ehän niit , näit sähkömyllyjä ollun niŋ kun nykyaikan .
TA: mitäs mie niist ,.
TA: jaa , sit että , kuika se , myllär , jauhat , taikka mylly pyor ja myllär jauhatti ja poski ol sej jauhos kun se män , sitten , huoniesiej ja , usein se sitten , käy posket jauhos nukkumaa ja , taas ‿emäntä kaahas nukkumast ‿ylös ja , sano että joutuum myllyy että siell ‿oj jo mylly , myllymiehiä
TA: no , sitten , mäŋkii , mikäs se nyt ‿ol se , joka män , sitten ‿ol muita asioit sen myllärille , olis männyj juttuamaa , aukas ‿ovea , ja sano että oŋkos tiä myllär siel tuvas
TA: eei se ol nii vanha jo se myllär ‿em mie sen , muistam , mikskä kalleks ne sit ‿aina sano sit mylläriä .
TA: muistant tellätäs sit kyl minä näin sen saman , kallev viel silloo kum mie sellae pien poika olim mut , em mä sit , muista että millä taval se sittek kuol ja , hävis pois paikkakunnalt .
TA: nii se , mikäs hirmu se nyt ol joka ,.
TA: ei se akranoomi ollu , oikee arvokashaa se sellai , ol , .
TA: kentraalhaa se ta , .
TA: olkohan se kentraal
TA: ei mev , ymmärrä , nyt , taas että , sen nimeä että mikä se ol joka sit , sillem myllärilles sil taal sano että , olis jutunnum mut , myllär ärjäs vaa sielt ja , silloo myllär virasta pois ‿ei se ‿s , se , sano että nyt saat lähteät täst myllyst kävelee sano .
TA: ei antanukkaa sen sitten ‿enie olla .
TA: kun ne ol , aina niitten , kartanoitten , ja ruunuvoulien ne myllyt ‿ei ne ollu , yksityisten nii kun nykyaikan .
TA: nii ne otti miŋkä ne lystäs mylläriks ja , taas ‿anto matkapassit jos ‿e ollum mielehii .
TA: jokelaskii kun ‿ol kolmem myllyä ja , kaks ‿ol kartanom myllyä , kumpaseŋkii kartanon ja yks ‿ol , kylän ‿yhtei mylly ja , aina niis muuttu vaa myllärit .
TA: ei ne kauan ne kartanon ‿isännät pitänny yhtä .
TA: ne , laitto pois kun ‿ei ne vaa ollun niittem mielehiisii .
TA: mut kyläm myllär , taitaa ollat tänäi päivä viel siel heŋkis ja myllyttiäk kyliä , jauhot .
TA: monta kertaa minäkii nii läksim paleltui enneŋko olim myllys kun , oikee palel .
TA: kun täst ol nii hirveä matka , sev verram matkaa kul lahleŋ kaupuŋkii .
TA: enneŋ ko jokelaskii ol .
TA: no siel välil viipy nii että vasta , tuol , yhlentoist kahlentoist ‿aikon , yollä piäs pois lähtee .
TA: ja välil viipy aamuyohö enneŋku piäsvät pois lähtee .
TA: kun niit ‿ol jauhattajia ni hirveäm paljo .
TA: mut ‿em minä koskaa tarvinnu ollas sentä , kymmenest ‿yli siel , myllyreisul .
TA: että illal kymmenen ‿aikon tulij ja aamul , siin , viilen ja , neljäv välil läksi ja ,.
TA: mut , sittek kun , arvas ‿että , .
TA: eikä tarvinu heittiäkkiä sinnes säkkiäsäm mut , jokelaa , isävainooki täyty jättiäs säkkisä ei se viittiny , vuorokautta varttua .
TA: koskenniska ol sellai , siel täyty useij jättiäs säkkisä , samaa nyynästem myllyy nii toisia veivät ja toisia toivat pois sielt ku , se o sellai myllär ja että sano että , tuokai , viljasäkkinne tänne että minä jauhataŋ koska minä , saa vettä kasaintumaa kun ‿ei sill ‿ollu , säälliist , velentuloa ni , nii se täyty , tuolt opiston , järvest ‿astikka täyty , jokia myöleŋ kasailla , ja , säilytelläv vesiä siel ‿että sai , jauhatettua taas syksyl ihmisillej jauhoja .
