Location: Kurkijoki
AS: enimäksie .
AS: sit siin ‿ol toine , siin ‿ol kaŋkas välillä ja sit sanottii , sammoa ihojärvii ol mut sitä sanottii ain kaŋkaskyläks , mut sammoa ihojärvii .
AS: siel ‿ol ja taloryhmii , olha siel toistakymment talloi sieläki ni , siel toiselppuol mutta siin ‿ihojärve ympärill ‿ol siit ‿oikein , myö oltii oikein niŋku , yks ihojärve numero .
AS: sillie .
AS: no olha se .
AS: ja siit sitä siel ‿ol siel metsäpuolella ja , sielä , ni ‿et ei olliet siin järver rannal kaik , niitä , ol siel , mikä missäi metsäŋkolkas sielä , niitä .
AS: no meilt ‿ol par kilometrii vähä enemmäŋki tok .
AS: miust niiŋko , tul tänne kesvalahel kaikkei lyhimmäks .
AS: a konsa marjoa ja monta kertoa vietii lihhoaki sin , sijapuolikas ja sellasta .
AS: ko ei teäl kurkjoella ‿ni , teäl ‿ei ostettu .
AS: sellasta .
AS: nii , kaikil ‿ol omast takkoa , ei siel sellast olt yhteä ni ‿jotta , mill ‿eijj ‿olt , lehmeä ja sikkoa ja , jok , nii ni ‿et ne pienemätki pittiit ehkies possun , ja , ja tuo , sit jo lehmän ja , sellasii .
AS: ni ‿et niitä siel ‿eijj ‿olt jos yks tahe kaks perh , ei ne mitteä perhettä voa sellasii , voa , jeänt lesk , emäntä ja , se siit asu jossai talos , sama , samaŋ kato alla ihan .
AS: sit sin rienettii ja , se ko ol kauppala ni , siel ‿ol siit niŋ ku enemmän .
AS: laivala .
AS: mie ‿em muista mite m , monta vuotta se , sikijom pekko siit , kuljetti sitä laivoa siin .
AS: se ol aika halpaki ei se ‿olt kallis se , laivakyytkeä .
AS: kyl se tervu rannast sielt ahokkoa rannast se sielt se ensil läks .
AS: järve rannas ol korkiit rintiet , ni ‿et sielt ‿ois pient kapajoa ni , ei sin millokoa mänty kesvalahtie mäntii aina .
AS: sinn ‿ol kärritie ja , sit sellane , polku , niiŋ ‿ku , sanottii kinttupoluks ni , se , sel sellasta myöte mäntii ko se ol tasasta , usiast .
AS: meil ‿ol , miuŋ kotitalloin ‿ol sellane miult ‿ol äit kuolt , äit kuol ja , mie oliŋ kuuvveis vuos sa .
AS: ja , isä ol ja meil ‿ol niiŋ ku kaks setteä , siinä ja miun isä ja ne ol vanhat pojat .
AS: ne kuoltii sillo ko ol se kurkkumätäepitemia , sin ennev vanhoa ja mie olin , mie oliŋ koulussa ja , ja olkos miinaki miun sisärei jossai koulus mut , ko meihe ei siit tarttunt ja pojat mäntii ihav viikko vällii .
AS: ja leäkär sano ko käytii ni ‿et , se alko teältä , sisäst ni sentähe se ei perreäntynt .
AS: ja ne kuoltii yht ‿aikoa vietii hautoaki .
AS: ja sit meitä jäi kaks tyttöi voa ja ,.
AS: ja ,.
AS: ja , setät kuoltii sit .
AS: setät kuoltii , sit ko pojat ol kuolliet .
AS: pojat kuoltii siin välilä ja siitte , siit mites sitä sit olkoa
AS: sitt ‿ol talost jo siitte ja , ja sit isä toi toi miun entisen äitin sisären siihe .
AS: se ‿ol seŋ kans naimisis eikä heil ‿olt yhteä lapsii ja se kuol ja , siit heä meijjä isä toi sen , sit toiseks äitiks .
AS: se ‿ol entise äiti sisär .
AS: ja sitt ‿ei meitä enneä oltkoa siiŋ ko heä ja , sit isäki kuol , mie em muista , miten , seitskynt ‿kolmais vuos se ol sitä ku kuol , mut mie em muista mikä vuosluku se ol .
AS: ja sit myö jeätii sen , kans kahe kese elettii siinä ja .
AS: sit ol kolkyöntyks vuosluku ko heä kuol , se , emintimä .
AS: nii .
AS: ja mie mänin naimisii jo hänen , heä ol kakskymmentyks , mie mänin , vuosluku .
AS: ni heä kuol kolkyöntyks ja elettii .
AS: ja meil ‿ol jo teä veikko ja sit ‿ol vanhi tyttö o lovisas .
AS: niin , ne kaks lasta ol .
AS: se ol sellanen , pikkuse niŋko korkiimmal siin järver rannal .
AS: ni siint näki ni ‿et se ol ihan , ihaŋ kalliil se navetta .
AS: luja perusta ja luja se olki siin ‿ol toista metrii pitkät , paksut seinät ihan sellast mukulakivestä .
AS: ain ‿ol pantu siiheŋ ko ulkoseineä sellane tasasemp , ni ‿et se ol aika tasane se ulkoseinä ja sitt ‿ol rapattu , m .
AS: siin ‿ol yhteyves siit hevostallit ja kaik , ne ol , kaike , ja peäss ‿ol sellane liiterki viel seki ol kivestä .
