Location: Hinnerjoki
LS: nii ny
LS: no see jyrist niim ʙaljo kauhiaste ja mnä täsä sit ‿istusiŋ ɢo , to , oliva lähtens sit jo toise ja , mä meinasi juur sauna menk ko mnä mene ai viimetteks ko mä ove ja kaik sit ‿ava ja mnä sano ,.
LS: em mnä sit mennykkä enneŋko ukkose ilm ohitte men et .
LS: kon tost suuliŋ kato ylitte ni , se löi maaha nim ʙaljo ja semnen iham punaneŋ ɢlot pääs ja , niim ʙaljo rätis sit jo enneŋ ɢo se valulyämine lakas näkymäst ja , oikke monta kertta mut , em mnä kuulet ton mihiŋkkäs ,.
LS: kyl mar se johoŋkkis lask sillo alas mut ‿ei se tullu mihiŋkkäs semmosseŋ kohtehe et , ett ‿olis , ruvenu , palamahan vaa .
LS: juu , täsä se tärise niim ʙaljo .
LS: ja em mnä tiärs sit koŋ ɢyl meijäm pruukata otta nuah , pois ja .
LS: ja sitt ‿ol , siin ‿ol se koivuniäme ilona ko viäl ‿elä tual mäes ni .
LS: siin ‿ol semnem ʙari sitt ‿et jompakumpa sitt ‿äkki men , ᴅoine men ,.
LS: se on , mut ‿ei siiŋk kenestäkkä ihmsest mittän turva ol , ei ol .
LS: mää tykkäm ʙaremi olk ko missä suures sakis , ni .
LS: ja päe , päeväl ni , pualpäevä aikant tul ‿et talos ‿ol syät jo , ja , toispäevän menttim pä , päivä , päivä paranta , paikkamaha , sanotti et päevä paikkama mennä .
LS: et sit tul se päev ja .
LS: ja tuanoi .
LS: niiŋ ɢirkkaste auriŋk paist , mut ol jotta semssi syŋkkiöi pilvei vähä ja .
LS: ja kurve emänt ‿ol sanon ‿et ko heilt tapetti lammas ni häŋ ɢeittä huamiseks jälle hyvä soppara et ‿älkkä vaaŋ ɢotons syäkk ‿et , tulkka heils sit syämä et , tule sit niŋɢo neljä ateria päeväs syäryksi .
LS: niŋɢo eri , sillom päeväl jo ko se ukkonem päivällistunnisten tul ni , ni hes sillo jo olis syäny .
LS: ja sem mnä muistaŋ ɢo meijä äit sanos ‿et menest kantoselt kysymä et , tulek kantose isä ja äit ni , ni tulek nep päe , pualpäeväl .
LS: mnä sano et kyl mää tiärä et net tuleva mut kyl mää kysymä mene .
LS: mä pääsin tohom pualmatkan tosa takala vainios ‿ol semmone iso peteij ja , taevas ‿ol niis ‿ett ‿ei mittä ja ol semmone oikke syŋkki pilveŋɢlot ja se ol ,.
LS: ja siit löi valu ja , niim paljo rupes jyristämähä ja piäne ajan takka kehitys niiŋ kauhi saro , sare et kyl see sop vissi sit sinä päevän syämät jäi .
LS: ei siit tul mittä .
LS: mitäst ‿ei sit ‿enä jälle mentty .
LS: ja niim ʙiänest pilvest
LS: mä menim polvilles siihe
LS: mut ‿ett ‿ei se siihem puuhu eres ,.
LS: mitäs silloŋ ɢäve kon toho setä matiŋ ɢaevohon tul sit se alas ko se se , ämʙriŋɢi sinp pohjahan flättäs ja .
LS: oij ja ko se , minä , mnä näi seŋ ko se , ja takalaki oli olk keinul .
LS: takala oj jo kuals , se kualikim pija sillo jälkke ni , nin tuanoi , sanos ‿et vesiki nii ylös lens ‿et , ja se ämʙärin flättäs .
LS: se tul siihe ve , raakkaha , ku se ,.
LS: ei se palanu muk kyl se rikos se , kamalaste , niŋko ämʙäriŋkim pohjan flättäs
LS: vesi valla sakkiat vaikk ‿ei siäl ny mittä , likaneŋ kaev ‿ol mut , kyl se silt tavalp pist menemä .
LS: ja mahtaks sekin tehr va , asia ko , nykko , koŋ kaihomaahaŋɢin tua , pistettin tua yäsähkö , ja toho semmonen tähän tolppahaŋ ɢon täsä on ni mnu miälestän , se niŋɢo säke jollan taval , ja tonp puputtihi , se maarutettin tähän , tohom pelloho , pelttoho lyätti sy , luatti syvä oja ja kuparlaŋk tai mikä tos sit pistetti sähkömiähes se , olip pistämäs , laitlan sähköst ja .
LS: sit pistettin ton , tonp päätepistehe ja , ja puputil ja , tonk ko siinäkki , paiskes ja rikos kaikki ai ukkone ja .
LS: ja mitäst kyl tosaki sit ko , silloŋ ɢo laine marttiki , ja maju ol täsä ja , ja se tul , siält ko nykki , siältpäi se ukkone , ja niim ʙaljo jyrist ja .
LS: elli sanos mnääkäŋ ɢoton ‿olluk ko sääkin läksi yksi ja läks tulema ja pääs tähä juur ja .
LS: ja mailm ‿ol sit jo valla must ja niiŋ ɢamal prätkäys kuulus , ja se tul sit siit koivust ja men heijä saunaha ja .
LS: ja nakla , toivolt ‿ol katot sit juur ja näkivä et siit tul semmonem ʙunanem pallo ja men siihe .
LS: piäne ajan takka rupes sau käymähä ja .
LS: ja ne läksik karamaha sit ja heittämä vet sin , ja kyl nekkin täst koht melkke läksiväk ko .
LS: no, elli sanos kyl se heil ny varmaste ul , alas sit tuli .
LS: ja tul ɢans
LS: juu
LS: se , se tul siihe , nurkka pisi et se ol sit jo punases hiiles ko , nakla siihem ʙääsivä .
LS: palans se olis sit .
LS: sit se ol tul ja mens siält ‿ovem päält ja mihe se ol lyän ‿et , rikkons siält , siit tuvarivist , kaik ne , iso , tomsek kaik , mik , mitä ne ny ova , nua rasia , palottan , vintis ja joka paikas , mut ‿ett ‿ei se ruvens siälp palamaha .
LS: ja koivuniäme ilona sanos ‿et heijäŋɢim ʙiiroŋɢim ʙäältäkkim putos jottam ʙiäni esineijäkki .
LS: kyl mää , kyl sillor ruppe vapisemaha .
LS: ei olt tähä lyänk koska nii et mittä .
LS: ei olt tehn mittä .
LS: eikä , mnä tiärs sit täsä ,.