TA: se ,.
TA: eihän niit ‿ollukkaa kaikil jauhattamiist , keskel kesiä kylhää silloi jauhot sai mut , syksyl sej joulun ‿elel ni silloi se kaikki kireämmället telläs ku , .
TA: täyty ostaat taah mistä , sattu saamaa ja , nähläp puutetta sitten ‿eläviesäk kans jauhost .
TA: kun ‿ol , huonoja , maanruukkalia .
TA: no siel välil jauhatettii , viis hehtoa , välil jauhatettii , vähemmäv välil taas ‿enemp seittemäŋkii hehtoa ol toisil kuormas ja , ja , se kartanoill ‿ol , liki parikymment hehtoa kun ne jauhattivat .
TA: mut sinä päivänn ‿ei sitten sivulliiset saanu , tuol , nyynästem myllyskiä jauhoja kuŋ kartano jauhatti sama se ol jokelas päin ni , ei saanu , kuŋ kartano jauhatti ni ei saanus sivulliiset silloi jauhatettua .
TA: ne täyty taas jättiäs säkkisäs sinnej ja ,.
TA: tuoll ‿ol koskenniskas siell ‿ol kahleŋ kartanon , päivät ‿aina , kaks päivie perättäin nii , sinne ei tart , sielt saanut täyty jättiäs sinnes sittet taas ja nählä , jauhompuutetta , joka , viimesee tippaa astip pit , jauhattamata ettei , männy ennemmim myllyy ni useiŋ käy sil taa , meiläŋ kyläsille .
TA: no niit siel tapas paljo .
TA: ja sie , .
TA: no siel puhuttii aina maavviljelyksest ‿että , miteŋkä , siij ja sii talos viljelliä ja miŋkäläisiä niill ‿on , vehkeet millä ne , viljelie ja , ja sellassest niij ja karjast ‿että miŋkälä , verran ‿oŋ karjaa ja , mihkä ne myylie sittel liijat pois ja ,.
TA: ja hevosmarkkinoist ja sellassista aina , haastelvat .
TA: mut siel se päiväsylän vaa män ‿aina kun , mäntii sinnem myllytupaa istuu jos ‿ei , tarvinnus sie myllys sem myllärin , kans , olla apun kun se jauhatti mut , usein nii se , jauhatti yksin sano että , olokaa siel huonies vaa lämmittelemäs , ja jutukkaa siel sano minä jauhatan sano .
TA: kun ne tuppas jauhattais salaa toeset ‿että , sano että nii minähän tänne elel tulim mut , täyty niim muistaa että ke , miŋkä näkösiä miehiä ol , kun säkkiäsäv vei myllyy , siel myllys ja , ja samates sielt , hevosia kattoak katoksesta ja , pihast ‿että miŋkä värisiä ne ‿ool ‿että , kun ne , koitti pettiä aina , huonompia ‿m , miehiä jotka ei nii katton nii silloi taas , .
TA: että saatiij jauhot .
TA: jos ‿ol sellai myllär joka , halus pettiäm mut niit ‿on , ol monellaisia jotka ei , halunnun ne pit ni ittesteä sano että , eei sev vuoroha nyt ‿om mäv viemie tietoa että se , tulie sielt , nostelee säkkiä em minä viennän noo , isoja säkkiä sano , usein tuol , koskenniskaskii ne , etulaismiehet jotka , myllärin ‿etulaisenn ‿ol ni , ei ne ruvennuv vientää .
TA: jauhatettii .
TA: ohriakii kuv vietii , alakerrast ‿aina yläkertaa niit , mitä kuoritettii samatek kauraryynyjen , kauppa ol ni , niitäkiin , kun neljä kertaaki , laski sen , ryynymyllyl läpi niit kauroja , että , pit tullas sittem puhtait ja hyviä ryynyjä ni , ei joutannuk kun ‿aina , ylös viemiä ja , eikä sitteŋ kaikkia , ihlan tarkkaa antanum myllär sielt , tuutist loppuas sano että tuokai välil tänne että mie saan , jos ‿etten ‿itte ehli , kolistaat tuuttii taas kun , toiset mäni ales ja , sellaist haaskaamiist ‿ol joka , paljoj jauhatti vaa .