AS: ni ‿et siin ‿ol tehty työtä , siin navetas , eikä mismilleä sit jo nyt ku meinattii takaoviloi tehä ni milleä ra tahtont soaha niitä oviloi siihe , ei , purk eijj ‿ois seinä purkautunt milleä .
AS: ne ol kivimiehet hakkoamassa ja sano kyllä teä ol luja .
AS: no se ol , meä tie ijaŋkaikkine .
AS: sannoit siel sata vuotta se ol jo olt , siinä .
AS: ja viel ‿eijj ‿olt hajont ne .
AS: se ol tehty .
AS: olha sitä siin työtä , ei meil nii suur , olha se pintaala kuuskyönt kuus hehtoarii ol .
AS: mutta , tuota , viljelysmoata ei olt ko , sen , kolmetoist hehtoarii ol nyt .
AS: se ol niŋku perämeäks sanottii ni , se ol siitte , sellane ni ‿et sinn ‿ol neljä kilometrii matkoa .
AS: ja heä kerkes sem perämäem myyvvä ja .
AS: ja jätettii voa sit se mikä meil ‿ol nyt kuuskyöntkuus hehtoarii ni , se jä jäi siit siihe ja sitä myö sit viljeltii .
AS: vierasta miestä piettii ja , sil viisii elettii siit naiset siinä .
AS: siit ne ain tultii siihe avuks ko ‿ijj ‿olt muita työhommii sieläkeä .
AS: sil moatyöl , se pit ei siel ‿olt mitteä , sellast tehtasta eikä mitteä .
AS: ne , kaik elliit siint moasta voa , kell ‿ol pienemp kell ‿ol suuremp .
AS: ni , ei se siitte , kyl ne sai .
AS: meilä pi , palvelija meil ‿ol aina viel ol meil ‿ol sitteki , ol vaik meij , mie , oti siihe mieski tul ni , sitteki meil ‿ol reŋkpoika ain talvel mikä ajo toista hevosta .
AS: ko , puut oltii ja heinät etteäl .
AS: siel ‿ol kuus hehtoarii peltuu siel etempänä ja , ja sielt ‿ajettii aina talvel heinät ja puut kottii ja , siel ‿ol metsät siinä rakenukse ympäril ‿eijj ‿olt ko sellasta , sellasta leppämehteä ja , ja tuota , vähä siin ‿ol mehteä .
AS: sitt ‿ol viijjetoist kilometrim matkam peässä metsäpala viimine siel , sortavala tiev varressa , mikä tai joakkimoa män ja sortavalloa ja , kurkjoel .
AS: sen tiev varres ‿ol ihan , sit meijjän se viimine metsäpala .
AS: no kasvo , siel ‿ol aika hy pitkävarsista metseä .
AS: mut meil ‿ol siit siinä kakskyentneljä hehtoarii ol siel , siim mist myö siim pellol luon kolme kilometrii meäst ni siel ‿ol ka koivuu parroastoa , koivuu voa ja vähä ol kuusta ja , ja mäntyy .
AS: mutta koivuu ne nyt para , enimäksies kasvoit ne mehtät .
AS: sit myö tuo , myö , jussi möi koivuu sit mahottomam paksuu , murikkoa ei tahtont soaha milleä halk , myötii koululoil ja , sellasil virmol .
AS: halo haloks tehtii ei niitä mu muuks sillo ostettu .
AS: meijerlöil ja sellasil myötii ain siit , niitä .
AS: a nyt ei taitas nyt sanotoa koivust oŋkii , kapellus .
AS: käi siel sillo sieläki ni , näitä , sellasii visakoivun ostajii .
AS: niist maksettii kauhee hyvä hinta mite se olkoa olik se , seitskyntviis pennii kilo .
AS: no kyl siel kasvo sellasii .
AS: niist ko naiset enne ni o , otettii v , vihta tota vastoi tehtii siel sanottii vastaks teäl ne ov vihtat .
AS: ni , ne tuota aina niist ‿otettii niist matalist koivust aina ne , vastakset ni , liek hyö siint vai tulluo se visakoivu sit eriksie em mie sitä ymmärrä .
AS: ne ol ne , toist koivut ni ne ol niim pientä tarrii ko joka vuos niist ‿otettii vastaksel lehe , lehekset ni .
AS: no , kyl ne tuntuot ko ne , sielt käytii ehtimäs ja , tällä , sontakärril lavol sit vietii , se mies vei ne poiski sielt , sielt mehtäst niil ne visakoivum palast .
AS: ne ol sellasta pölikkeä voa .
AS: ne varmast tuntuot siittä .
AS: voi kymmevuotine mie oliŋ ko , mium pit käyvvä , ko ol myöty sieltä , mist mie sanoiŋ kolmeŋ kilometrim peäst se , ne moat laitamaita ol myöty sieltä , pois lumivoaram puolel yhele ovaskal , ni , mie käin sielt siitte .
AS: ja , mie sit käin sielt lehmii ehtimäs .
AS: erreäŋ kerraki tulim pois eŋkä löytäntkeä .
AS: sielt löyty siit , hyö sielt huuhtervum puolt , lehmät .
AS: ni , se siint ‿ast pit olla ja aina syksyt paimennettii , peltoloil .
AS: eijj ‿olt aitoi eikä sit pietty viel liekassa .
AS: ja sit pu , ain joka syksy ja oikein monta kertoa meinas .
AS: siit siel ol pitkä aika .
AS: sit elä lähe lehmiin , takkoa mihikeä , ko siel ‿ol syysviljoa , sitt ‿ol vieroat rajat , eij ‿olt aitoi , jossai kohal siitt ‿ol vieroal rajal vähä aitoa ni , aina ole siin lehmiin , eäres istu voa .