LS: nii , no ku , em mää tiär mist vaikutuksest sitte , ja kyl , kyl se noit ‿o viottan , noit , puhelimei .
LS: mutt ‿ei , ei meil ‿olt tullu vaa , mut silloŋ ɢon tosa ol noiŋ ɢolmt tommost suurt kuust ko , tosa o ny yks viäl , ja piänin jäi .
LS: yks tul silt taval ‿isojaom ʙualest ‿et se kaaretti ja .
LS: tua yks jäi ko siin ‿ol ɢolm ‿oikkeŋ ɢomiat ko , semne vanh heinoneŋ ko se asus täsä ni , se sanos ‿et , sen täytty kaattak ko se et kaatu tua kuus ni , ni häne hu , se ru , ru , hänen huanes neh hajova , mut ‿ei se olk kaatun viäl .
LS: ei se olk kaatun viäl , se on vaam pystös .
LS: mut kuivan jollan taval .
LS: et sen tä , et naklan ᴅäytty seŋ ɢaatta .
LS: nii ja mitäst kyl se tääläkki sillon tapo sen salko lehmä ja ,.
LS: aitseippähä löi ja siit tuanoi , tapo se mullin siihem paikka .
LS: jokimaa .
LS: kaks vanha hevost ‿on .
LS: kakskymmentkuus lehmä säälitti .
LS: ne olip päevä ja tuli ehtosteŋ ɢotti .
LS: ku sit tualnoi , rajaaerat tualt lapist , hajosiva , ja nep pääsis siŋk kaormaaha ja , yälk kahre aikan mnääki oli siäl jossa , ruana , laisteŋ kaormaas ja eluka makasis siäl .
LS: nämä , käve miähek korjamas mut ‿ei nes sitä sit voinup pystyttäk ko sitä ol , mont kilomeetri semmost ‿aitta , se koko raja siäl .
LS: hjuu .
LS: ei niit tarvin mu ,.
LS: siält metäst
LS: net tuli ehtoste muut ko semttek kenell ‿ol taipumus jäär ‿yässeks mettä ni ne ei tullu .
LS: mut tuanoi , kyl net tuliva ja toho ne ajetti vaan toho metänsyrjähä , ei niit mittä muut teht mut , ei suŋɢa ne niim paljo lypsän mut , kuiteŋɢi ne lypsivä vähä .
LS: kyl mar metlaitun semmonen sitt ‿ol , mut ku ei se ,.
LS: sit sanotti et nes syä puuntaime et ‿ei sit , sit tul jo semmost ‿ett ‿ei olis saan , ei olis saan , ni , viär ‿enä mettähä , ajata .
LS: ei , kyl joka huushollisa ko mi , meiläkki ol , pari lammast pruukkas ‿ol viäl , oli .
LS: talolisis ‿ol ɢaiheŋ ɢo niäme , joskus syksylt ton niämen tont tont tarha , ajetti .
LS: ja joss ‿ol jossa aittauksesakki ni jollan tavalp pääsivä , pakko , hjuu .
LS: ni , juu , mene kyl .
LS: tää mene kaik nym mut ,.
LS: juu , mnä käve lamppai kerimäs , muull ‿ei ollu villam puutetta .
LS: em mnä nim paljo muuhalk käynyp , pohjolas , ja nummel mää käve valla , ja niis ‿ol sit semmoneŋ kahreŋɢymne neljä viirem paikoil ja .
LS: naklas mnä oli ja joskus mutt ‿en tota , ja soŋklasakki joskus .
LS: villoi nep palkka annova , ja kyl muul ‿ol villoi .
LS: kolk kertta täsä , ke keritti vuares , syksyl ja , ja sit , talvel ja , täsä keväste .
LS: niskasta .
LS: mää kummiŋɢin ‿yriti .
LS: siin ‿ol vähä semssi raskai sit muljat ko ol semssikiŋ ɢo liki kolkkyment kilo painovas semssi oinai tual , tual noin , talos .
LS: kyl mar see hyvä homma ,.
LS: ei leikat ‿olis saans sentä lävei .
LS: köytetti , kiine
LS: kontik kiine
LS: muutom pysyn
LS: jossaŋ ɢuvis näky ko seisova ja keritä , mut ‿ei tääls semtti lamppai ol .
LS: holeŋ ɢaiken
LS: ja mitäst ko ma palvelukses ‿oli ni , nin , ko elukoi tapetti ni , vert mä seottamas ‿olij ja ko mnä itekki pirin täsä mullei pirin semmonen toivone hinnerjoelt ko on ny jo aikka kual mut , kyl mä narust kiip piriŋ ɢo se , elukan ᴅapo niiŋ ɢauwa et se kaarus siihe .
LS: am , sit ‿ammutti jo , päähä vaa ja kurkup poik ja veri , pois .
LS: se , siihe aikkan ᴅapetti ensi viäl ko mnäki myysi , tolt taval hinnerjon tiskil , viätti , osuskaupan ᴅiskil , se ol semmone , semnen toi , toivone siält ko niit vei .
LS: kirvelp päähä vaan taik semssel , nu , semssel , isol , rau , rautnuhjal , hjuu .
LS: kyl , kyl kai se hyvä on , ei pyssy muut sais , tarvitaiska mutta , mut siin ‿o , se on hyvä , se o , ei tuanoin , kyl se semmost ‿on ‿et ‿ei , se vanha aikka ol ɢamala ko meijän täti sanos ko , ei niit mittä , ne ol ki , ne ol semmost kirutusta , se tappamine .
LS: em mää tiärk kui nes so , kaik suures sonnikki .
LS: eei
LS: kyl mar lammasten taisik kontik kiis sit ‿ol , ei ko sika ammutti , em mnä semmost mittä muistakka oikkeŋ ɢo niit muuton tapetti .
LS: et kyl silloŋ ɢyl nii ja viäl tapetti et kyl päähä lyättin tomssi piänemppi mullikoijakki .
LS: no sit ruvettin nahka pois ‿ottamaŋ ɢo , se tul semtteks ‿et ‿ei se , niiŋ ɢo veri pois tul .
LS: tosa noi meijä naapuri flikk ‿ol semmoneŋ ɢo se käve meil joka kert ko isä tapo ni juamas sitä kuuma vert , kousallise melkke joi , ko se sairast sem , siin ‿ol jotta , jottan tuperkeeli , et se ol ‿oikke iha laeh ja , huano , huanos kunnos , mut kyl se paranusi .
LS: ei sillo veresiirroi annet , teht viäl , ei tehty .
LS: mut ‿em mnä olis saan juaruks .
LS: hän sano et nii se oŋ ɢo lämmint maito jois ko silmäs kiip pistä et ‿ei näe .
LS: se pa , hyytys paksuhu lomppihi .
LS: sitä täyrys seotta niiŋ ɢauwa et ,.
