Location: Kauhava
AL: oli kylymä riihi kun ‿eij ‿ollu klasia eikä , mitään nin se ‿oli kylymä , siälä sittej ja , ja keväällä kuali , niin sittev voirelthij jollakin sellaasella , väkevällä voiteella jollakiŋ kamfäärtillä , elim millä ne voiteli notta niin ‿ei pahene , ja jäitä pirethir rum kirstun alla , kun ‿oli sellaasilla tualiilla , arkku , nin siälä jäitä pirethin sitten siälä arkun , ulukopualella , notta säilyy .
AL: ja viikon stä vaam pirethiŋkij ja sittem piti teherä arkun mun isäni teki arkkuja , siihen ‿aikha aina tuathin sen lautoja palio ja , se , höyläs niitä ja , teki arkkuja rumhiillej ja mitat , käy ottamah rumhista vaa , sitten naapuriis ja , kuka vaan tuli pyytämhän arkkua tekemhä , nin se meni ottamaam mitar rumhista , ja teki arkun notta ja kleemoolasta tuathil lähä resmäkhe , lautoja notta arkkuja piti valamistaap palio .
AL: voi jumala .
AL: se ‿oli sellaanen timpermanni ja arkkumestari mun isäni .
AL: teki se mu niiŋkun timprooksilla .
AL: se ‿oli oikeen timpermanni , joka , joka teki tyätä , ja niin timpras , timpras taloja s ‿oli tualla , seŋ kotonakin sen , hautaseŋ kotona siälä ylihärmäs , siälä se oli se tunti perkiöm paapaj ja , se , hautanej jok ‿on nyt lapualla mihinä se o , se kirkkoherra , se ‿oli kauh ...
AL: niin , riihet , oli riihitty jo silloo .
AL: kyllä ne käyy kattomas aina ettei hiiret mees syämhär rumista .
AL: mutta ne hiiret järsiikin stä käythin ‿aina kattomas ettei , hiiriä , hiirej jäläkiä oo .
AL: ei .
AL: kyllä ne peliätti
AL: notta siäl ‿on ollur riihes rumis ja , että h ‿ei tohorim mennä .
AL: että kaikki on , turhuutta pelot .
AL: kyllä ne kertoo niitä .
AL: mutta ...
AL: ne oli vaan nottei se ollum muuta kun turhaa , turhaa sellaasta , että mitääm perää toiset sitten sanoo ‿ttei niis mitääm perää oo , tenavia vaam peliätethä .
AL: kun ne toimitti .
AL: me koitimma sanuas sitte että , ei tarvittem mitääm peliätän ne nukkuu , ikiunta , ettei niis ‿oo , niis ‿oop peliättävää .
AL: ja perkiöm paapa oli sellaanen , se , sellaanen kokki , jotta se kantoo pöytään , ruakia .
AL: ja kokit jokka keitti nin ne pani sen sellaashen fathin ‿isoohin ‿isoohij ja , se vei pöyrälleŋ kolomekkim pitkä pitkä pöytä .
AL: ja siitä sitten otethin lautasellen , hautajaasväki .
AL: ja siitten istuttiim pöyräs ja syäthi .
AL: s ‿oli lihava muhkura .
AL: se , kylhän nyj jokahinen seŋ kuj jota vaam pyythän niin ‿osaa , osaa teherä ‿ttä , hakoo akoolta jokka panoo kuppiihin niin , ruakaa ja kantaa pöythää , isoja sellaasia , koolia korvakoolia , jokka piisaa .
AL: monellaasta ruakaa ne keitti .
AL: oli se .
AL: sellaasia kaikkia siäl ‿oli rusinoota siälä kli lihavellis ja .
AL: se oli hyvää ja sitte , minä ja mun flikkakaverini me söimmä viäreksyttääsin , niŋ kummaŋkin tuli yksi , rusina lusikhan niim pukathin toistansaj ja ruvethin naurama an .
AL: sittej jotta kun tuli yksi rusina vaa .
AL: niil lapsellisia .
AL: oi voi .
AL: ja lihaa oli jota , oli vualuuksi leikottu lehemällihaa taikka , sellaasta , vualuuksi ja sitä sai ottaa , kahavelilla , ja siittel lautasella syäthin sitä , lautaselta , kun ‿oli tyhjä laut anen ni , kur ruvethin syämhä .
AL: kyllä sit oli syämistä vaikka pirot pirethiŋ komiat jos komiat .
AL: ja juathiŋ kahavia teetä ja , kaikkia tyynni annethin sitten , ruaam päälle , ennev väki pois rupes lähtemhä .
AL: sitten tulthiŋ kotiaj ja , menthin sinnes surutaloohi syämhä , jokk ‿oli saatoos .
AL: oi voi kauhia kyllä , minäkin ‿olin tenavana , em m ‿ollur rippikouluskaan , sittem piam menin niin , hautajaasis monis mä olin .
AL: nim mitä
AL: joo , m ‿olin silloov viälä yksin , notta flikkana otethin ‿aina omat tenavat , jokka kynnelleŋ kykeni , nin ne sai mennä , jokka itte osas syärä jottei treŋŋännys syättää
AL: ja siitten mun , kun , siältä kuali isäntä siitä , taloosta , ja niin sittem mun kaimani oli anna sen emännän nimi ni , kyllä se ‿oli mullen ‿aina hyvä se sa ‿tta tuun nyt tännek kaima
AL: ja mun ‿oli miälheni , kun se mua sanoo kaimaksensa .
AL: se ‿oli hauskaa .
AL: kyllä se lapsuuren aika oŋ kun ‿eij ‿oo , surua ei murhetta .
AL: kaikki mä panir ruakha , vaikk ‿oli tämä taloo jo silloo , soran ‿aikana meilt ‿oli , sitten niin , poika soras joka kaatuu siitten soras nin , toinen tenava s ‿oli seittemäntoista syntyny , nin se kaatuu soras , ja niin , tuata , niin nii muisto ei taharov viäläkääm mennä , mennär rathi .