AS: eikä sillo olt viel halluu kästyön tevost eikä misteä se voa pit istuu siin , jottai , paperlappuu kahot siit miss ‿ol , miss ‿ol jottai kuvvii ja kirjutoksii .
AS: mie sanoŋ ko nykyjeä lapset soavat niin ‿olla helpolla ei huol käyvvä paimenes ko , ennem pit se ol se paimene paimenes käynt ni se ol koko rasitus siel lapsil .
AS: sit teä ol nii väsynt ku tul pois ko kolme kilometrii ol matkoa ko oamusillaki pit ajjoa jo kuuvve aikoa ajammoa .
AS: ni .
AS: se ihan se ihan ol jo tuota , sellane rasittunt ni ‿et ‿ei jaksant enneä syyvväkeä , ko lepäs .
AS: aina liikkies teä ko .
AS: vaik sanottii päiväl soap levätä ehä päiväl lapsetkoa leppeä .
AS: se pit männä ko eijj ‿olt , si ennempeä aina pit sit pitteä , vierasta paimenta .
AS: sit ko sai omat lapset sitt ‿ei enneä vierasta pietty .
AS: no ei nämä , ei meil mitteä , sen ei kärmietkeä purriet eikä mitkeä sellasii sattunt ni et .
AS: ain ne tultii , ei heil , mitteä kommellusta sattu .
AS: erreänä iltan ‿ol ni ‿et ei , löytäniet lehmii ja mium pit siit lähtii niitä , sit sem peräst , ottamoa niitä lehmii pois .
AS: ko se ol ka , ka ne lehmät ol männiet siihe kesvalahem puolel siihen , koa koartsen hakkoa koartisehaka ol siinä vierel ni ne ol männiet siihe ja särkeniet aitoa ja ko ei joka paikas ‿olt niin enneä ne , uuvvet ne aijjat .
AS: ja sitte sielt mie ne löysin ne ko mie olin niitä oppint enemmä ehtimeä ni , mium pit löyteä sit .
AS: voi voi siel , ol ni ‿et mie ko myö mäntii sillo karjaloa ko , välsova aikana ni , ko , niitettii yks sarka sielt justii sieltä salol sanottii sitä ni , riuksilta se ol oikein , ni , yks sarka niitettii ni kuus hyvä ihme näin sil , saral ja mie panin jo , niim pitkät jussi soappoat ni ‿et iham polvii myötä sellast oikei , paksuu nahkoa ne varretki ja terät .
AS: mut ol sieläki , venäläineki roatant ko ol kahiste ajettu niittokonniel siit samast sarast ne ol jeäniet niŋko , siihe , ja , ne ol niŋko olleet haravakonnien , karheil sellaset .
AS: mutt ‿ei enempeä siit ainakoa , tuntunt ni ‿et siin ‿ol niŋku vanhoa heineäki .
AS: ni .
AS: ko se ol sellasta , loatoka rannat oltii niiŋ kallijoista ja kivikkoista ni , siel ‿ol .
AS: kyl minnuu oŋ kärme purtki tuoho kinttuu mut mie oli sillo kuuvveis vuos ni , myö mäntii marjoa ja , mie oli sisäreiŋ kansa ja , heä sano meä sie tuol toisel puol , sellane iso kiv ‿ol ni ‿et , siel ‿ol tietyst em mie muista ni ‿et oisiŋk mie nähtkeä sitä , mutta mie tietyst käin huutamoa ja , ja heä alko , ja otti käspuolest kii ja ala juoksuttoa minnuu kottii .
AS: jalkoa iha tuoho paksuu lihaksie .
AS: ja se ol ja sitt ‿ol selkäki nii jäykkä ni ‿et mie en tahtont , ei peäst istumoakoa siintä , ko mie lojon siin .
AS: isävainoa käi leäkärissä ja , heä toi sielt leäkkeitä ja .
AS: sem mie muistan aina .
AS: ni ‿että auttok heä siit sekkeä mitteä mut se ol sitä vanhoa , vanhoa kärmiempuremaleäkettä , se turve .
AS: ja siitte , se vähä kerras paran ja , mut , varmast sitä pakotti ko mie itkin sillo , sen iltoa ihan , ko se tul ni .
AS: marjas , marjas myö käytii siel , käytii yheŋ kerra käytii teällä soareksiil ast ‿oŋ kolmekyment viis kilometrii tahe neljäkymment siin mais .
AS: sinn ‿ajettii marjoa hevoseŋ kansa ja , ja se ‿ol siel toisiiki ko ol olt siin nousiais niilos siel soare metsikoil .
AS: neljäkymment hevostai ol yhtenä yön ‿olt yötä , marjamiehii .
AS: ja sit myö käytii siel mere soaris , ja niemel siellä , loatokan , soaris ja niemellä ja , kons ‿eijj ‿olt siel , omil , omis mehtissä ni sit käytii sielä , merel marjas .
AS: puoloa ja mustikkoa ja .
AS: mustikkoa , mustikkoa käytii sit ‿omist metsist .
AS: meil ‿ol siel , tuota , salol ni siel ‿ol oikein , mumustikkamehtät siel ‿ol niim mustikkoa joka vuos , melkei .
AS: a sielt puoloa käytii , puoloa sielt ko puoloa eijj ‿olt rantapuolel misseä , ja , eikä merellä ni siit käytii sieltä .
AS: no em mie , muuta marjoa nii ku mustikkoa .