LS: sit se , pian ᴅuanoi , ni ei menny , ei ne hyytyŋk ko , kon tuanoi , pistetti jaohoi joukko , ruisjaohoi vaan niiŋɢo siiŋk käytetti muuto mut , kyl se sit , ol paremp seotta .
LS: kyl se o sit jo vilhiä näköneŋ ɢo , porsas ‿oŋ ɢiskot .
LS: em mää ol ‿ikän nähn semmost kiskottu sikka .
LS: kyl se tuanoi , käve tappamas , elukoij ja , porssaij ja , noiŋ kotolahtiks .
LS: mut kyl niit täsä ol muit , sit käve viimetteks semmone leino siink ko , ko siinp petlehemis siin ‿isoan tykön ‿asus , ni se ol sit semne , se käve ni , sit jo teurastamas ja .
LS: ja mekki oliŋ cahre mnä ja leino ja , leino ol ni saeras ‿et , jo ja huan ja .
LS: sill ‿ol semmonem ʙitk pys ja , pyssy laukes , mut men pahnoihi .
LS: kyl mä niim ʙaljo , kyl mä niim ʙaljom peljästysi et ‿oi hyväne aika
LS: noi muuto olis ‿ol hyvä kyl , tommone hyvä teurastaja .
LS: em mää tiärk kuis se pys nii lau , tosa meijä , tosa se ol ko nykki om mut se ol semne vanh , rakenus , se hajotetti , siins se , vajas se oli .
LS: mut ‿ei siins sit mikkä loukkantun ‿enneŋɢo sit ko uurestas se ammutti .
LS: mut kyl se semne o .
LS: em mää tiärk koŋ kyl siimp pruukkas ‿oll ‿ai joku toine apun , mut ko ei sillo ols sit .
LS: velipojakki oli jossam ʙoisi , ett ‿ei ollu.kyl nes sillon sit tulik ko ,.
LS: ja ei meijä väinö kauwa ollukkan täsä , kyl se semne ol , ei se mittä .
LS: em mää muist , mahrok se oikke mut , tais se tappa mut ‿ei montta , ei se ol mikkä semmoneŋ ɢo joskus sanotti heosklovariks , ei se oma .
LS: kallio isä tapo , semmoneŋ ɢyl se ja elukoi tapo , ja mnä ole muistavanas se tapo , heossikin tual , ammus tual .
LS: nahk ‿otetti
LS: ei sillo mittä .
LS: se ol semmost ‿aikka .
LS: ja semne , se ol se , isänt ko näittem poikkatte isä ni , se paist sitä hiililk kon takka ol .
LS: ja het tahrosiva ai se oma tytär ja ko he navetost tuli ni se paist ‿ai siin , sitä liha siin hiilil ja .
LS: ja sit siin ‿aelan tannerils siint tyän ni , vars loukkas , konttis , ja sen täyrys tappa .
LS: ja se teurastetti ja se ol sanon ‿et nyh hän heijä flikap pettä , leikkas sitä liha ja .
LS: ja sit paist hiilil , kyl se sitä ittekki söi .
LS: sit sanos ‿et , ko ne olis syänny et , nyt tes söit heose liha ja .
LS: mnä sano et nii ja se ol nuar vars , ei se se sukkelemppa ollu , kyl stä nykyaikan jo syärä , hevos , palvi ja toi noi .
LS: et he meinasik kiäleskiŋ ɢraappip pois suust , et ni et se ol semmost , vanhaaikkast .
LS: ole ostan hinnerjoelt lounais suamest hevospalvi joskus mutt ‿et , semmost krouvvi se vähä ol ja tumma , oikke siit ko lounais suameŋ ɢaupp ‿o , ei se ol sinä aikan ‿oll ‿enä
LS: se on , siin ‿o nyk kukkakaup ko se ol .
LS: siin ‿ol lounais suameŋ ɢaup , ja siäl ol hevospalvi , myytävän .
LS: ei muuta ko su , kova sualvettehe et se men sit jo oikke niiŋɢo , se , liham maku pois .
LS: mitäs kyl silloŋ ɢo , pahannusiva , joss ‿ei vaa , oikkeŋ ɢova sualvettehe ,.
LS: keitetti sualvesi ja se jährytetti , ja sit pistetti .
LS: kyl mar sika säilys mut ,.
LS: hjuu .
LS: ja tual ‿eoras , mikäs se lääkär ‿ol , se ol tuperkelilääkäri .
LS: se oŋɢi sukkel ko em mnä stä mu , tommone mää ny ole , em mä muist ‿enä mittä .
LS: ja pohjolas ‿oliva nek kone ja siäl ‿ol semmonen tarkastus , tuperkelin tarkastus ja .
LS: ja siäl ‿ol tapet semmone vähä iso vanhemampualine lehm ja .
LS: ja tuanoi , se lääkär söi oikkeŋ kovaste ja kysys ‿emänält ‿et sitä saak tätä oikke vaa syär ‿aika taval et ‿ei hän ‿ol ‿ikän nii hyvä , palvi syän .
LS: saa saa et mist sitä , misä se om ʙalvet ja , emänt näytt ‿et se on tosa uunis palvet ja pa , ensi , keitet paras ja sit palvet , uunis pa , kypsennet .
LS: se ol ɢyl niim ʙaljo hyvä , se ol ‿ol lihav lehm ja .
LS: se leikkas silt taval , ei se leikanp pisim ʙäi niiŋɢo , leikkas silt tvalp poikittaisi semmone , et se tul semtteks lyhyväks .
LS: se kehus et hän sy , söis sitä nii et hän halkke vissi .
LS: kyl tääl ny jo tule vähä kauhi ramariikki
LS: älkkä vaa näyttäk kellän stä , mut ‿em mä mittä valetel , niit vanhoi a asijoi ne ova
LS: kyl mä semmost ‿oleŋ ɢo kotont tehrä ja tehnykki mont kertta .
LS: noo , pistetä sit , ko verimakkara tehrä ni , nin tehrän tuanoi , tehrä semnen sak sit vaa et pistetä vet ja , jaohoi ja suala ja , ja se ajeta sin makran sisäl ja pistetä uunihi .
LS: kyl se on hy , kyl se o hyvvää .
LS: kryynmakkarak keitetäŋ ɢryynei ja kiäretä ne liha ja .
LS: toineŋ , toisek keittävä ensi ja sit , paistava ja , toise on semssi koŋ ɢei , kypsensi uunis jo seŋki nii ett ‿ei sit mittäŋ ɢeitetty .
LS: kuiŋk kukin tykkäs tehr .
LS: ko niit ‿ol koŋ ɢy , kypsensik kaik koht ni , hjuu .
LS: pannu täyttehe larotti , vaa , uunipannuhu , hjuu .
LS: joulu erell ‿ol vuas ‿aikka ko meilt tehti , viimätteks .
LS: ko se , meijäm poja muija nin to , se toi tualt vaaljoelt , porssa sualeija .
LS: mut ‿ei tosa uunis saa mittä , se kuiva ei se tul semtteks hyväks ko , vanhaaikkases , tiiluunis .