AL: oi voi .
AL: no eij ‿oikeem mun ‿äiteeni kum pakotti hampahia ni , se joskuh veti tupakan , seŋ kuumupiipu paapam piipusta , seŋ kuuman sinnej jota pakotti , sellaasen savukhe , niin sittel lakkas meni sinnek kolho .
AL: nii .
AL: niin se ehtimishen siittev veti siihen , ettei se muutem poltellu , muuta kun se hampaan tähäre .
AL: voi voi .
AL: mutta niin , sitten siinä naapuris ‿oli kans , emäntä ja sen , sen nimi oli anna kans nii , niin se poltteli aiva .
AL: se ‿oli mun ‿äiteeni ikääne , niin se poltteli oli tupakkapii pi hellaanem piippu , ja se täytti sitä pussista ja , tupakkapussista ja , ja niin , kammahutteli niŋkum miähet
AL: joo sellaanen tukupussi .
AL: perkiöm paapa pani ne tupakan , perät , kopisti kourhansan nuaŋ kyläästeŋkim piipusta , ja siitten suuhunsaj ja sitten se , pupenti ne sellaaheksi , möklötti ja piti poskehnansa ‿stä tupakkaa , sitä pussia .
AL: sitä sanothim piipum perää .
AL: joo niiskua .
AL: voi jumalan tähäre .
AL: s ‿ei olosik kuiŋkaam mennym mutta ne halus sitä niin sanoo ‿tta no häm menöö ny , että hän ‿on nii huanoŋkuntoone .
AL: se ‿oli , toinen siskoo , isän .
AL: se oli vanhee kun tämä , joka oli tääläkim meillä , niin se joka kuali , niin se ‿oli vanhee paapan siskoo , ja , ja ja ...
AL: se ‿oli vaam pitkä taival
AL: siin ‿oli tuulta ja tyventä
AL: välhiv vihastuthij ja välhil lepythi , kun ‿oli tyäkiire .
AL: se ‿oli täälä kauhavallen tuli sinnet takaluamaksi sanothan niin , se tuli aŋnalan antista päivämiäheksi tänne .
AL: ja ei , eikä ne olosis sitä päästänyk kuiŋkaan , siältä treŋkipaikasta , se isäntä .
AL: mutta tämä takaluama oli , sev vanhan takaluaman , poika , täälä eskoolas , nin se ‿oli sitten täälä nin se tuli siihe , päivämiäheksi se tahtoo sen .
AL: ja siinä siitten nähthin toisensaj ja .
AL: kuka stä nys sulhast ‿olis ‿omas taloos viittinyk kattua .
AL: kolomev vuatta vaa .
AL: kahareksantoista vanhana , mä menim piiaksi ja olin , hemmiŋŋis ja sitten , m ‿olin siälä toist kaks vuatta kum mä keväällä menin nin toista vuatta .
AL: ja eikä millään ‿olosip päästetty pois .
AL: ja flikat toiset jahkaasi ett ‿älä mees sinne ‿ttä se on nii , siäl ‿olhan nii häjyjä ja minä meniv vaaj ja , eikä ikääm mullen ‿oltu häjyjä .
AL: no sitä on nua höntti , nuarena .
AL: nii .
AL: eij ‿ollup pakko vaihtaa .
AL: pyythin ‿omhan taloohin ‿aina .
AL: em mä vaihtanuk kuŋ kaks kertaa .
AL: ni mikä
AL: joo sitten , laitethi .
AL: me ittel laitoomma siitten flikat sanoo mulle ‿tta , nyt teiräm pitää laittaa häät notta , tanssithaj ja .
AL: ja se isäntä hoki notta , kum mä pakkasim menhö hyppööllem muallen tanssimhav vaik kum me seurustelimma , notta kun sä oot ‿aina pois ja , jaakkoo tuloo aina ja sua eij ‿ook kotona .
AL: ja , ja mä menin aina tanssimha .
AL: ja niin , se orotti mua siälä , siittej ja ne soiluh mullen taloon isäntä ja emäntä , että ei saam mennä .
AL: ja siitten sitä jatkuu aina vaa , siittej ja , sitten taas se oli kans tanssiis sittem mualla ja , eikä tiätty välhin toisestansam mitää .
AL: ja sitten taas kun tanssipaikas tavathin toisensa , sitten tulthin ‿yhyres kotia , nukkumha .
AL: ja sitä stä tehthiŋ kolomev vuatta .
AL: siitten tuumathin , ja emäntä ja isäntä ‿tta , meŋkää nyj jo kihiloohi .
AL: ja ne hoki ja vihiillen ne hoki ja no , menthiv vihiillen sitten niin , oli kuukausi aikaa kun tuli flikka , kolomas jalaka
AL: niii .
AL: eikä yhtään ‿olluk kiirusta .
AL: siälä , m ‿olin ‿ylises piikana niin sitten siälä , yhyristyksen taloolla siinä , hemmis kun ‿on eskoola , kun täältä päim menhän ni on eskoola ja sitten ‿on , hemmiŋki , niin siin ‿oli tyäväentaloo niin siinä pirethi häät .
AL: ja ihimisiä oli niiŋ kauhiastin niitä tuli .
AL: ja niin tua , palomäen nikolain siskoo oli silloor rippikoulus s ‿oli kahta vuatta vanhee s ‿oli sellaane , synnyntä in invaliiri .
AL: s ‿oli niim piäni vaikk ‿oli muato niŋkun , vanhemman ‿ihimisen .
AL: se ‿oli kahta vuatta vanhee kum minä kum m ‿olimma rippikoulus .
AL: niin , niin sekin oli niin tönäkkää vaaj ja , ja niin , ja häihin se tuli ja .
AL: ja niit ‿om palio flikkoja se , se se , hahtomaastakin se , mikä se ny olikaaŋ kun ‿ei muistakkaan ‿yhtäkkiä .