AS: ja meil ‿ol siit meil ‿ol puutarha laitettu .
AS: siihe .
AS: siin ‿ol , toistasattoa pehkuu .
AS: siint myö soatii siit muut marjat .
AS: omenoa , omenoa laitettii siihe , omenapuita ja , kirsikkapa marjoi ol ja kirsikkapuita , niist soatii siitte .
AS: ko ei sin muuvann ‿ostettu ko toril niitä myötii aina siit .
AS: a melkei myö , tehtii soppoa ja , ja karjalas tehtii enne sitä mämmii , uunimämmii , sellasta .
AS: ja siit siihe p , se ko ol imettunt ruskiiks sit siihe lisättii aina vähä ku kuumoa vettä ja , lisättii ja siit pantii uunii ja siihe pantii marjoa ja , kuka pan sokerii kuka ei .
AS: se ku , sitte uunis paistu se ol niiŋ kauhien hyvveä , sillie .
AS: sellane ja karjalampaistiiha siel tehtii meil , talvel ko lämpis tupa joka ilt , päivä ni , siitte karjalam paistii melkei joka päivähä se pantii lihhoa , ja perunaruokoa ja , sellasta .
AS: siihe pantii rasvoa ja vettä , ja suoloa .
AS: ja se ko hautu siel , kanne ai ruskiiks ni , a se ol hyvä syyvvä .
AS: se se ol se yks , hyvä puol .
AS: mut , kylhä ne kovat sulamoa on ne , uuniruuvvat mie uon sitä mieltä .
AS: nii .
AS: ne ol niin , se ol niŋku , lihapaistiki ni , se viimeks ni , se , heikkovatsasil ni se oŋ kovvoa ruokoa .
AS: se ‿o rasva liijja rasvasta .
AS: nytt ‿eijj ‿enneä , siit ihmist sitä niim paljo siijjä , syyvvä sitä , karjalampaistii .
AS: ja piirasta joka lauvantak , ei monta jeänt , monta lauvantakii jeänt ei piirasta tehty .
AS: mut , nykyjeä siitte ko , jo kasvatettii ja sai myllylöi , ni et mis sai siitte jauhoks , ni , nyt siit paistettii joka pyhäks .
AS: se paistettii voa piirasta ja ,.
AS: samallaine sammoa kuorie tehtii monessaki , talos tehtii ni , joss ‿ei kuka syönt ryynpiirasta siit se söi perunapiirasta sit pit paistoa kahelaista tehä kahelaista syväntä , siitte , se , kahelaista piirasta kuka söi mitäki sit .
AS: mutta se ko piiras paistuu sillie puoläkäsie ni et ei oikein nyt ni ‿et palloa heti mut , seillane tavaline hyvä lämmi pitteä olla , ni et , se , paistuu sitte ja , tulluo , sit ku voijjetoa sit se om pehmyt ja hyvä .
AS: sellasel voita pantu , ja ennen , ko karjalas ko , ol kermameijerit ni , siit ko kotona , kermoa ni kermoa pantii ja sit siihe viel vähä voita ja , sil voijjettii .
AS: mut teäl ‿eijj ‿uo kermoa mu mie teä teäl täytyy voa panna maituu ja siihe panna voita paksult .
AS: m .
AS: se sellane .
AS: a kolme kertoa , ei soant yhteä , jeähä ni ‿et ei kolmii kertoa .
AS: miun se mies ol sellane ja se oamusil jo ko , nöys , viijje aikoa heä keitti jo oamuteetä .
AS: ja heä söi siin jo , ko eijj ‿olt ennen ni , söi leipeä ja voita , pan .
AS: ja siit jo kaheksa aikoa pit olla toas , se oamune , siin perunoa ja kastiketta ja millom mitäki .
AS: ni ehä se , ei meikäläisel talol ‿olt niin neät se nyt justii minotilla ko eijj ‿olt vierasta työväkkii , sellasta ni ett ‿ois pient nim minotilloa sillon toista ol sitä vierasta .
AS: ja jos ol , niiŋ ko , ko meijjäŋki lapset ol pienet ni aina piettii kesäl siitte sellasta , jokkuu nais tyttö ol siinä ni ‿otta , mikä sitte , lehmii ajel ja , lyps lehmii ja , kaikki töitä tek sellane oikein aikaihmine ihm .
AS: nii .
AS: ei ne olliet niin nuukat ni et niil pit justiin ne sil minotil .
AS: ne tuota , niiŋ ku teä teäl monessaki ja sellases mis ‿on , ihav vierasta työvoima ni , niil on ihan , ja köksät ja , sellast ihan , minotillie se ruokaki mut , ehä siel ‿olt niin , ko enimäksie oma väk ol ni .
AS: se , s ‿ol , se ol murkina enne sanottii ja siittä .
AS: nii , se ol murkina , ja sitt ‿ol päivälline ja
AS: puolpäivälline .
AS: ni puolpäinehä se ol .
AS: ja sitt ‿ol toas , iltane .
AS: iltaneha se ‿ol , nii .
AS: meijjä miu miehei joi vettä aina ei muuta mut myö juotii kahvii ain ja kahvii meil ‿ol juotu , mikält mie muistan nii aina kahvii juotu .
AS: kohvina se o nytteki viel , ei meilt , miult muutu teä miul ‿on teäläki mie kohviks sanon , mie ajattelin ni et mitäs mie täst ‿enneä käin , muuttamoa ni ‿että vältteä teä kohvi ja ain teäl nauretoaki ni ‿et karjalaist juovat kohvii .