LS: se kypsy silt taval vianos , ja se anneta ols sit mo , usseman tuntti siäl , hjuu , enneŋɢo sitä syärä .
LS: et tuanoi , et sillo meijä o viimetteks teht , ja mnä sno et ‿em mnä enä ruppekkan tekemä ikä .
LS: em mä ole vanhus jo .
LS: kyl mä söissiŋ ɢo joku tekis .
LS: joku tek verileippäki ja .
LS: ja prettu tehti semmost kom pistetti rasva joukkoho ja laatikoihiŋ ɢypsymä , se ol , se ol hyvä .
LS: no vet ja jaohoi ja , ja suala ja , rasva vähä runssaste ni siit tul hyvä .
LS: sillo sit ko noiŋɢo itep porsaskin tapetti ni sitä rasva siit sit vaam ʙalotetti vähä jouko runssaste ni , joukkoho .
LS: em mnää ol ‿ikän senᴅä sanottiŋ ɢruppanleeväks sitä , ko verest tehti mut .
LS: se meijän tätiki mnä sano et kuint te osasit ni montta lai laittak ko , ko ei porssast niŋ ɢauhiasten tule , täti tek verileippä ja ,.
LS: niiŋ kyl sillon tehti viäl ‿ensiŋ ɢo mnä täsä oliŋ ɢo täril ‿ol posuja ja sano et , nyt tehrä hiuka .
LS: ja sit sitä viättiŋ ɢylmähä ja , ja sit se pisti , katlaha ja , vet ja keit sitä ja rasva joukko ja sit se , söi sitä mut ‿em mää semssil väli pitän mittä .
LS: se ol vähä semmost puurom paksust ja , se täti kehus ‿et se o vanhaaikkast malli et , silloŋ ɢun ‿om ʙruukat silt taval , hjuu , juu .
LS: em mää , semmost likokala , sillon tehti .
LS: likokala joulun ‿oli .
LS: stä liotetti oikke vaa , ite , ei sillon , kaupois ‿ollukka viäl .
LS: em mnä , em mä tiär mitä se sitt ‿ol ko se ol , se ol semmoseks suureks lyät täst , näim pitki ne olik kummiŋki semtti .
LS: joku kehus ‿et se ol turska mut ‿em mää suŋɢan tiärt tais kyl ‿ol .
LS: se oŋ krouvvi isso ka ,.
LS: eiks siälp päim pruukat sitte , helsiŋŋis semmost
LS: ei meils semʙualest tarviŋk keittä , em , meijäŋ kukka muu väli , se vanh täti ko ol ni , loppiaiseks ‿uussi liotetti .
LS: silloŋ keitetti joka päev , se söi sitä vaa sit siihe aikka .
LS: se vast , se parhamat ‿om mut ‿et kyl , kyl liko , kyl , perunsoppa ja keitetti , likokalasoppa et pistettiŋ ɢala ja peruni ja , kaaretti se keitiliäm pois ja sit pistetti maito , ja keite , annetti se viäl hiukaŋ ɢiahahta , hjuu .
LS: kyl siit vanhaaikkase ihmse mu veljenikkin ᴅul raumalt ni se sanos et keitäk sä ny likokala , soppa
LS: se ol , se ol tuan tapanimʙäevä ruakka .
LS: tapanimʙäeväŋ ɢeitetti likokalasoppa .
LS: syätti sit semmost , jotta laatikoi tehti ja puuro ja , sillom ʙruukatti rusinsoppa keittäs se ol sitä herkku ko , mää suŋɢa enä välikäm ʙirä .
LS: ko mää nyp puhelin ᴅäsä juhanukse erel ‿et , kuip paljo semmottest ‿on ‿aikka ko , mä käveŋ ɢahres , mää käveŋ ɢuuramas , tual nummel ja tosa , pohjolas ja .
LS: em mää sillo sit sill ‿yäl laiŋɢa maat menk koŋ ɢo , ko mulk kotons sentä ja huan huusholl ‿ol ni , nin tuanoi , em mä laiŋɢa maans sit mä rupesi viäl tekemähä jottam pulla ja kakko .
LS: kyl mnä jollaŋ ɢerral sitt ‿oliŋ ɢorsteni juuresakki vesikepuŋ ɢans ko , kon ᴅuanoi , uunis valu palo .
LS: ei , kauhiaŋ ɢuiva aik , ei uskaltan ‿oikke .
LS: se olis kamal ‿olk ko olis mennyk kipen katom pääl .
LS: mut kyl niiŋɢiŋ ɢäve .
LS: semsse meijä väinö sukulaisen tykönäkkin ᴅuals silos , se ol ‿andrellin torp ni , mnä muistaŋ ko neittamol ‿ol hartaushetk ja katotti , se ol sunnuntapäevän , koŋ ɢauhi sau nous nin ᴅualt ja .
LS: ja se ke , se ihmine ol , velliŋkit keittämä ruven ja kipen menk katom pääl ja koko huushol men tuhkaks ja .
LS: otetti , ruve , meinatti rakentama ruvet ja olttin , olt nuukki ja koot raha ja , ei huamannukkaŋ ɢraapat seinkaapis ‿ol ko ol ‿otet tualt ja , em mää muist , se ol tuhane markka arvos mut palok niilt kolmt tuhat sillo sit siäl raha ja .
LS: mut kyl anᴅrea sit sanos ‿et kyl tupa sit senᴅä semʙualest rakenetti .
LS: et kotei olis kerit viäl tuama , sitä .
LS: malkkatoki oli .
LS: no sitä ei teht juur ko , ko jouluks ja juhanukseks semmost ko , et mittä silt taval ‿olis laattioi pest .
LS: tiätyst joka lauanta nim ʙestiŋ ɢy , pyhkittiŋ ɢynnykse ja , ja semmot paikoi , mutt ‿ei tuanoi , ei mittä laattioi kluutat .
LS: sillo , tosakiŋ ɢo santta ensim pistetti ja luut ja laahatti sit , sannaŋ ɢans .
LS: se ol aika kova virutusi .
LS: mut ‿ei näis , jälkke enä kon tämä uus talo ol ɢo sitt ‿oli jo laatti öljätykki ni , mut kyl ne olik kulunus sit jo .
LS: tommone , luut , ja siihe jalk , ja seŋ ɢans klu , laahatti .
LS: kyls se vanham ʙuu ehiä färiseks toi .
LS: no juu , sit pestiŋ ko sillo ol sit jo laorotettu em mnää semmost muist mu , mut meijä äit sanos nii et , ko hirsseinä oli ja ne olivas semsseks plaŋɢatu niŋ ɢyl nep pe , laahatti , tuanoi , sannaŋ ɢans nekki , ja sit pe , virutetti .
LS: kyl se semmost hyvi ei kat , em mnä usk ‿et katto sillo sit millä saika .