AL: ja tulivat hakemham mua ja jaakkoja siältä taloosta .
AL: ja oli palio sittem perästulioota .
AL: ja sitten tuli sinne , viarahiakin sinnet taloohi , johona häät sitte hypeltiij ja kahavit juatiij ja .
AL: kyllä hinnet tuli palio kyllä niit ‿oli .
AL: ja kaikki oli tervettulleita .
AL: se oli hauskaa .
AL: ja minäkin tanssiin sen isäntäni kans , sen taloon , johona m ‿olim piikana nii herraj jee kun se mua tanssitutti , vaikk ‿oli maha nenän tasalla
AL: muttei haitannu .
AL: niim mtä
AL: fiulilla soitethi , ja suupelillä ja joka lailla , toiset , kyllääntyy ja huilaamhan niin sitter rupes toiset , ja käsipelillä mutta kum mä muistak ketä ne oli .
AL: kyllä , olikhan se siälä
AL: min ‿em muistas sitä oikee .
AL: mutta nikolai oli , orremmaan , tua , matti , ja jussi .
AL: ne soitti fiulilla .
AL: kyllä , voi voi voi .
AL: ja nekin ‿oŋ kualluj jo , aikaa aikaa .
AL: joo kalle elää mutta jussi ne mat vanhemmat matti ja jussi jok ‿oli , sen naimisis sen , hemmiŋŋin , matin flikaŋ kans sen heleenaŋ kans , se ‿oli naimisis .
AL: ja se ajoo se , se ‿oli , otti sitten toisem miähen , miäheksensän niin se oli seinäjoell ‿olivat nyt oks ostoksilla ja , nin se ajoo se , kolarin sitten se miäs .
AL: s ‿oli , varfhalta .
AL: ootta kuulluk kummiŋki
AL: no nii .
AL: nin se miäs ‿ajoo kolarin seinäjoella ja niin se kuali se , sen ‿akka sitte .
AL: se ‿oli orremmaam matin , poijan akka .
AL: joo .
AL: se pilukumi viäläkin tuala om pirstiöömis vähä , tuala kanttuuris isoo pilukumi ruakapilukumi soppapilukumi .
AL: sekin ‿ov viälä tuala tallella mihinhän ‿on nurkas .
AL: m ‿oon sen sinnel laittanu , mutta se om pirstiöömih jottei se piräm mä ha ‿tta mitä tuan saa paiskatam menhö , mutt ‿antaa ollas siälä kyllä se tuala hyllyllä pysyy .
AL: joo .
AL: minä o ja mullen tuathim pukukaŋkahia ja , ja minä saiŋ kummiltani ja , piänenä tyttönä jo , kaikkia , kaŋkahia ja sitten , mull ‿oli verhakaŋkahia niŋ kauhiastij ja mä , menimmä ostamhan tuan , korpimäel lissuŋ kans jok ‿ol lauttamukses se ‿oŋ kans vanha mun , vähä nuaree kum minä .
AL: se ‿on siälä vanhaaŋkoris vishi .
AL: korpimäel lissuksi silloon sanothij jok ‿oli , tuata , mun ‿ikääsiäni menimmä ostamhan pukukaŋŋasta kun , toiset flikat meinas meiltä salaa ostaaj ja , me justhin satuumma menhöŋ kans ja , meitä rupiaa naurathon sitten sel liisaŋ kans ‿oikeeŋ kun ne , sillä kun ne meinas salaa meiltä ostaa .
AL: ja me tulimma näkemhä .
AL: kyllä sit ‿on ‿ollu hullua aikaa .
AL: kun ‿aina salaa toisilta tehthij jotta on uuret sitte ‿ttei ne oon nähty ennem pukuna .
AL: se ‿oli , tua , tapola silloom pernaalla , johona m ‿olimma , ne oli ostoksilla ja me satuumma olho , siälä kans sattumalta menthiv vaa .
AL: voi jumalan .
AL: ei te ymmärrä .
AL: joo .
AL: oli se .
AL: oli sellaasta liinaasta kaŋŋasta m ‿oliŋ kutonun nim panthin , sellaaselle hepsullen , krypytethij ja , orsi sinnej ja , siihen tälläthiŋ kaksiŋkerroon toinen syriä vähä pitemmällej ja , ja sellaasta ja sitte , pukuja oli mulla palio palio .
AL: m ‿olin niitä ittek kutonu alushamehia ja , ja päällyspukukaŋkahia .
AL: ja niin , sitten se liisa tuli ja , tualta pollarist ‿oli , kans poika , sellaanen s ‿oli siälä piikana sen , poijaŋ kotona se liisa ne pruukas ‿aina tullam mua othon , kum m ‿olin , mäkipernaalla piikana nin se pruukas kuŋ kaunolham menthi , siihen ‿aikhan ne tuli mua ottamhaj ja se eino oli kans tuav vilhon ‿isä jok ‿on tuala , haukkamäen tykönä tuas , liniatiällä , nin sen ‿isä .
AL: s ‿oli taloom poika ja se tuli aina piik pii kun se taloos ‿oli piikana se , liisa nin se tuli seŋ kans aina hyppööllen tanssimham menthij ja sitten tuli mua ottamham m ‿olim mäkipernaalla piikana , ja niin , tuata , sitten se luki mu hamehiani ja kyllä me nauroomma sitte , kun niit ‿oli palio olovana .
AL: niiŋ kun , talavilla , talavilla sai teherä ittellensäm muuta kun ‿askarhet taloohi .
AL: niij ja kesällä sitten tehthin taloohiŋ kaikki , ja illoolla sittem menthin tanssimhan taas ja nukkumhaj jos ‿oli väsyksis .
AL: no sit ‿oli nuari .
AL: nuari on niin , sitä innosti , se tanssi,halu ja , raitillem menthin nott ‿oikee , kantaaneŋ kehäs , kantaaneŋ klepsuu
AL: notta nopiaa .