AS: ni .
AS: kohviha se ol .
AS: loatikoita miŋkä ol lanttuloatikkuu ja , sellasii , maksaloatikoita ja .
AS: mutta se karjalampaisti se ol siel peäasija .
AS: et sitä kannettii ni ‿otta , se pit olla neljä viiskyment , ruukkuu sitä aina .
AS: ja sitt ‿om puuro ja , soppa , ne , ne oltii sitt ‿ein peälysruokoa .
AS: kalloa sielt monetki , tuotii sieltä kalksalost ne pyysit loatokalta ja , sit sielt käytii kalloa ottamas , usseittai , pitoloihe keitettii kalakeitti .
AS: no k ei se niin , mut kyl sieltäiki sai kalloa kevväiläki ko pyyvvettii , ei meil ‿olt .
AS: yhtenä kevväin meil ‿ol , viis rysseä mutta ei niil paljo soant ko ne ol niin , huonost , pantu vanteile , ne sannoit .
AS: ja sit meijjäm myötii ei soant ko muutamaŋ kalan niil .
AS: siel ‿ol niiŋ kauhiest niitä kalampyytäjii se , järv ol ihan ympärsie , rysseä täynä .
AS: meil ‿eijj ‿olt ko katiskai ja , sitt ‿ol kaks katiskoa ja , sit niil pyyvvettii .
AS: kyl siel niitä pyytäjii ol , kalampyytäjii .
AS: ja ainaha ne soatiikki , omiks tarpeiksie ainaki .
AS: aika pitkä matka .
AS: a sielt käytii kirkos ni et enne vanhat ihmist ni käytii nii usijoa ni et , mie sa meijjäŋki miun se äitpuolein ni , ussiina lauvantain läks jo ja kävel kirkolle , sev viistoist kilometrii ja , ol yötä siellä ja sit tul toisena päin pois .
AS: siit mäntii ottamoa , usseittai siit suntaioamuna , sielt pois mut kävelemäl män .
AS: otti keŋkät kaina tuohon , pan nauhost kii tuollie ja , kättie ja , vähä evästä pussii ja , ja läks kävelemmeä , paljai jalo , ko paljai jalo ol siit kevyt kävellä .
AS: ei keŋkät kuluniet ja , mie en , ei nykyst ihmist siijjä enneä tuossaki on tuollasel hiekkatiel kävellä .
AS: hiekkatiehä se ol , siiŋ kirkolleki sielt , vaik ensittäi män sel suoroa mäntii sellasii , niŋ ko , jalkapolkuloihe .
AS: ni , ne ei olliet hiekkast mutta , siit , pit männä viimeks ni , enemp matkoaha se pit männä sitä hiekkatietä .
AS: ni et kyl se , ol haŋkaloa nyt ‿ei kukkoa läksis kävelemmeä .
AS: ja täss ‿oŋ kauppa ni , ei kukkoa läksis kaupallekkoa se pies olla auto al tahe .
AS: mh ni ‿et se on niin ,.
AS: moalima muuttunt voi voi .
AS: se ‿ijj ‿olt ennem mikkeä ko se lähettii sieltä ja .
AS: ja mieki olin nuor tyttö ni , lähettii oamul kirkkooki ko ol mikä juhla ni käveltii , vähä aikasemmi myö lähettii ja käveltii kirkol .
AS: no , em mie laskettu millokoa ko eijj ‿olt , kelluu mist kahtuu oikein ni , voa kirkol ain ‿oltii enne kirkomennu jo .
AS: a siit jouvvuttii pitkäl matkal .
AS: ei myö kaik soatu niitä vietii tiepuolie ja , sinhä niitä jäi .
AS: koiteltii parraimpii voatteita ottoa ja , ja sitte , m , elukat , elukat ja elukoiki jäi , sellast kaks vuoteista vasikkoa jäi ja lampoat ja , ja kanat , ne jeätii sinne .
AS: pojat ol tappaniet .
AS: teä veikko ol sellane neljätoistvuotine .
AS: ja siitte miun ,.
AS: nii .
AS: siitte miun sisäreim poika heä ol , heä ol tuota seitsemäistoist vuos sillä nii .
AS: se ol sit toisena ja hyö läksiit siit hevosiiŋ kans ko , meijjän jussi ol teälä , sotaväissä .
AS: heä ol sovassa viel .
AS: heä ol niiŋ ko , vanhimpii ikäluokkii mitä otettiikoa yhekskyntseitsemä syntynt .
AS: nii , heä joutu .
AS: ja se ol teäl , missä heä sano voasa ympäril teäl ollie ko , hyö lähettii , myö lähettii sieltä .
AS: ni .
AS: lehmät , se vanhi tyttö läks lehmiiŋ kans ko lehmät , koko kyläst , läyht ‿aikoaha ne kaik pölläytettii sinne ja , niitä mikä mihiki niitä män .
AS: heä sano ni et ei heä elisevvoaras enneä yhteä , näht ommoa lehmeä .
AS: sanottii seitsemän , mite se seitsemäntuhattak nitä kurkjoi pitäjästäki ol siel parikkalassa .
AS: ni tuo ,.
AS: a myö , myö meijjät vietii tän myö mäntii tähän , mikä se ol , pieksä , elä , pieksämäel vai , mie en nyt muista mikä ,.
AS: elisevvoaroa myö mäntii linjaautolla ja , linjaautol kurkjoel .
AS: ja siitte , siint mäntii elisevvoaroa , elisevvoarast käytii junnoa ja , junal siitte ,.