TA: minä olin , tälläi , huono mies ja , pien , ne nauro aina ja ihmettel sano ei ton , honsaŋ kenal luulis , jaksavan noit , kaurasäkkiä ja ruissäkkiä tuolam myllyy ja , seuhtoan noitten , pussieŋ kans tos ja nostellas sanoat mut , mie olin nii terävä , nii kun teräksellii rauta että , mie kykenin ‿ain .
TA: eŋkä mä nykkie viel sen huonomp ‿o , montaa mut , ei enie sentä toi , hehton säkki , kun siihit telliä kauroja ni ei se eniä kulem min selässäin tuolt , meilär riihestkiä , aittaa .
TA: nii ku se silloo kulk .
TA: silloo minä toin sej ja , kylhää se paino ja se tuppas putoamaa seläst mut toim mie sen ‿aina .
TA: een , em minä niit nähny en , elämäkautennaa .
TA: mut kylhään ne niit kehu että kun ‿ol , yks pappikii , holströmmi tuol , heinolam pitääŋ kirkol ni , se ‿ol ‿ottannut toisen säkin toisie kainaloosak kun ne puivat kauroa ne , sen tyomiehet siel riihes ja , siithä om pitkä matka sinne , pappilar riihie ja , toisen , kaura , säkin selassen hehton säkin , toisie kainaloosas silloi se , puhuttii kahlestkymmenest , kapast ja karpiost se ol se , kakskyment kappaa karpijo ni , sellasset säkit kumpaikii ol kun otti kainaloosa ja vei vaa sinne , aittaa sihi , pappilan , pytiŋkin ‿etie .
TA: ja siit ‿om matkaa ainaki puol kilometriä , jos ‿ei , ei siit ny ihlaŋ kilometriä ollu mut ,.
TA: nii sie , se ol voimam , mies ‿oikeen se näytti vaa että , kuika , ihmisess ‿o voimaa .
TA: kun , .
TA: eei se ‿v tehnyk ku se ol pappi ni ei se tehny .
TA: olhaa se , kuulema männy , telläs , huonot vaattiet piellesäp puimaa riihtäki .
TA: kun ne ol , riihmiehist puuten ni , se sano että no ehä siik kälet jääs sano mut , ol tullu oikeem pu , juttusvat ‿aina kämmenii sitten niit , rakkoja kun ‿ei , se olluk kovia töitä koskaa tehny .
TA: ool ne nii , omituisia kun tehtii , kuusist , mitä nyk kasvaa noo karvasia kuusia niit kaalettii , ja sitten , vittol nijottii , sellai , keppi sitten , alej ja piellek kumpaseekii päähä , ja sihi vittast vaulu ja , sittem puusta tehtii , sellai , käyrrettävä , jossa ol keskel koukka sitten , ja sitten narut .
TA: siit tellättii , hevosen , niihi , läŋkii kiines sitten siit puust , puun niist kärist ja , sitten ‿s , se , puuäes , hevosem periä ja kun se heittel sentä välil kun , kiviä ja , turpeit ja kaikkia , viennettii siip painoks sitten viel sen ‿äkiem pielle ettei se , lentännyp pystyksiij ja , hevosej jalolle , kun se , vei römyskää siel pellol sit sellaist puuäest .
TA: ja sil taal , ne pehmitettii vaan ne , pellot .
TA: ja , sitten se sahraarra ol sellai että , kuŋ karkeatkii , pelloks tekvät nii ensin ‿ol , sellai , kuv veitti , ni , puukokshan nyt sanoovat ni , nii se ol , sitten se veitti , pystykses siin , niis ‿aisos , jossa hevoi ol ‿eles ja , sil ne sitten ‿ajo aina viirun , ja , sahraarra , kiäns sittes sen turpien taas , nurin , kun ne , rupes sit , pehmittää sit peltoa ja , sitteŋ kun ne sai sen turpien nurin ni , sitten , ei muuta kun taas , rautaäjes ensi ja , puukarhi sittev viel , niit turpeit sittem mitkä siit lohkeil , sil rautaäkiel niit sitten , villaamaa pienemmäks ‿että , voi sihir rukiiŋkin syksyl sittek kylviä .