AL: niim m ‿ooŋ kurilluu ‿tta sitä menthij jotta kantaaneŋ klepsuu .
AL: tämä luntioomet
AL: joo .
AL: tappeluako
AL: niin tämän , velii se oli tämäj jaakoon uitoj jok ‿oli laast lahtari se ‿oli niitä nuarempia mun velieni jussin , lähäresmäej jussin ikääne .
AL: niin n ‿oli kaunolah järiestyhmiähinä ja siihen tuloo härmästä , kaas se kassum matij juhannes ‿oli siälä , kiviholoman sillalla sen tupa ov viäläkin , juhanneksen tupa , heŋŋis niin se ja sitten se tessun ‿antti härmästä , sanothij ja niin ne ampuu sitte ‿stä oskaria kun , se ‿oli järiestyhmiässä ja se ‿oli sinnikäs ‿eikä se me lähtenyk karkuhun .
AL: ja luari otti tänne , ja se piteli rintaansaj ja vit viäthil lääkärhi .
AL: näki kun se ampuuvap pihalta , ja ...
AL: olin mutta me olimma aka flikap pihalleŋ kaikki tormas kun ne tuli häjyylemhä .
AL: ja kaikki lähti ja muv velieni , se jussi lähäresmäej jussikil lähti meni pihalleŋ klasista .
AL: voi kauhia ku ‿stä menthin tominalla pihalle .
AL: ja kotiansal lähärethi .
AL: nii siihel loppuu ja viäthin se oskari sairaalha .
AL: ei niitä saatu kun ‿ei poliisia niin , mä tiäräm miŋkälaasta kun ‿ei niit ‿ollukkaa kun ne järiestyhmiähet ja ne oli sitteŋ kanh niin , nott ‿eihän silloon ampumaaseeta käytetty , joka järiestyhmiäss ‿oli se pani , käsim pihallej joka villiili mutta niill ‿oli pyssyt , niillä jokka tuli häjyylemhä .
AL: ja tyhjäsiväk koko kämpän .
AL: silloom meni tanssiväki pihalle .
AL: no em mä tiäräk kyllä ne poijat välinsä , häjyŋkuriset se lii seŋ korpimäel lissum miäs ja , se ‿oli kans ‿aina juavuksih melekeem poikana olles , niin se oli aina sen , meiräj jaakooŋ kimpus , niim poikana olles , ja niin , meinas ser rannetta tuasta poikki ja takhij jo tuli tuallaanev viilama .
AL: mutta se havaatti niin se otti kurkkuuhin sitä ja nosti , oli nostanu ylhän seinää vasthaj ja , s ‿oli pitänys siälä niiŋ kauvan notta se oli pyytänyj ja vähä köräännym mä sanoo ‿tta , ek sä peliännyj jos se kualoo
AL: ei häm piitannum mitääŋ kualkhoj jos tykkää .
AL: mithä häjyli
AL: se oli niin sinnikäs s ‿eij ‿olosi hellittäny .
AL: eikä karkhul lähtenyv vaikka , mikä olis ‿ollu .
AL: välist ‿oli moonta monta poikaa seŋ kimpus ja se yksin .
AL: ja se tappeli niŋkum mikä , niireŋ kans .
AL: no , no eipä palio .
AL: ei ne palio ollum mutt ‿oli ne nys sev verran se aukustikin se oli paha , ryyppymiäs , nin se ‿oli aina juavuksis , se liisam miäs , poikana olles , ja sellaane häjyŋkurine .
AL: ja niin , mäempääh ne tappeli nua mattilam poijat einari ja tua viliu ne oŋ kualluk kanh molemmat .
AL: niŋ kyllä ne oli mäempääs ‿olthin tanssimas niin , siäl ‿oli palio väkiä ja ne tuloo ja juavuksih rupiaavat tappelhon siälä jaakooŋ kimphu .
AL: ja niin tua palomäen nikolaikiv viälä , paloniämen nikolai eikä tämä palomäen , kum paloniämen nikolai jok ‿on tuala pölökys päi , nin se oli siälä tappelus ja sitten se toimitti viälä nyv vanhanakin siitä enneŋ kuali niin , siitä tappelusta , kun se rookah mun nyl lauttamukses .
AL: nin sa ‿tt‿ olikko sä siälä mä ha ‿tta ek sä nym muist ‿olinham minä mihiŋkäh mä nyj joukosta jää
AL: ja se sanoo ‿tta kun se ‿oli puukooŋ kans se einari , ja nuam piti puukkoja mä seŋkim muistam me menimmä sinnek keittiöhön , ja jaakkoo hairaa kaffipannuŋ kuumaj ja , sillä huitelo niitä .
AL: hä
AL: nii
AL: se hairah miŋkä vaa .
AL: voi voi jumala , kyllä se nikolai toimitti ha ‿tta kyllä häm pelekäs .
AL: kyllä se nikolai oli , se paloniämen nikolai .
AL: kyllä se toimitti stä monta kertaa .
AL: ja m ‿olin ‿ylises , ylieskoolas piikana silloo .
AL: että me jo seurustelimma , siihen ‿aikha .
AL: olihan siinä kolomeh vuareskin ‿aikaa .
AL: olthiv vaikka mihinä .
AL: välhin tavathin ‿yhthen , tanssihuanheshej ja .
AL: no empä m ‿ollu huvilas yhyreŋ kerran ‿olin , härmäs , tanssimas .
AL: joo kävellem mä olin sillooŋki .
AL: joka paikhan stä kans piti mennä .
AL: ja laitilammäellä täälä kauhavalla , siälä olin , monnta monta kertaa ja .
AL: siäl ‿oli poikia vuaremmaasta ja , joka paikasta tuan nikolain , tämäm palomäen nikolain , velii se eino , vaim mikä se oli ja , sem mä tunnin se meni ameriikha .
AL: ja kyllä m ‿oon ‿ollum monem poijaŋ kans tanssimas .