AS: se ol jo neähä rauha aika ku myö lähettii .
AS: pekkasem matti ol siim pihassa ja , huus tulkoa sisseä tulkoa sisseä , nyt tulluo rauhaehtot ni ‿et jos ei hu tarvihekkoa teijjäŋkeä lähtii peäsettä kottii takasii .
AS: siit myö mäntii kottii takasii ja , siit käyti pakkoamoa tavaroita , mitä ol .
AS: ei meil siin , kuormiss ‿olt ko , vähä , voatetta mitä , evakkoaikan vähä tarvitoa .
AS: ja siitte lähettii oikein , sielt sit toisena päi perjantain , se ol keskviikkona ‿ko myö mäntii sinne , evakoks meinattii männä ko miul ‿ol tuo , nuori tyttö se ol kolmevuotine ni , se pit ne lapset pit viijjä pois .
AS: nii .
AS: ni , siitte mäntii kottii takasi ja siit lähettii .
AS: sit käytii ne , pojat käytii kirkol meijjät viemäs hevosella ja , sit siint mäntii linjaautol elisevvoaroa ja , elisevvoarast käytii ja , vietii tähä pieksämäil sinne , sii siihe , mikä se ol nyt se , mikä koulu se nyt ol .
AS: kokarjahoitokoulu .
AS: siin myö oltii , kaks vuorokautta .
AS: ja siit siintä , pit käyvvä junnoa ja siit mäntii tänne , sin vietii sinne pohjoisie meitä , yl likele tuhat kurkjokelaistki vietii rovanientä myöte ja myö jeätii simmuo ja niitä vi , jätettii kemmii ja rovaniemel vietii viimisii .
AS: nii .
AS: ko tuota .
AS: ko eijj ‿olt sijotuspaikkoi .
AS: sannoit ni ‿et ‿eijj ‿olt mihi sijottoa tän sellasta väkijoukkuo .
AS: ni , sitte , toas yhtenä iltan ni ei ‿kö kaks viikkuu soatii siel ‿olla siit tul , sanottii nyt kurkjokelaist pois , ni ‿et joakkimalaist tulluot .
AS: joakkimalaist tultii jo siel meijjä olles sinne .
AS: ja myö yhes talos sen , talom poika , pojan , rakennukset ol sielä , ja se ol ihte sovas ne ol tyhjät ja , myö käytii siel kahtomas jo niitä joakkimalaisii .
AS: ol seitsemäntoist heŋkii yhes , yhtä perettä .
AS: siin ‿ol minniitä ja .
AS: ja , tyttölöitä ja anoppiloita ja kaikkii sammoa perettä paikjärvist oltii .
AS: ja , sit myö lähettii sielt pois ja sit tuotii petäveil petävejeŋ kirkos oltii päivä ja , sit siintä , joattii , niihe taloloihe .
AS: ja sit meijjät vietii sinne , ol sellane haukkalanimine talo , sin meitä ol k , viis heŋkii .
AS: miun , meijjän noapurin , emäntä ol , torvisen , mar tyttärinnie ja mie tyttärinnei , ja siitt ‿ol yks , mikä se nyt o , kuokkane , sellane vanha emäntä .
AS: se ol yksineä .
AS: ni siitte , meijjät sin käytii ottamas .
AS: s ‿ol niiŋku petäjävie asemalt , kolmetoist kilometrii , oikei iso talo ei siel ‿olt , mit entisii karjalaisii yhteä eikä siirtolaisii .
AS: siin ‿ol nii iso pirtti ja , ja puhas ja , ja siisti kaiki puoli laitettu siistiks se pirtti .
AS: siin ‿oltii kolme viikkuu ja sit myö sieltä , ko meijjän hevost ja , ja po pojat oltii teälä , karstulassa .
AS: ja milleä eijj ‿ois meitä laskettu karstuloa eijj ‿ois annettu passii ja , siitte , sielt petäjävei asemalta .
AS: ni ‿et , peässä sinne ja , ja sit tämä tukkii jussi sattu siihe justii petäjä , vie asemal siihe , toas siihe , kon polissi konttori mist niitä annettii niitä lupalappuloi ni , heä sano , anna männyöt , kuka mihi haluvoa mitäs näist ‿on .
AS: k mie sanon ko siel ‿om meijjän hevost ja , siel ‿ol kaik meijjä kyllyys sielä , karstulas .
AS: ja sata kilometrii ol jyväskyläst eijj ‿olt mitteä muuta ko linjaauto .
AS: linjaautol kulettii .
AS: ni , siel ‿oltii siitte t toisie kesseä ast .
AS: ja siithä myö tultii tänne , toas , myl sit tuotii myllymäkkie .
AS: sinn ‿ol niŋ ku kuuskyment kilometrii sannoit karstulast .
AS: siel , sin tuotii autoloil ja sitte , junal tuotii siint iellie ja tän .
AS: myö joutuu tuoho jussiloa tuotii tuoss ‿on sellane everstin talo .
AS: se ol se , eversti sotasovas silloŋki .
AS: tai jo se sillo ol sitte , kottii peäst ko se ol se välrauha tult mut , ko myö tän , tultii .
AS: ja siit , siit myö oltii täs jussilas se , kesä voa ja , a sit nehä , ko myö kuuvveis päivä toukokuuta tultii tänne ni , siitte enne juhanusta miehet joutuit tänne reservii .
AS: teäl ‿ensin ne piettii teäl , alastaro koululla ja , siitte , vähä kerras vietii sinne , rintamil .
AS: alko se suurhyökkays sielä , kannaksella ja siellä ni ,.