TA: mut kun ne niit kaskia poltti nin sitten , ne ol taas ‿erilaisia .
TA: niit , sil sahraarral sitten , kyntvät ja , aina ne , vaa ni , joka kannon , välist , sil sahraarral ja niitej juurien , roŋkkas se , arra ja , välil se anto sit , joka , kuress ‿ol kiine , hoitamas sit ‿arraa ni , se lätkäh rintaa taas ja , ja sitten se , hevoi , astu jos ‿astu nii hilijaa ettei ,.
TA: ne täyty ettiäv vaikka kyläst lainaks hilijase hevosen .
TA: nii sitteŋ kun , kupparirettu ol , yhles taloh reŋkin ni , sitten sano että mie , koko viikoŋ kynnin tuota palloo sano , ja tos palossa kun ‿oli semmoinen , juur sano ni , taas , arra lötkäsi minua rintaa sano .
TA: nii se kysy ei , ei sit kaikki kyennyt tekee .
TA: no siin , pariŋkymmene ja vähän ‿yli pariŋkymmenev vuole .
TA: joka oŋ kuollu .
TA: ni , se ol minust paljon , pitemp ja , muuten nii riski ni , se kynt jo kahlenneltoist vuolel nii kum miehet tekie mut , minä tählin ollan neljäntoist vanhaa ast enneŋko minä kykeni , kyntää .
TA: ja huono mie olin ‿ilmotun ‿ikäi kyntää mut ‿aina minä kaikki , tän talom pellot kyntelij ja , viensi .
TA: mitä niis , ol niit valmiit peltoja ja uutta peltoa min ‿en , yhtäkäs , kyntänny muuta ku toi , veljej joka tuol pellon takan on se ‿j , rupes kyntää sitteŋ karkeit ‿ylös ku ne ol semmossia luonnonniittuja ja , se on , sen ‿on tekemie sitten nyt nä kaik mitä täs , tonne maantielle astikka on noit peltoja .
TA: nii ne on , sitten ne , uulet maat , seŋ kyntämiä vanhoja ol ‿aina , sitte välis siel , jotka on siin ‿yhteyles nyt .
TA: aina vanhemmat miehet kylvi .
TA: kyl minä olej jo koko nuorest , kylvännykki taisiham mä siin , kaheksantoist vuolem paikkeil ‿ollak kun , minä ens kerram mäniŋ kylyvää .
TA: rukiim mä kylvim mut , kylyvin seŋkii nii harvaa ei siit tullu , oikee maantäytehiist ruista .
TA: kun ‿isävainoi taas , kylvi nii lujaa , että , män nii pal siement ‿että ei sit meinannu , saalak kuivaks noihip peltoi kun ‿ol nii paljom peltoja , sillo ylähäl ja , pienet ruiskylyvöt ni , minä sano että akka minä kylvän ‿että , ei män nii pal no se tul taah liika harvaa .
TA: ei tullu kummaltkaa siälliist .
TA: sitte , laskettii rautaäkiel se , ne siemenet sinne , peittuo ja jos , siij jäi isompia mökkäreit ‿otettii , semmoi kuokka sitteŋ kätie , ja sil kuokittii ne isot , möhkäliet sittem pienemmäks , ja sittem puukarhil taas , viel sileämmäks se , ettei se sittej jääny ne mökkärät sihik korkealle .
TA: ja sit se tyo ol taas tehty että ,.
TA: jaa ojat nii ol puhlistettava , ensin , kaivettii ne , keväil ja , syksykesäl ne sitten ‿ol , sielt ‿ojiem pohjast , sen , siemennyksej jälkiä nii ne ‿ol sittem puhlistettava , kapeal lapiol , mullat kaikki pois ja haraval pentarat puhtaaks .
TA: nii sitten se , sanoat ‿että , kun tul pertom päivä että , nyt ‿oŋk ‿oksallej ja , vipu vireisii sanoat sitteŋ kun , nyt ‿oj jo , toukopeltoin , veräjät kii sanoat .
TA: ja ne ol jo silloi , että maam piellä , näk , jo taimia .
TA: mut joka vaa ehti ennen ‿että ne ehti orastua enneŋ ko lunta tul ni , niist sai säälisen sato .
TA: olem minä sitäki , viljelly .
TA: jaa kun se pellost pois otetaa
TA: no se , vieliä ,.