AL: muttem m ‿oom muuta tehenyk kun tanssinu .
AL: ja siitten niin , m ‿olij jo kahareksannellatoista , viirentoist kuurentoista jo , ei kun seittemäntoista jo täyttäny , rupesin ‿olhoj jo kahareksannellatoista niin sittem mä meni , tanssihuanheshej ja .
AL: sitten tutup poijat rupes viämhäj ja aina vaaj ja sitä jatkuu ja , aina vaa , tuli hyvemmäksi ja hyvemmäksi tanssimhaj ja siitten stä , kahares ‿illah meni , pualipohojakkiŋ keŋŋästä rikki .
AL: kuŋ koko illan tanssithiŋ kahthentoist ‿asti .
AL: ja joka laattialla siittem minäkin , muakiv viäthin niiŋ kauhiasti .
AL: nuaria vaan sellaasia , jottei silloon nä niiv vanhoja oltukaan niŋkun , jokk ‿oli naimisis , kun nuaret vaan , sellaahek kahareksantoista ja seittemäntoistavuatiahat , ja kahareŋkymmenej ja , kahareŋkymmenem päällen sellaahet flikka , flikat ja notta jokk ‿ei ollun naimisis viälä .
AL: ja sitten taas kum mekin ‿olimma naimisis sitten ‿oli niitä , jokk ‿oli naimisis jo mun ‿ikääsiäni niin oli tanssiis , täälä mäjempääs samooj ja , joka paikas .
AL: niij ja ne samap poijat ‿oli viälä siälä , nin ne vei aina , niŋku flikkaa .
AL: eeij ‿yhtää .
AL: sit ‿ei tiätty olovaŋkaa .
AL: ei laksos ‿ikään tiätty .
AL: siitten vaikk ‿olthin akkana ja miähenä , niin ‿ei tiätty mustasukkaasuuresta vaikk ‿olis , mihiŋkä menty .
AL: ja kun , vaikka mä seurustelim monem poijaŋ kaaah m ‿olin , aina niŋkuj justhin satanul lumi .
AL: mä aina trossasij jotta , vaikka mä seurustelem moneŋ kaah niin , m ‿oon ‿aina niiŋkuj justhin satanul lumi .
AL: ja niim mä oliŋki sen tähärem musta tykäthiŋki .
AL: kun ennen sanothin ain ‿tta viatooŋ kuv vilup vilukkuri .
AL: jotta nii , viatoŋ kuv vilukkuri .
AL: vaan sellaanen sanamparsi oli vanha miäs ja , sen nimi oli ville nin stä sanothiv vilukkuriksi , lähäresmäem muŋ kotoni naapuris .
AL: s ‿oli vanha vanha miäh nii , nin se oli niin sellaanen , retkinen sill ‿oli sellaasia , sanamparsia jotta , jotta viatooŋ kuv vilukkuri ja sellaasia sanothin siitte .
AL: se sanoo ittestänsä ‿ttä hän ov viatoo .
AL: oi voi kauhiaa paikkaa .
AL: ei .
AL: ja tenavat väänteli s ‿oli paŋkki sellaanem piäni vaaŋ kouras pirethij ja , siin ‿oli lukku ja avaaj ja , tenavat rumaaset sen särki , kum mä annoon , tenavilleni .
AL: että se ‿oli viälä tallella mutta täälä ne hävitti kaikki .
AL: om muv velieni ameriikas ‿ollu antti .
AL: sen nimi on , mäki se muutti nimensäk kun ‿oli perkiömäki niim mäki .
AL: anᴅre antti sen nimi oli , nin ‿a ameriikah muutti nimensä anrev , mäki .
AL: joo .
AL: se ‿ol eli , kahareksaŋkymmenen , tuata , kun se ‿oli , kahareksaŋkymmeneŋkö , päällen se ‿oli kahare kahareksav vais seittemän , kahareksaŋkymmenem päälle , kahareksaŋkymmenenseittemäv vuarej ja minä oon näiv vanha jo .
AL: se oli , se ‿oli paimenna kotona kotua , aina , pyythim paimeneksi kylän , lehemiä oikeen niŋkun taloohi .
AL: ja se ‿oli alatuvas hemmiŋŋis paimenna ja , eikä se sittem muall ‿ollukkaan .
AL: silloom paimenti isot , poijakkin .
AL: sekin ‿oli jo , sitten ‿oli kotona ja , ja niin , teki töitä , aina päivämiähenä , kun ‿estep piänempän ‿oli paimenna .
AL: ja niin , sitten , se lähti ameriikhan tianaamhar rahaa kans tuli raha , miälhe .
AL: ja siäl ‿oli sittej ja eikä se tulluk käymhäŋkää .
AL: se ‿oli siälä niin kahareŋ,kymmenev vai yhyreksäntoist ‿oli täyttänyk kul lähti ameriikha .
AL: mun ‿olis tullu ikävä eŋkä mä mennys sitteŋ kun niin , mun ‿olih viänyp poijakkiv vaikka kuka , muttem mä menny .
AL: jooo .
AL: kyllä m ‿olsin ‿ameriikham päässyv vaikka , kuiŋka monella hevoosella .
AL: muttem mä menny .
AL: mä tykkäsin ‿ollav vaan , omas kotipitäjhes .
AL: ei nua , vesam poijat ‿eikä , vilho on tuas toises taloos , meiräm poika , asuu , ja sem poika ol laittanu , meirän sen vilhom poika , laittanu ittellensät tuahon taloon sitte .
AL: ikään ‿ei pahaa sanaa mullen ‿ook kukaan sanonu .
AL: jooo .
AL: ei yhtääm pahaa sanaa .
AL: ne on tykännym musta ja mä niistä .
AL: se tuli sanomha ‿tta tenho on tiŋkinym mullem mä sa ‿tta , älä meekkään sinne
AL: nii
AL: joo ja m ‿oon te istuttanun nua puukki , kum m ‿olin nuari akka , täälä .