LS: näis sit jo pyhkittiŋ ɢatoi .
LS: ja mitäst ku niit ‿ol ‿elukoijakkiŋ koŋ kakskymentneljä ja , kolmeŋɢymenttem paikal ‿ol ja , kyl täälk kaks sit ‿ol .
LS: sit , ei siin olk köksäkä ni sit pesti astia ja tuattim ʙuu ja , ja , ja lavasti ja keitettiŋki ruakka emänä avuks ‿ei siin mittä , hjuu .
LS: käve , ku mä talvel täyti , olin täyttän viistoist vuat tammikuus ni sit , sillo et mä kuuttoist käve sillo syksyl .
LS: mu , iha mustaks muutus ko , syyskaun kannetti vet .
LS: sit ‿emänt men joskus nostaman toisest pääst ko em mnä sattuns siin liki ol sano et hän nosta sanos ‿et ‿äl , mitä varte se nin ᴅäyttem ʙistetä suur saav , et jätetäis kaks taik , kaks ‿ämpärillist pois siit .
LS: se ol kyl raskas .
LS: kyl niiŋ ɢippiäks ‿olk tul ja .
LS: kyl mää ensiŋ ko menim mä oliŋ kauhia heikko .
LS: mää väsysi nii et ‿em mnä saan nukutuksi , ja ei nälk ‿ol ‿ehtoste .
LS: ei silloŋ ko mää juur sanosi ett ‿ei nykyaikamp palvelijoi semssi tarvitakka , ei niit ‿olekkaŋ ko ,.
LS: kon tonn ‿oŋ kolk kilomeetri matka ton heinsiltta , ja tonn ‿oŋ ɢans kolk kilomeetri .
LS: ko men ja ajo aamuste , elukah heinsiltta , ja tul taloho ja söi ja men niim paljoŋ kom pääs karate .
LS: ei kaik karannu mut mää oli semmoneŋ ko mää pelkäsi , mää oli hiuka araluantoneŋki .
LS: men niim ʙaljo kom ʙääs , tuanoi .
LS: mut mää en tahronup pääst karamaŋ ko mnä sillon talvel jalkan poik kaarusi sit jo ja .
LS: se vaevas niim paljo ko , ko ei sitä mittäm paikalles sit pistet ko siit toine luu poik meŋ ko se jäi silt taval .
LS: se vaevas kovasteŋ ɢappale aikka mut sit ko se oikke hyvi rystötys ni kyl se nys sit jo mene .
LS: se on tost nilka yläpualelt .
LS: ja kaarusiŋ ɢuisti , etteŋ kon sikasaavi vei ja ,.
LS: ajat , kyl mnä sanosi maija ko mai sano et kyl hän ruakki ne nys sit nes sija , mä sano et kyl mnää tule .
LS: rupesiŋ kattomaha ja , se jalk ‿ol silt tavalk kummaste .
LS: se ol nii et , tääl ‿ol kant , ja tual ‿ol varppa ja se ol tolt tavalk kallalles ja .
LS: ja mää meniŋ ko mnä ajatteli et ko mää siin ‿istusi et se o niŋko ei sitä oliska laiŋɢa niŋko tunnottoma ne varppa .
LS: mnää meni siihe , pisti sen siihe jääm pääl ja ryskäsi niim ʙaljo , se men ‿oites ja .
LS: mun tul semmoneŋ ɢurkkuhun ‿et mnä lainasi oikkeŋ kovaste , niŋko oksenust , niŋko joku klupu kurkkun tuli .
LS: mut meijä isä satus ‿olemaha siäl , talos , juur ‿ottamas hevost ko , ko rupes puitteajols sit koton .
LS: ja isä tul sit .
LS: ja se ol niim paljo ajettuŋk ko sitt ‿enne jo ku mnä sint tupakamarihim pääsi ni mul ‿ol ‿uus suk jala , uuremaine suk jalas ja em mnä saaŋk kärssityks ‿et , et sitä olis tuanoi , veret pois , ko emänt leikkas se halki .
LS: se ol niim ʙaljo ajettun ‿et se ol täält näi , luukosluun tykkö sit se ol jo pakseve kon täält ‿ylhält ja .
LS: ja mäkilä , mnä selitiŋ ɢummone se ol .
LS: kyl mäkilä stä vääntel ja .
LS: ja se , sit tuanoi , sanos ‿et se ol pois sil , sijaltas ‿et mistäs sä se voima sai et sä se oites pisti
LS: mä sno et‿ em mä tiär , mut kyl mnä se ryskäsi .
LS: ko mnä siin ‿istusi ja pisti se jalkan , ja ryskäsi siin .
LS: sit se ol ka , kolm viikko , ja mentti näyttämä sitä , ko siitt ‿ol ‿ajetus sulan .
LS: se muutus ‿iha mustaks melkkem polves saak , koko tua jalk ja , sit se ol semmoneŋ ɢellane viäl mut .
LS: ja mäkilä rupes tarkastama , sano et täst ‿on toine luu ollup poikki , ja es sä kärs sitä enä et hän se murrais ja reerais .
LS: mnä sno et‿ en kärsi .
LS: se ol pari vuatt ‿iha niim pali paks ‿et , ett ‿ei ,.
LS: minä muistaŋ ɢo mul ‿oli , ko knappiaksukki nin täyrys knapis siirttäs syrjäŋ ɢo ei saan mittä .
LS: mut ky , kyl se siit sit vaan tul , semtteks , et , ei se , ei sitä mittäm ʙistet , kyl se nii jäi .
LS: ja se ol sinä päevän ‿et mää täyti varmast kuustoist vuat sillo .
LS: se ol semmonem päev , tammikuus .
LS: mää oliŋ ɢyl ‿enneŋki jo yhrem puale vuat siäl , silt , enneŋ ko mnä rippiskoulus ‿oli , mut mnä oli semssen sillo niiŋko jona vähänp piikan vaa , emännä apun .
LS: no se pit moksui ja , vei puit ja , pes ‿astioit ja , ve , ruakes porssaijakkiŋ ɢon toisep pois ‿oliva ai niim pali .
LS: ei siin , ei siin mittä väliaikka piretty
LS: eei
LS: mut se ol ko , mu , mnä oli nii mukul ni mum pit saamaŋ ɢymne markka kuukaures palkka .
LS: ja sit tul se pyhämiäste päev ,.
LS: mnä en stä tiärk kyl mnä sitt ‿oli emänä vaatteistakkiŋ ko sinn ‿otetti neoloja ko se , kotti ja , emänä oli vaattet tu , käyny , emänt ‿ol lihon niim paljo ja sill ‿ol semssi hyvi vaattei , ja se anno niist mnuul reirat vaattei ett ‿ei mun tarvin ‿osta mittäŋ ɢaŋkkaijakka ja .
LS: kyl kaŋkkaijakki ostetti et se tek ko sit se talo hajotetti ni , se ol ‿iso aikka se neoloja siäl ja neolos emänä vaattei ja , ja tyttä ril ja meil molemilp palvelijoil .