TA: ensir rohitaa , se , kun se , pellolt revitää irk ja sitten , kun se on , rohittu , sitten se , silotaan sellasillep pienillel ly , sitomillej ja , ne sitomet vieliä sitten , järvie hevosel , ja siel järves niit piletiä , välill ‿on , pari viikkoa välil kolmes sie järves , ja sittek kun , ne mänie koittai että ne , arvelie että jo ne nyt om pehmeit , että se , luu sitten siel , veles nii se kovettuu ja se kuitu tulie sen , luun sihik kylkie sitte .
TA: ja sitte , ne tuolla , nostetaan sielt järvest pois jos ne sellassia on nii , sitten tuolaa , ne kotie , ja hajotetaa sitte , niitum pinnal , ettei ne , multainnu eikä likainnu märkänn ‿ollessaa. sit kun ne oŋ kuivanus siin niitum pinnal , sit ne kootaa siit taas ‿ylös , ja vieleä saunaa sitten ne , pystytelliä taikka riihie kuivamaa sitte ja , sit kun ne oŋ siel , tarpeeks kuivanus sit ne loukutetaa , sellassel , toisel puulla , hakkaa sit toista sen sorttii loukku ja , ja sitte kun ne ol loukutettus sitten , naiset lihtaamaan taas , niit ja ,.
TA: rupeaa pirskuttaa .
TA: se ol ,.
TA: mitä siel saunass ‿ol tai riihes kuivattus sit , joha mie sel loukuttamise vissii puhu
TA: ja , lihtaamiin no , se ol semmoi , se lihta että , ol , niiŋ ku tä kämmen , kapea , kans sitte ja kahlem puolen sitten ‿ol neä siin , lailat siil lihlas ja , sittem , pilettii aina , nää kiines siit , kälensijast kun , siin ‿ol sii kannes sitten sellai rauta ja , samate ol taas sittet täs ‿oikeampuolises , lihlal lailass ‿ol rauta ja , vasemmas käless ‿ol se , sormahii sitte ja se aina , tellättii sinnev välii ja , taas velettii noo sit kum paino , kälelliä sihi , sit rautaa sii ales että se , likistu toisie rautaa päe se sormahii ja sitten nyästii taas sit , siij ja , nii kauaŋ ku se tul , sileäks ‿ettei siin ‿enie ollup päistäreit kiinej ja , ja sitten se ol , taas tehtys se tyo kun , ne sai. mut sitte ne häkläs , meillä on tuol , saunam porstuas viel se häklä heŋkis , nii , sit ku ne sai lihlattua ne puhtaaks , sit ne telläs sen häklän sii , lihlan , päälle ja sitte rupesvatten siin , lihtaa , tot , rohkimaa ja ,.
TA: vai mikskäs , .
TA: ja , .
TA: no , siit tehtii , ensin , huonommist tappuroist ne kehrättii ja , tehtiim mekkoa .
TA: se on , jo vanha toikii taitaa ollaj jo , kolmekkyment vuotta vanha .
TA: se oŋ kestävät ‿ei siit loppua tahlot tulla jos , jos ‿ei sit pyykis vaa , pilaa ja , mälännän ni kyl se kestiä .
TA: täkii ni se oŋ kun ‿uus melkee .
TA: ei se , kokonaa sit , yhtäkkiä näytä .
TA: siit ‿aina katto .
TA: ja sittej jos ne tählet , pysyvätten sitten , paikallaan nii sitten , ne niistäkii , katto sitten ‿että kuika , pitkä talvi on ne , lukvat niist tählist ja , ja niit ‿ol niit tähtiä niit ‿ol , lentotähti ja niit ‿ol , monen nimisiä tähtiä , joista ne sitten ‿aina laski sit ‿aikaa että , kuika , pitiä mitäkii työtä sitten , suorittaa ettei , se jäät tekemätäk kun ,.
TA: ja suojaset ‿ilmat ni , ne ne , taas sittej ja , sil taallaa , harkitti että , kyl se nyt tulie että nyt , kuu tulie joko se , alko taikka sittes se , ol keski , vaiheil , taivaallist kuuta ni , ne sano että sillo ja silloi se ilma taah muuttuu ja , siit kuusta ne sen ‿aina , harkitti sen ‿asian .