AL: tenavat ‿oli jo suuria meirän tenavat .
AL: tua vesakin ‿oli jo , suuri poika kun , käveli mum perähnäni , kum mä istutin nuata .
AL: joo niis ‿on ‿ollun niŋ kauhiasti ‿tta .
AL: ei stä hoiretakkaan siit ‿om m ‿oon , kääntänyn nuata oksia martaŋ kans kun , ne tuli aivaŋ klasshi .
AL: meirä flika , joka teköö nuata myttyjä .
AL: se ‿on täälä joka päivä .
AL: muttem mä tiärä oŋko se nyt , se tarkastus se tuperkuloosuus siälä laut terveystaloolla , kus sem pitää sinnem mennäk kun se ‿ol lauttamukses .
AL: se ‿ov vuakralla siinä sillan flikkaa huanehih nyt , miähensäk kans .
AL: ja niin , se sanoo ‿ttei hän tiärät tulooko häv vaim mä sa ‿tt ‿em mä tiäräs se jäi sitten ‿aivaŋ kesken sekim puhek kun se lähti että tiärät tulooko se mä sa ‿tta turhaa s ‿on , tullakkaan siälä viipyy niin sitten taah lähtiäk kohta takaasi .
AL: rasittuu ja se on sellaane huanosyrämmine , sellaanev veri,tuluppa pakkaa syrämmel läpi jaakoos ‿oli sellaaneŋ kans .
AL: ja sitten se , menikin siinä .
AL: se ‿oli sairaalaskin siihej jäi piäni verimpilkka .
AL: ja sitten se kuali siihen monta monta vuatta me olimma täälä .
AL: se oli , siinä niin , kuiŋkham mon kun ‿em mä muistav vuasilukua , että meirän ‿oli jo kaikki kersat naimisis .
AL: että tua , ve tualla vesalla ja eilallakin ‿oli jo ensimmänem poika , se oli suuri .
AL: kun se , elmeri on nys sotapalavelukses ja , sekin ‿oli jo , oikeen suuri ja , me olimma täs siittej ja .
AL: me hoirimma niitä aina sivumennen , ettei me enää maata oikeen ‿asunu .
AL: ei , jotta nua sitte hoiti kun ne , meni tuahon taloohinsa .
AL: ne laittoo oman talooj ja sitten ne vasta meni tästä , tääl ‿oli helesiŋŋistäkim meirän flikan , miäs ja , tenavia , tenavia oli jo kaksi niillä , ja tä tääl ‿oli , tuata , yhyreksä heŋkiäkin täs taloos ja eij ‿olluk kun tua yksi ruuma .
AL: ja mä kuriilin sitte jotta , kun sa ‿tta mihinä te täälä nukutta mä sa ‿tta kun ni , nukutethan säŋŋys ‿yksi nin nostethan tuannes seinää vastham pysthyj ja se nukkuu siinä .
AL: ja niin stä teherhäj ja niin ne nukkuu , rupiaa nukkumhaj ja sittem panhaj johoŋkin nukkumhan .
AL: ja siitten taas toineŋ kun se nukkuu ja sitä teherhä .
AL: no minä en tiäräk kuiŋka kun stä hoirethiŋ ku ei stä ni hoiretakkaan sil niiŋkun nyt .
AL: ne oli vaan siinä ohemmennes .
AL: se syätethiŋ kun syäthij ja , välipaloja kun ne oli jo niin suuria ‿tta voileipä käthej ja , ja sitä , ja kun ‿oli piäniä nii , uunis paistethin sellaaneŋ kova kyrsä ja , piäni leipä , leivärreikä , reijäksi sanothi , nin se kuivathiŋkovaksi ja , annethin seŋ käthen niotta se , sai sitä jäytää , muttei se saanum mitään suuhunsa ‿ttei tukehtunu .
AL: sillä lailla stä hoirethin tenavia .
AL: ei stä nyt tuttia piretty eikä meilläkään yhyrelläkään tenavill ‿ollut tuttia .
AL: eiji .
AL: sellaaisilla stä hoirethi .
AL: niij ja siitten ‿olivat toisensak kans toine hoiti toista , jokka tuli suuremmaksi ja sittem mä menin töihin tuannep pihallen , mithän ‿istutim mä pirim porkkanaa ja sipulia ja .
AL: ja kurkkujakim mull ‿oli ja .
AL: kun tua eilakin ‿oli täälä me pirimmä viälä kurkkuja ja kyllä tuli koreeta ja pitkiä , ja suuria kurkkuja .
AL: ja kaikkia pirethim muttei eilakaan , tua miniä nii , ei s ‿ook kylyvänyp porkkanaakaan ‿eikä punajuurta eikä .
AL: ei ja mä kylyvim molempia , ja perkasin sitten niitä ja vein , jokka kykeni tenavat niin ne perkas kans .
AL: kaikkia koitethim pannat töihij jottei tullu aika pitkäksi .
AL: nii , apuna kaikkia ja , paimenes ‿oli yksi ja , kaksikin ‿oli paimenes .
AL: piti aina paimentaap pualishen astij ja , sittem panna hakaaj ja sitten taas , parit tuntia om pualipäivälepua niin , sittet taas paimenhen .
AL: tääl ‿oli tua meirän tyttären flikkakin ‿ensimmäänej jok ‿ontuah rantavuares , niin sekin ‿oli , vesaŋ kans tuam meirän , joka paimenti , jok ‿on tuas talooh ny akkansak kaah ni , nin se paimenti ja sitten se oli seŋ kaas , se , nuaren , mun meirän , tyttären flikka , se jok ‿on ny alavurella , naimisis , se ‿on sairhahoitaja ja nin , se oli , tuata , seŋ kaas paimenes ja se siitten , käski sitä aina pyärrythöl lehemiä nii , se sanoo siitten se flikka nottei häv viittin ni , se karhas jotta meet tiähes täältä sitteŋ kotias
AL: se häjyyli siitten sille , sanoo häjyn sanan , ei se muutoo häjyylly .