LS: se oŋ ɢual jo aikka se ihmne , pari , kuustoist vuat jo aikka ko se kual ko muŋ ɢansan ol .
LS: ja , sit kon tul pyhämiästem päev nin ‿emänt sanos maija et , tul nys sit tänk kamari räkniŋɢil ja , sit mnä ajatteli nii et kyl se tua sit mnuul raha tohoŋ ko mnä jäi sitä aamupualiskaffet keittämä siihe .
LS: et keit sää tääls sit kaffe reiraha ja .
LS: sit ko mai tul pois ni , sit se sano et tules sää nys sit lemp tän
LS: hajatella , ja se sanos ‿et et mnää anna suls se samaŋ ko marilakki , ko , ni , viisttoist markka kuus ‿et , vaikkes sää käsitöit ‿olt tehn mut ko olet tuaŋ ɢelᴅriŋɢi lämmittän , kyl mar mnä ny aika ressu olen , nii kellariŋɢi lämmittän ‿ett ‿ei kukka muu olt talve aikan katton ja tuanp peruna ett ‿ei kukka olk käynk kattomas .
LS: mut sillo mnu ol kuulkka niim paljo hauska ett ‿ei mul ‿ol ‿ikäv ko mnä sai niim paljo , ihaŋ kuuskyment markka enemä raha .
LS: se ol ‿ilone asi , tapahtum mnä kiiᴅliŋ ɢovaste .
LS: et ‿ei hän suns se helvomalla piräkkä .
LS: vaik se ol sit semne ihmne et , hän sit kuros kaŋkkai ja kaikki .
LS: mut ‿et mnä oli ai semttes menemises sit , vaaŋ , ko ,.
LS: nii , emänt sanos ‿et ko valla suut ‿oŋ käskett ‿ain , ni eŋ kai mä suut täälp piδä .
LS: no yht pitkä valla
LS: ei suŋkka tämssi puhelk kaikki ränttäis mut ko , kukka muu ei olis ‿ollu mut ko , ko ol joku semne asi et , et tuanoi , emänt tul ja sanos ‿et , et menest kauppa äkki asial .
LS: toise ol semtti ett ‿olis tarvin ruvet vaattei muuttama ja , mää ajatteli et jaaha ja mää pesiŋ käten vaa ja meni navethaŋkkinas ko mää kerram piika oli .
LS: ei siin mittä sen suuremppi , säälimissi tarvittu
LS: tosa kaupp ‿ol ko nykki on , suvanoŋ ɢaup .
LS: kyl mnää siält kaffet hai , ja sokerit ko me olin viäl navetos ja oliva lop ni , menest kauppaha .
LS: em mää ikä vasta sanonu .
LS: ei sopinukka , sanno .
LS: oi , oi voi , ja se tule sit väliste niŋɢo narult jo tämä eläm mu , se tule niŋko narult se asi .
LS: kuka .
LS: sillo noustim pual kuure aikka .
LS: no silloŋ ko nuar ‿ol nim päätt ‿et ko ehto tule ni mne heti maat , mut ko ehto tul ‿ei uni ollukka enä .
LS: nii se ol .
LS: ol , kyl jolla aikka ol koh ,.
LS: mut , ol semmostakki et , et ‿emänt tul ja kysys ‿et kuka noit tulitikui kraappin ‿oŋ ɢo , mä nukusim piäne aikka ja jälleŋ ɢraapaseman tulitikku ja pistim pööräl ne .
LS: mä sno et mää ole nii mont kertta käynyk kello kattomas .
LS: sinä päevän ‿emännä sisar läks raumal , ja se toi herätyskello , sano et‿ oi flikkaparka , ett ‿es sä ol laiŋɢa nukkumaŋ kerjen , sit tuatti herätyskello .
LS: mut kuiteŋɢi ol herä , ol ɢel sit jo et se herätti .
LS: nii , no sillo ol sit sitä , semmost ‿enemän tyät mut , ja leipouspäev ‿ol semmone et sillo nostiŋ ɢahrelt ‿yäl jo .
LS: kon suur leipous ‿oli .
LS: kolk kertta lämmitetti semmone , em mä tiär , sit kypsenetti , taitti liki kolms säkki vilja yhten päevänk kypsenttä .
LS: kyl kyläst ja leipoja pruukkas ‿ol , hjuu .
LS: ja pyykpäev ‿ol semmonen tavalinem päevä vaam pesti sit , ja pesti nii mont päevä sit joss ‿ei saattu .
LS: semmottes navetkeittiös sitä pesti
LS: ja siinp pesti sit ja pyyksaav ko sit haorotti ni , ulkon .
LS: ja se hyvä pyykim pesemist ‿ol .
LS: siäl ‿ol isoi paδoi , jokirannas .
LS: pesti oikke
LS: sitt ‿ol ‿iso vint ja sin viätti , siäl ne jäärysi , ja kuivasis sit .
LS: kaevon tykönk käyttiŋ , ko sanotti et mennäŋ ɢurikoittemaha .
LS: semmoset tooli oliva ja , ja kurika ja , hakatti siäl .
LS: vett ‿ol , mones saavis .
LS: ja tosakiŋ ɢo ol keskiavar ko minäkiŋ ɢäve , majatalo ni , siin ‿olttiŋ ɢyl talvellakkki ja ol toistsataki lakanat ‿ol kerralles ja , niiŋ ɢylm ‿ol ‿et valla vesi jäärys kärem ʙäälk ko olttin toho numme haa , s viruttamas .
LS: viires veres kummiŋɢi virutetti , niim paljo ol saavei peräsi .
LS: ja sitä myäreŋ kon tul lippiäks , ni sit kaaretti ja aina kuu , uut lissä .
LS: siäl ‿ol sit , soŋɢlasakki siäl ‿ol sit , kyl niit kolm heŋkki siäls sitt ‿ol tavallisest ‿et , kyl ‿yks ‿oma palvelija ol ja , fö , fölis ja .
LS: ja sit siäl ‿ol kyläst pyykläissi .
LS: ja ei suŋɢa ne ni likassi ollu mut niist ‿ol kyl , ko ne haorotti ne oli lippiäist , niist täyry paljo virutta .
LS: suvel virutetti joskus ni et ‿ei väänet laiŋɢa ja .
LS: semne ihmineŋ ko viäl ‿elä tualp petleheemis ko se ol siimp palvelukses , niŋ kehus ‿et , se täyrys hyvä ilm ‿olk ko niit sai kuivama , et niim paljoŋ ɢaunist pyykki tul ko maŋɢlatti et ‿ei ikänt tulk ko , ne oliva nii , vallaŋ ɢiilsiväk kehus .
LS: kaik nahk men valla verilihal .
LS: niim paljo rik menivä että .