AS: ei , heä ol jo työryhmäs jo .
AS: mut se ol siel , heä ol siel syvärissä .
AS: siel työryhmäs .
AS: mie , myö ko tultii tamperielta , tänne , loimoalle ni , sit siin ‿ol sellane viipurlaine rouvva , ja jokkuu sotaherra se ‿ol niiŋ ku em mie , sit kahtont ni ‿et mikä heä ‿ol arvoltoa , mut jokkuu suuremp sotaherra se ol ko , siitte ne hoastoit siiŋ keskeneä ja mieki niiŋ ku vähä kuunteli , sano ni ‿otta , se sotaherra sano ni ‿otta , se pikaasutus peättyy elokuus kannaksel .
AS: sen , sem mie aina muistin , ko se sano ni ‿et elokuus kannaksel peättyy .
AS: se tuota , niiŋ ko , se ‿ol sillo ko myö tultii tän toukokuussa .
AS: toukokuus se sen rouvvaŋ kans hoastel ne ol miun , takanain tuos takapeŋkissä ja , ja , ne siks kovvai puhhuit ni ‿et mie , e , ehä mie nii huonokuulone olt voa , kuiteŋki mie kuuliŋ ko , ne sannoit se sano se eversti vai mikä heä ol heä arvoltoa se herra ni se peättyy pikaasutus peättyy kannaksel ni ‿et ei sitä enneä huol , teäl tehä .
AS: ja niihä sitä , kyl teäläki , vähä , niitä maita otettii mut se ‿ol voa sellasta ni ‿otta , näitä karjalaisii niiŋko piettii siin toivos nii et eivät käyniet enempeä hättäilemmeä ni et , ku se s , niil ‿ol meiniŋk jatkosottoa pitteä ni , vähä niitä annettii jotkut soatii mut ei teäl ‿alastarol viel mitteä , muuta ko tuol virttoal niitä vähä , ne muutama tila sielt annettii .
AS: vuokramaita ne ottiit teältä ja ,.
AS: ja sit myö syksyl lähettii täst .
AS: ja jussi meijjän , ol siellä syvärillä ja , se peäs sit sev verran ni ‿otta sit muutti .
AS: mie läksin teäm pienen tytöŋ kans , sinne ja , vanhemp tyttö ol sotaveäs siel , esikunnas siel , lotlottatehtävis .
AS: ei se kurkjoel olt se ol teäl , missäkäs se nyt ol teäl .
AS: mie en nyt muista mikä paikka se ol teäl .
AS: yhteä em muista nyt sitä mikä paikka .
AS: teäl jossai se ol ei se , ei se siel , syvärille päi ei se olt mut se ‿ol teäl oikei teäl vanha suome aluviel jossai .
AS: mut nyt mie em muista mikä paikka se ‿ol mis heä ol .
AS: ja se käi siit , seki tul kesäks siit kottii ja , ja ,.
AS: a myö peästii , kuuvveis päivä joulukuuta justii lähettii teältä ja siitt ‿ol kakstoistais päivä ko myö mäntii .
AS: myö tuota , teält siitte , mie veil lehmän , ja , ta tuosta jussilast ‿annettii possu meil lahjaks .
AS: ja toine possu ol siitte , se ol syötetty valmiiks sellane likel satakilone se , sit myötii hyvi halval ja , se pantii lihat pyttyy sit lähteis .
AS: ja ,.
AS: ja , siit myö mäntii kottii , kylmä taloha siel ‿ol .
AS: siin ‿ol meil ‿olt niŋko , sen , esikunta , armeija esikunta ko , siel ‿ol kaikki sellast koapit , isot koapit niiss ‿ol lasist ovet kaiki ja , puheli ol veätty ei meil ‿enne olt puhelinta , puheli ol veätty , kirkolt sin iha seineä .
AS: ja , sitte sannoit se ‿ol nii siisti , se ko mäntii neä , siivuujaryhmät ni ‿et se ‿ol siisti se talo , ko ni ‿et eijj ‿olt paljo sellasta rutkoa niŋko mones talos sano et ‿ol niitä huonuu voatetta niŋ kauhiest ko poltettii sitä .
AS: ni .
AS: ja siihe ol pihal tehty kunniaportti sellane , laŋkkuloist oikei korkia punane , ja sitt ‿ol tuos , keskelä korkiamp siihe ol , pantu kolme ristii , siihe , ja sit näissä laijjos ‿ol kaks ristii .
AS: sellane ja siit siint välihe ajettii .
AS: ni , ko ei soant otetuks valokuvvoa siintä ko , käytii heineä ajomoa siit pit ottoa pois ni ‿ett ‿ei mahtunt heinäkuorma siihe .
AS: ko se ‿ol , eijj ‿olt nii paljo korkii ni , tahe tuota levvii ni ‿et ‿ois , pie , siint ‿ois voa pienel kuormal peästy .
AS: ol se .
AS: ja sit ne herrat käytii kyselemäs ni ‿et , otetoaks neät puhelim meijjän iellie ja , ei jussi siit ‿ottant sit ne , valtijom miehet ne laŋkat käytii , ottamas pois .
AS: ei siin ‿uo sitä konetta enneä olt sen ne ol ottaniet pois lähteisseä mut laŋkat ol seinäs .
AS: ol se hyväst säilynt muuta ko tuos , ko ol niiŋ ko , mie sanon mikä heil lie , sellane ko , tuost kammari ove vielest ol sitä paksuu ensom pahvii pantu ni , siint ‿ol otettu niiŋ ko metrine lärnpsä pois .