AL: sanoo ‿ttä mees sitteŋ kotias täältä kun ‿et viitti yhtää haapojaj jussi , tualta liniatiältä se oŋ kyrö kyröllä , tuala sen sarka siinä viärellä se stä pruukas täälä sitten toimittaap pyhäaamuna kun se tuli , lehemiä viämästä sinne , omia lehemiänsä .
AL: se sanoo ‿ttä se käsköö stä paime pyärrythöl lehemää nii , se sanoo ‿ttei häv viittin nii , se sanoo ‿tta meet tiähes täältä kotias
AL: sitten naurethin täälä sittem me , niillä puheella kuj jussi nauroo kans ja toimitti .
AL: ja kun ne ‿oli sittej jaakoom perhän sitten niŋ kauheeta sanoo ‿tta , tual ‿oj jaakkoo ja se lähti ja mariakuppi kaatuu ja , se kaatuu ittej ja .
AL: kyllä ne aina ne toimitti jaakoosta ja täälä kiusathin tenavia siitten ‿aina nuaŋ kuriihnansa , niin notta sej ja sen , niŋku haaramäen eervi kuiuki tuala panu panulas , s ‿oli niiren sukulaasia joka sitten tualta otti tuala varfhalla oli niŋ kiusathin sitten , sitä nii , siihen sanelmhan sen nimi oli sanelma meirä flikka jok ‿on ny helesiŋŋis niin se sanoo ‿ttä , siitä hän saa mukav jaakosta hän saa mukavammim miähe .
AL: se toimitti ei se saanus sanotuksi oikeem mukavammi , mukavammi , mukavimmam miähe , se sanoo .
AL: aina jaakkoo oli niiren suus .
AL: ja tua , vuarisen , voiton , se kaunom poijan akkakin sanoo kun s ‿oli täälä käymäs silloon , sitteŋ kun ne ‿oli , niini aikatenavia jo meiräŋkin isoja , koulus ‿olluj ja rippikouluh nii , aina tulivat siittej ja jaakkoja kysyy kuriihnansa , ni , tua pläkkyrin ‿annakin ‿oli nii , ne se tulivak kiusaamhan , niin , se vittaj ja meettäkö te täält ‿ei s ‿oot teiräj se ‿on teirän ‿isä ei s ‿ookkaam mikääj jaakkoo
AL: ne aina kuriihnansat tulivat sanomhan sitten , kysymhäj jaakkoja ja anna sittel leikihnäns ‿oli vihoohnansa olovana niillej ja , meettäkö te täält ‿ei se ‿oom mikääj jaakkoo se ‿on teirän ‿isä .
AL: ja taimi oli sitten tua vuarisen , kaunon poijan akka täälä käymäs kaah ni , nin tenavat jaakkoja huikkaa nii , taimi , herraj je sanooko ne isäänsäj jaakooksi
AL: niin ‿eila sanoo tua miniä ‿tta , aivan ne sanoo jaakooksi kaikki .
AL: niin , mitä laija
AL: eihän nyt toki .
AL: mä aherriv viälä ulukotöitäki .
AL: se ensimmäänen flikka oli sitten , tua joka tääl ‿on tyäskin tuata teköö nii , haltiootti niitä .
AL: ja oli , tua , viimmeenen , ei kun , keskimmäänen tua vilho jok on tuala nii , asuu akkansak kans ja sitten se niirem miniä kans on tuas , johoŋka ne on tehenyt taloon tuaho , nin se , tua meiräm poika sittej joka , meni akkansak kans tuahon taloohin se ‿oli piäni , se ‿oli jo suuri poika nin , kolomannella niin se , käveli portahia kum mä paimennin ‿aina pualishen ‿astim mettäs , lehemiä niin se , huuti jotta tittaa villelle
AL: kaikkia sitten sit ‿on ‿olluv voi voi .
AL: ja sittem mä pruukasim menn ‿aina , tuannep paapan asunnollen sinnep perkiöhö .
AL: joo suarhan niiŋkuŋ käyren .
AL: sem miäs ‿oŋ kalle , ja sen nimi on ‿ojanen .
AL: niin se elama oli kotonansaj ja luuras klasipiälestä ja , mä menin sev vilhoŋ kaas sinne , se käveli muŋ kaas se ‿oli jo niin suuri niin , os okkarin ‿elama irvistelöö mulle .
AL: nim mä sanoo ‿ttä , älä kattos sinnep päi
AL: niiŋ kiusathan sitten ‿aina suurenaki , sitä nykkiv viälä mä muistak kuka stä kui kiusas , vaikk ‿ov vanha miäs jo se vilho .
AL: nim mikä
AL: oli se jaakkookin ‿oli siinä töis paanalla .
AL: ja tua laitamäej jalamari ja siinä aina koriathin .
AL: ja niin , jala laitamäej jalamarikin ‿oli joka nyt asuu tuah laitamäes , nin sekin ‿oli poikana olles niin siinä paanalla .
AL: ja vuarinen ‿oli ja , joka on siinä seuraavas talooh mutta ne ‿oŋ kualluk kaikki .
AL: oi voi voi .
AL: jaakkokin ‿on ‿olluk kymmenev vuatta kuallunna meiräj jaakkoo .
AL: kuuskymmentäneliä kuali ja nyt ‿oj jo seittemäŋkymmentäneliä niŋ kymmenev vuatta .
AL: kaikki oŋ kuallu .
AL: ja nuaree oli viirettä vuatta nuaree kum minä .
AL: s ‿oli , tuata , se oli kun , kuiŋkas se olikaa
AL: se ‿oli kolo kolo toista vuatta kahareksannella kymmenellä , kun se kuali .
AL: ja sen ‿isä oli kolomev vuatta kahareksannella kymmenellä kun se kuali .