TA: kun ne kattel ja niist , tählist .
TA: mut mi em , oikee osaat teitillen niist , tählist taas , puhuam miŋkä nimii täht se ol joŋka , jotka se ol , näin nyt , neliskantti ja sittes siin ‿ol , niit tähtiä sitte , kuus seittemäm perättäin sittet taas , jotka nii , joista ne katto sitten ‿että mihkä päi se , muutti nii , sittet taas ilmatkii muutti .
TA: em minä niist , oo , muistam mitiä sellaist ‿että , mihkä päi ne olis , suunnannu aina kullaki kertaa .
TA: muuta kun niiten , tulot miä , kyl aina , olem muistanuk kun ne aina tulia että ,.
TA: ne tulie aina siin , huhtikuulla noi , kaikki muuttolinnut .
TA: jos ‿ei ne , ehli , tullaj jo , seittemäs ja kaheksastoist päivä huhtikuuta , nii kun noi , kuret ja kuikat nii sitte ne , kummiŋkii tulie , kakskymmenestoinen , tai kakskymmeneskolmas päivä .
TA: se on ‿aina niiten tulohetki .
TA: niinä päivin ne ilmestyy .
TA: ja sanoat ‿että ee sit ‿ol lehliskiä viel kukaa ilmottannu että , s ‿ei olluk kuikka mie sao että ol se , kuikka että se jo huus kum minä sahasin tuol puita , ni se leijjail siin , mil likeelläij ja hu , huus sii sitten , minullem mut sit se läks suorraa tietä aina mänee , pohojoist kohle ja lunta , ol viel nii paljon ‿että , se kest viel , kaks viikkoa enneŋkö se hävis pois .
TA: mie saon nyt se kuolie nälkiän nyt ‿ei se mistiä syolaksie mut , tottaham pohjosis päi ol , ruokaa koska ‿s sinnem män .
TA: sitten taas kahlev viikom piestä , tul ‿uusia niit , kuikkia sielt , ja kuretki ilmesty tonne , kurkisuolle .
TA: ja västäräkit tulvatten , huhtikuulla ja , ja , rastaat , ne ei tuj ja enneŋ ko , lumet kaikki lähtiä sitte ja jäät pois sittet tulie aina rastaat .
TA: mut heti ne ja , rupeaa munimaa ja laittaa sen , pesäsäp puun ‿oksalle , taikka ailar rakosie enneŋ kun ‿ol , puuaitoja ni ne laitto ailar rakosie ja , sinnen ne muni ja , eikä ne viipynnym munimiises viikkoakaa sit ne alko hautoi .
TA: että kum mäntii , kauraŋkylvyö toukokuul lopul ni , niill ‿ol jo , suuria poikasia että ne , jo , välil lens maahakkiin siipinie niiŋ ku tänä kevääŋki .
TA: ni niill ‿ol toukokuulla jo poikaset .
TA: että ne jo lentel tos pitkin , mettiä ja etti syomiist .
TA: ei suŋkaa siit ollum mitiä .
TA: olkos siit ,.
TA: niiŋ kun se ,.
TA: kuren ‿ääneŋ kuullet älä mene heikollej jäälles sanoat .
TA: muuta mi en siit tielä ‿s .
TA: vai oŋkos siit vie muita semmottia .
TA: että sillooj jäät , on , se o jään näköi mut s ‿ei kestä hevoist , eikä se kestä miestä jos , seŋ kuren ‿ääneŋ kuulia .
TA: ja ol suoja , suojaset ‿ilmat koko huhtikuul lopun , ne kaks viikkoa .
TA: ei eniä pakkaist tullus sanovat ‿että , kyl sit viel tulie mahlottomat pakkaset ‿ei tulluk kun sitten , toukokuun , ensimäisel viikol tul ne yopakkaset , että yollä ol ‿aina pakkai ja , päiväl taas ‿oikee lämmiŋ korea ilma .
TA: no kyl mä niit vuosiaki muistan , helluntak , aamun sato ,.
TA: taikka se ol helluntakilta jo , kur rupes lunta satai , ja myö helluntakiltal laskettii , hevoset tonne , mettie .