LS: näiŋ ɢeväste sit ko ol villassi vaattei mones paikas , suuri koppi laskutettunas , kaikki , vaipoi ja , semssi kaikki kom pesti villavaatteihi .
LS: kyl sillon tyät tehrt täyrys .
LS: ny oŋ kone jo , kyl nyk kelppais jo olp pyykil .
LS: ei sillo , kyl mar jokuse noiŋ ɢo soopatakkiŋ ɢeitetti ni lippikivi , ostetti , ja sitä pistetti .
LS: siihem pistetti sit vaa lippikivi ja rasvoi .
LS: iso pata , niit sittä keitetti ja ,.
LS: se , toisseŋ kerra se luanist hyvi mut toisseŋ kerra ei se tahronu luanista .
LS: ei se ai yht hyvi luanistan .
LS: ei luanistannu , kyl niin ‿o .
LS: en laiŋɢa ikä muut , ko siin ‿yhres ja samas , eŋ ɢoska ollu .
LS: yhtenäkki , kerram pyhäimiästen taik sitä pyyretti nii aikasi suvel jo , ni neljäm paikka ja .
LS: emänt sanos kom pyhän ‿ol jotta hakkijoit ‿et , mitä asiatast ‿et hakiks se suut ja .
LS: mnä sno et juu , palvelukse , ja se ol hinnerjoe heuru emänt sillo .
LS: emänt sanos ‿et miksis se siit sit muuttamisest tule kos tiärä jo et , kyl mar sä tähä jää .
LS: ja siihe mnä sit jäi silloŋki .
LS: oleŋki nyt niiŋ kauwaŋ ko ,.
LS: sit mnä , kyl mä välilp pois ‿oli mutta ,.
LS: ma oliŋ ɢolme eri tryki siin , sillo mä oli nii , em mnä ollu eres päässykkä sillo enhmäitttelk kerral viäl .
LS: mä yhre suve olin .
LS: hjouu .
LS: hinnerjol em muuhal , em mää muust mittän tiärä .
LS: no kyls se siin ‿ol .
LS: ko mnä puheli et pualkuuδelt aluks ‿oltti , mut kyl sillo aikasemmi nosti .
LS: mitäst ‿ehtoste ol ɢel ko olttiŋ kauwan suvisiŋkin töis ja .
LS: sitt ‿ol viäl ‿astioi paljom päiväset talo astiap pesemättä , ja vasika ja porssa ruakkimat , ja veret tuamat ko sillo mittä vessi tul n ‿et .
LS: siält kalli kaevost laahatti hyvä vesiki .
LS: ja , et se ol semmost ‿et sillo ,.
LS: ei enä , ei enä tarvita niit , mutt ‿ei niit ‿enä oliska menemäs .
LS: mitä kotei enä elukoijakka olekka , muut ko sikoij ‿on , ja kanoi .
LS: kottik kummiŋɢi
LS: juuu .
LS: tavallisest ‿ei yh , ei minul enä yhtä ehtosi uni ol , et ‿e mnä kotoŋk käynk ko se tosa ol , ko vainijost tulla .
LS: ei se olp pitkä matka .
LS: jäij jäi
LS: se ol ‿uuten vuaten mä pois siält jäi , uuten vuatena .
LS: hjouu .
LS: raha saij ja sai ke ensiŋ ɢo mnä oli enhmät , sai pi , keŋɢä ja , ja sit ni , sai pittäk kaks lammast ja , ja sit se väliviiko ja , sai pellasmaat ja .
LS: niŋko sa , sanottim parselleiks mutt ‿ei se mittä se , muit .
LS: vanha aikka olikin tiätyst ko annetti jottan tommossi kaŋkkaijakki vähä .
LS: hjouu .
LS: ja ku mä kerra mukul ‿oliŋ ku mnä naimissiŋki meni .
LS: neljätoist mä käve , ne , neljätoist mä käveiŋ ko mnä erespääsi mnä olin , olin juur , oli viistoist vuat jo täyttän , käveiŋ kuuttoist .
LS: ko ei sillo sa , otettukka oikkeŋ ko mä juur , tänäpä juur ko se o mu rippiskoulkaverin ja mu serkkun ko mä sen tykön vähä olim mut , hän ‿olis vaatin ‿et mä olssi jääns sin ja , tul vaik linj , mä snon ‿et em minä jää mut mnä tule vähäŋ kattomahaŋ kotte mnä ol ‿ollu oikke , vu , vuaskausin ni .
LS: hän sanos kerra et ‿ei hän tul meil jolle määkä sint tul ja , ja ni mitäs siit sit puhe ol nin tuanoi
LS: siitt ‿ol sit puhe ett ‿ei se , ei nykyaikan ‿enä olis semmost ko sillo oli .
LS: et , et ‿ol ‿yks semmone flik , se ol hinnerjoelt se oŋ ɢual jo .
LS: me olin niin nuari ko olis tarvin ‿ol vanhempit .
LS: ja se kuulustel meit nim ʙaljo et muŋki oikke hiki tul , ja luwetti .
LS: ja see ol huan lukemaha .
LS: ja se ol ja sit nii nuar ‿et käve viittoist , nelitoist vuatt ‿ol täyttäny .
LS: se sanos nii et , toi , käsk toisten sin , men niŋɢo seoraavamp päevän , se sanos ‿et oi voi kon toise ossava näi lukki ja en me olk kansakoulu käyns sit , mnääkä olk käynk koska sem paremiŋ ko tua jalosen taim .
LS: teijä on lukutaiton nii heikko vaikk ‿olettek käynyk kansakoulu ett ‿om parast ‿et menet lukutaittoan harjotteleman tulet ‿ens vuan uureŋ ɢerra .
LS: mut se ol semmone lihav ja punane .
LS: mut se muutus se naama .
LS: näin tul ‿iha valkossi täpli täytteŋ ko , sem , käve se hermoil nim paljo .
LS: ko lääkär , tua sanos pap viäl ‿et te olet , teijä lukutaitonne on ni heikko .
LS: toisek kaik pääsi ja kyll ‿ol viäl ,.
LS: muustakki ol joku mut , ne olis sit tiätyst jollan taval ‿et ‿ei .
LS: sem mnä vaa muistan ‿et mek kolmestas siäl luvin .
LS: siälp , pap meit kuulustel , ja kysel ‿oikkeŋ ɢovaste .
LS: semssi kotei olis kuulun ‿otta .
LS: ja tääl ‿ei ol ‿oma kirkkoherra ko , lapist käve semne , pastori tommila , meit luvettamas .
LS: sit tul ‿oma kirkkoher ja , mep päästiŋki vast ‿yhδeksästoist päev heinäkuut sit ‿eres , ko se ,.
LS: se pit pitkä , ko se käve ni , jäi ni vähäks se , se sit se se syksyne op ja , siält täyrys käörk kauwa ja siäl ‿oltti ehtopual viittes saakka .
LS: kaks kertta pääs välil ‿ulosi .
LS: siäl luvettim paljo sillo .