AL: niim melekeen ‿ttä vähä nuarempana jaakkoo .
AL: mä sanoo ‿tta pitääkhäm mun saavuttaam mun ‿isäni nys sittev vaij joko mä tänä , jouluksi kualen .
AL: m ‿em muistam mull ‿on niitä lääk sitä sappi , niitä pil ti taplettia , että mä joskuh juuri otam muttei se palio haittaakkaan .
AL: eei , em m ‿oo olluk kuŋ kaks kertaa , nyt vanhempana .
AL: tuan sapin tähärej ja , sitten , vyäruusun .
AL: vyäruusu oli jo , sitteŋ kohta piaŋ kuj jaakkoo kuali .
AL: ja sitten tua sappi on ‿ollun nyk kolomev vuatta , mutta joskuh juuri , niim m ‿otan sen , tapletin sitten niin se , harvoon treŋkää ottaa .
AL: kun se vähä ottaa ja mä otan nin se pyärtää .
AL: ei se tulehrukkaan sitte .
AL: ja vaikka mä niitäŋkin tuata , ja oon tuala käkkäräh niin , ei se haittaa .
AL: ja viikathen terootan .
AL: ja se pystyy vaa .
AL: kum mä hojem miähillej jotta teroottakaa viikates ereh muttei siitä tuum mitää .
AL: mun ‿äiteeni oli hyvä niittämhäj ja teroottamha .
AL: se tikkus viikathet mutta mä vaa hion , harstilla .
AL: sen tikkuuavat nuan erestakaasin , toista ja toista pualta , ja pitäävät nuav viikatesta ja menöövät tikutej ja .
AL: mutta mä hion ‿oikeen niŋkun , laskethav viikatesta tualla tahoolla .
AL: mm .
AL: että mä hio harstilla ja portahilla istuj ja , viikates sylis ja niim mä hion .
AL: mä sanoo ‿ttem mä taharov viittiä , pyärittääk kum m ‿oon niin , ottaa selekhän , kum pyärittää tahkua , näiv veivaa , ettem mä jaksa .
AL: m ‿oo , ooŋko mä laiska vai huanoŋkuntoone .
AL: eikä poika sitteŋ ku hyppööllem menöö tua poika mik ‿oŋ kotona nii , se on sahalla töis tuala jylhäs , tua , jok ‿on nyt , ammattiko oli , autokoulus , niin se kulukoo sahalla töis se ‿on ‿olluj jo toista vuatt ‿ainakin siälä , tuala , tuala jylhäs .
AL: lautoja sahathan siälä ja .
AL: se ‿oŋ kulukenus siälä kauvaŋ kans jo , nuaresta kans sen ‿om pitänym mennät töihi .
AL: yksi on nys sitä erellinen sotapalavelukses syksyllä pääsöö pois .
AL: ja niin , tua , flikka oli siitä välistä niin se ‿oli neu , se ‿oli kans , siälä , kansalaas siälä niin , lapualla siinä ammattikoulus , kräätäriksi muttei se kun sill ‿on nym miäs ja lapsi nin , ei se kräätärööttekkää .
AL: mä sa ‿tta turhaa st ‿oli panna olleŋkaaŋ kun ‿ei se kräätärööttekkää .
AL: olishan siinä , se ‿on sem miäs s ‿oon sotapalavelukseh ny .
AL: se ‿ov vuatta nuaree sem miäs kun niin , se , nuare flikka , nuaren e vesaj ja eilan .
AL: niin niin sem miäs ‿on sotapalavelukses , ja sill ‿on tenava nyj jo piav vuarev vanha .
AL: sitäkin tehthij jaakkookin ‿oli tekemäs sitä , kus se tuli silloon , kum me tännem muutimma ja olimma täälä .
AL: sinne ajethi hiataa ja , kaikkia tyynnij ja jaakooll ‿oli hevoonej ja , se rupes ajamha hiataa .
AL: jottei treŋŋänny hiataa ostaa .
AL: ja tuasta naapurista kuali ne vanhat tuasta lyytimmäe , lyytistä , niin siihen , se osti kaks , tuhatta maksoo siihen aikha , se riihi , kum me ostimma siitä riiheŋ kun ‿ei meill ‿olluv viälä , nii , kahares viikos se ajoo , kakstuhatta sitter rahaa sai , kun se ajoo hiataa .
AL: kaks tuhatta kahares viikos
AL: se tuli äkkiää sittem me loimma , me vanhemmat tenavat ja minä , kuarmia täälä ‿ttä se sai aivan ‿ajaa .
AL: ja sitten tianathin se raha ja eikä tulluv velakaa siitä .
AL: ja sekim myithin tuasta hakkio isoo vainio nii , siitä myithin , kahareksantuhatta saathin siitä , kun ‿oli peraattu , niin , puut myithij ja , sittem maa , se alestaloon , tuam martin isä , otti niitä uutihraivauksia , nin se pani siihej ja , sitte hakkoopalakat ja kaikki siihen nii , siinä se tasaantuu kans nottei tulluv velakaa .
AL: se ‿oli nii hyvä järiestämhän sen ‿asia .
AL: sitten tua hakkiom maa ostethin tuasta ja .
AL: siin ‿om meiräŋ kuvaki , siinä keskiiäs .
AL: että silloon , raivathin uutisraivausta se vanhat valokuvak kertoo niin , siin ‿on siittem minä ja jaakkoo , aivan ‿arkipukees ja perunamaalta silloon tulthij ja , kaivethin ‿inva invaliiriperunia .
AL: m ‿olimma kaivamah molemmat niitä tua , järvej jussi kokoh niitä .
AL: ja sitten tua , meirän sen tyttären , tyttärem miä miäs ‿oli täälä ja se , sen , se itte , ja sitten se , sen appiukko sem miähen isä , se ot panoo ‿ttä nyt menhäv valokuvhaj ja , pani meirän sa ‿ttä teiräm pitää mennäv valokuvhaj ja ...