TA: ja sitten , helluntakaamum myö lählettiin niit kolmes miehes ‿ettiij ja , jälist löyletti ol ni , lunta ja se kest se , lumemmahti , kokonaisev viikon .
TA: sitte on , taas ‿ol tellättävä , karja sisiä mut sillo ei tarvinnup pitiäk kuŋ kolmev vuorokautta , huonies , hevosia ja lehmiä ja , .
TA: ja kaikki , olkkatot vanhat sitte , otettii ales ja , niist leikattii , rouheit hevosille ja lehmille .
TA: ei koko kyläst meinal löytyä , keltiä ruokaa ja , siin , olvattel leikis ‿ihmiset ‿enneŋ ko , saivat , heŋkem pysyy elävissie .
TA: kum pienemmät ‿elävät lampaat ja vasikat ne meinas kuoltan nälkiä kun ‿ei , ehän ne sellassia ruokia syonny .
TA: mut lehmät ja hevoset niit mätiä olkia söi .
TA: nii sellassev vuolem minä olej ja nähny .
TA: niit ‿oj jo min , aikanna olluk kolmekki , mut ‿ei ni kovaa olluk kun se yks , joka sil taal piinas .
TA: nii , se ol semmoi se nälkävuos , että , kellä ei olluv vanhoja rukiit mut niit , useall ‿ol niit vanhoja rukiit , kassas , että ne ittet tul toimie mut n ‿ei piessyt toinen toiselliel luovuttai , mut sitte ‿ol sellassiekii taloja joilla ei ollus syomiist ‿ittell ‿eikä ollu , elukoil .
TA: sittet tuol härkäläss ‿ol , syrjälänimii talo .
TA: ton , karkoskej ja sitten , kaŋkaan talon tuolt härkäläst ne se , tienas , nii , kolmet taloa se tienas. sitten sen , mäkelän talom myllykyläst sen se , ti , sil , rukiin ‿antamiisel , tienas kun , ei ne voinukkaa maksaan niit velkojaa kun ne söi , veivät myllyy niit rukiit sielt syrjäläst ja , söivät nii , ei niil ‿ollukkaa mitiä tuloa sitten ‿enie kun ne ne elukkasakki söi ennemmi jo sanoat ‿että mitäs noil tekie että , nälkäkuolemaha täs kummiŋkii tulia kun ne , koko vuolem melkeeŋ kituwat sil taal ja , enneŋko sitten , syksyl , saivatten , perunoit ja nauriit sittes syoläksie , rukiit vei halla .
TA: ei ne saannu rukiit viel , silloi , vuolem piestäkiä .
TA: mut ne niil , sittem män taas , vuolen , melkeev vuolen ‿etiä päin niil nauriillaa ja , perunoillaa sitten , kun ne , kasvatti. ja ohrajauhoo nii , ˀohrat vähän ‿ol kuulema onnestannu .
TA: mut kun n ‿ei , niitäkii , jotka ol sellassia juopon sekasia ne , tek sahtia niist juolaksie , ettei ne malttan niit syolä .
TA: nii , köyhyys tul ‿aina no , ne täyty luovuttaam mitä niill ‿ol sitten , silles syrjäläv vaarille ja , sit se sai nii paljor rahaa se syrjäläv vaari kasaa , viel sem päälle vaikka se sai niit talojaki että sen ‿ol , avaiki aitan ‿avai sitten , ja rahakistun ‿avai aina täs kaulas .
TA: no , se taas huomaski että ahaa et mie , laitan ‿avasen takasin , otti , vanhan , tallin ‿avasen , sihis sitten sen , aitan ‿avaseŋkii , ja sen , samates sen sen , kirstun ‿avasen , tilallen ni , ser rahakistuŋ ku sill ‿ol kistuss ‿ollur rahaa , nii se , telläs sitten , sellasset mitättömät ‿avaset tilallek kyokin ‿ovest vae mistä se otti , sen mitättömän , rahakistun ‿avasen ‿että ne ol seŋ kokosia olevannaa ja , ehän se koskaa kuulema männyk koittaa sit , rahakistuasak kun se , meinas ‿että rahat ‿on siel kistussa että , ei ne sielt mihkiä lu , mäj ja ,.
TA: se ost , toisen talov viel sihis sitten se lemovainaa kun , se , toinen ‿ol se , johka se vävyks män .