AS: ja sit joku sano ni ‿et ko , siint männyö paljo vuokroa jos on hyvin , laitettu talo ni ‿et siim pitteä olla jottai , ni ‿et ‿ei ole oikei hyväst ni sit vähe vähä männyö vuokroa muka .
AS: myö peästii .
AS: myö peästii asumoa .
AS: siintäi löyty sielt viel , muutama , setti halkuuki sielt mehtäst valmis , meijjän tekemii halkoloi .
AS: entuuvestoa käi , jussi sielt käi ottamas ja , sit purettii rannas ol sellane pien heinälato , hirrestä , se purettii ja siint soatii lisseä puuta ja , ko uuni täyty lämmitteä , leipäuunii .
AS: ei ne , täl hellal , tulliet yhteä lämpimäks .
AS: leipäuuŋ ko pantiil lämpimäks ni siit tarken olla .
AS: se jo läks teält , sillo syyskuussa vietii näitä , kesekasvusii poikii sinne .
AS: neljäkymentä , neljäkymentykshä se ol .
AS: elähäm mikäs
AS: niin ‿ol
AS: se ol kauhee kuiva kesä .
AS: a siel ‿ol sellasta ni ‿et siit , ko , sielt valtijolt soatii siemenet , ko ei , ni , se tuota , ne joutuit niim myöheä moat ol kyntämättä .
AS: ne ois pient kynteä ko ei syksyl , ko ei siel ‿olt ko työryhmii .
AS: ketkä oltii , niiŋ ko , mis talos ol mies siel syksyl jo ni ne kyntiit niitä maita ja samol hevosil mut , ei meil ‿olt ketteä ja , siit ennek ne kynnettii , sit käytii riihel ni , ei kerent syksyl salolaki ni , ne voa tuota , ei kereniet valmiiks .
AS: niiv vähä .
AS: a muut kesät siit tul aika hyvät jo , ko ol moat kynnetty ja peästy , peästii sitte jo oikein , töihe ajossa .
AS: eikä olt hevosii siit .
AS: no , meijjä ol sit meijjän savolaisiiŋ kans porukkoa pantii sitä , sitä viljoa ko meil ‿ol yks hevone teält , käyt , heä käi ostamas .
AS: ja siitte , savolaisiin hevose kans toisena pantii niitä m , sit sitä tul ja .
AS: hevosil käi nii hittoast .
AS: voa siit ko peästii , aijjemmi sin töihe ni , siit se käi .
AS: no , a siit se , sin jeätii viljat .
AS: sit , siel pu , leikattii viljoi , leikattii viljoi taloloissa ja siit siin ‿ol meijjäŋki puimakonniet ol siel riihel luon ja , kuka leikkas se veätti kuormaŋ kans samas sinne .
AS: ja toas puitii ja ihmielist , läjät olkii ol sielä ja , puitii siit siim porukassa .
AS: mikält sai leikatuks , rukkeita ja , sit vietii elisevvoaroa .
AS: ne auto tul ottamoa ja vietii niitä tän ‿elisevvoaroa ja .
AS: sotaaika viellä ni , ni ehä nii kuka niitä kuivas sit sillie , sellasii viljameärii .
AS: sielt tuotii , ihan , rukkeita ja , rukkeita ja sellast .
AS: kauroaha sit , kauratha sin jeätii siit .
AS: meiŋki sev verra puitii ni ‿et n neljä vai viis säkkii otettii kärrii hevoseŋ kärrii .
AS: ni , ko toine hevone ol sellane ja se ol , kolmais vuos ni , se ol niin heikko ni ‿et ei sillo soant paljo , panna kuormoa .
AS: se ol kaksvuotine vasta ni .
AS: tuossa , kirkol ‿oltii justii sillo etellisenä pyhän , sillo pyhänä sillo sanottii ni ‿et huomena pitteä lähtii , karjan , se , pusa , siel sano ni ‿et nyt on toas heä , ilmoittaa surullisen uutisen ni jotta , nyt ‿on , meijjäl lähettävä toas .
AS: ja siit huomena , läksiit karjat sieltä ja lapset ja , vanhat ja .
AS: siit vast myö , siit vast käytii niiŋku viljoi puimoa ja kaikkii sellasii , ja ko sai karjat pois ni ‿et sais viljoa mitä enemmän , mukkoa tänne ja ,.
AS: kyl ne ne siit soatii sielt voa mie en tiijjä ni ‿otta , miten niil viljol siit käi ko tuoriena män , pui , leikattii ja siit samas puitii ja , toas lähettii viemeä sin .
AS: se ol , huonuu se ol .
AS: ko heil ‿on niin ni , no eihä heä ossoa näitä sano ko neä o vieroat lehmät hänel mihikeä panna ni ‿et johoki hänem pitteä neä , ko mihe om meäräteä sieltä ni , tuuvva ja siit ne piettii ja , eihä siit myötii niitä ehä meil jeänt ko kaks lehmeä siin .
AS: myö sen , sen , talven ja siit kesän ja , siit viel talven ja siit toas kevväil tul tän , tuotii tän alastarroi .
AS: ja , siit , meijjäj jussi kirjutti tän everstille , ni ‿otta , ottoak eversti , toas tuhloajapoika tulis nyt ko isän tykö ja kottii takasi .
AS: sano k työ ootta tunnetut ihmist sano kyllä myö teijjät otetoa sano .
AS: ja siit lähtein oon oltu .
AS: ja siitte myö täs ‿oltii kaks vuotta piettii vuokral , näitä , maita ja .