LS: sit ko lukukiŋɢeri oliva , ja olikin tosa nykysels salkols se ol mäki sillo ja semnen suur talo , se o vähä lyhenet ja , papp ‿ol siäl salim pöörän takans se kokos meijäŋ ɢaik sit ni , niŋɢo hevoseŋɢeŋɢä siihe , siihe ympär .
LS: ja järjestäs se kysel kaikilt ja , sit joŋɢu vanha ihmses sanosi et ku meinas tul ja otta hijahaŋ ɢiine et , kyl ne ny jo ovat tiatos sanonu et lähtekäm pois ko , mahrom me kaks tuntti ols siinp pöörä viäres ko ,.
LS: ja niit ‿ol sitte kuus flikka ja seittemäm poikka täst kylästä .
LS: ei poikki elä yhtä .
LS: kaks men soras ja , toise oŋ ɢuallu , muuto .
LS: no mnä en stä muist , kuip paljo sitä oikkeŋ ɢäytti .
LS: kuip paljo niit päivi oŋ ɢui mnä semmosenɢi unhottan ‿ole
LS: siäl , kyl siälk käyttiŋ kauwaŋ ɢevästeŋɢi .
LS: ko mää oli , ol , raumal oko , se velipoikan ɢans koŋ ɢual ja , suure lautkuarma vei .
LS: se ol semmost sit ko lähretti , menemähä , jalkasi .
LS: mää menin tiä viäre ja istusi siäl ‿aamuls saak ja .
LS: ja sit niit hevossi men niim ʙaljo ja mnä nukusi sit jo kävelte ja .
LS: yks miäs rupes kysymähä sit ko , em mnä oliŋ kolmentoist hevose siwutte jo kävelly .
LS: mihes sul flik niiŋ ɢova kiiru on ja , sit mnää niiŋɢo heräsi ja rupesiŋ ɢattomaha ja oko sano et hän huus jo et mihes sä menet , älä niim paljo men
LS: sit ko met tuli ni , mnä istusi semssilp pitkaissasil kärryil ‿ol sit ni , heinsäk ja mnä istusi siäl ja .
LS: jalak killusi jolla lails siält välist sit ko siins se semne harvväline ol ja .
LS: ja mnä nukusi ja , ja siälk ko aht , tost tultti alakeerelt ni siin ‿ol semne , se ol vanh tiä sillo ni mentti , ja siin ‿ol semne , semne vana ko vesi juaks valla , ja siihe ajetti heose juama .
LS: ja ei oko mittäm ʙuhun eŋkä mnäkä huamaŋk ko hän ‿ol ‿eres ja mnä istusi siälp pualmatkas , siiŋk ke , noitteŋ ɢohral , noitte , pyärätteŋ ɢohral .
LS: ja mnä kiarati siit siihem pyärä ja se syrjä välihi ja men täst paikast , niim paljom piukka et ‿em mnä saan ‿yhtä sana puhutuks ja .
LS: semnen tarki aakust koŋ ɢual ny , vuareŋ kaks taik siit ‿ilomäest .
LS: se huus kauhiaste poika poika katos taahaŋ ɢuis sen flikaŋ ɢäve
LS: em mää pääs siit ‿ilmam pois ko heosen täyrys hummat , see karas ‿okoŋ ɢans muut ‿ottama siit .
LS: mut ‿em me mittä , ei siit , ko sit lährettiŋ kottit tulema .
LS: ja kaik nahk ‿ol ment täst pois ‿isä peljästys kauhiasteŋ ɢon tul ‿ulos ‿et .
LS: ja täält ‿ol kaik viän nii et nahk ‿ol paeras ‿oikken tämssis , tomne iso ala .
LS: juu , ja sit mul ‿ol ‿aika rupi täsä ko eres päästetti .
LS: ei siins sit mittä enä , olk klappu .
LS: kyl siihe jottaŋ ɢlappu piretti ensi ja jotta , kamffertsalva ol tiätyst pääl .
LS: kyl se semʙualest paranus siit hyvi .
LS: et kuis se sit ‿olis ‿olk ko hän ‿olis men vaa ja mnä olissi ols siin ni olis rutistans sakaks tosta .
LS: hjuu ja , sit ni , sem mnä vaa muista et tark tul ‿auttamahan semmonen tarki aukusti .
LS: se ol vanhem miäs mut ‿ol ja lautta viämäs ‿ol ja .
LS: ja tul ‿oikke aika jono heossi ja see tul siin , meijäm ʙeräsän sitte .
LS: muistaŋ ko mnää oli , köynnöksikin tekemäs kyl sanotti ett‿ ei suŋ ɢannat men toisekki sanos mut m ‿ajatteli et ‿ei mut kyl mää sit fölis ‿ole vaik ‿em mä mittän tehryks saanu .
LS: juu , ei mittäŋ ɢo sit jotta , mahroskos se mäkiläst , isä käör jotta salva hakemas ‿et , semmost ko mäkilä ol ᴅehn ‿et , et siihe saatti ,.
LS: kyl se paranus mut , se ol semmoneŋ ɢummaline mnä muistaŋ ɢo siihen tul ni ohkane nahk ‿et sit tohoŋ kylkkeŋki .
LS: sit ko ei siin mittä ,.
LS: ja isä men mäkiläst saak jotta hakema lääkettä .
LS: tehti niŋ kauhi lautkuarma , heosem perä et , semttes sivu et heone hiukan la , nisk näys ja pää .
LS: niŋɢo se ol siäls siäl , eres ja .
LS: ei siins sit mittäŋ ɢärryil ‿olt , se käveltti mennes .
LS: oikke monta kuarma men .
LS: siins sa , kyl mar se satam sitt ‿ol .
LS: kyl mä se mu ,.
LS: se o mu silmisän se paik ko me mentti siält , siält sa , ylitte siält sillast .
LS: mentti sin , sa , ta , maha ja sin ,.
LS: sins se pu , purkatti sillo , ja sit lährettiŋ ɢotti .
LS: mut mä en stä tiär läksiŋk me kahrentoist ‿aikan ‿yäl taik läksin , me lähretti ehtoste ja .
LS: ja mentti sins syätimʙaikka , semssen ᴅiina takalaha ja .
LS: se ol miähi nin ᴅäyn ja se rupesivap paohama siält ‿et tul heijä välis tän , ni mnä ajatteli et‿ em mnä , em ma olekkan täsä tuvas ny ja menin tiä viäre sin hevosen tyyjö ja ma , makasi heinsäkim pääl , hiuka et‿ em mnä tulekka settätte välis sin .
LS: mä oli hyvi semmone ujo et ‿em mnä niim ʙaljom ʙali puhel , mä oli verka , ku mä ny jo paoha .
LS: et ‿ei se , em mnä sitä pitän hauskan reisun , joku pit se hauskan reisun .
LS: ei sillo enä palvelijakka ajanu mut ko , kon tua jaloskaki ku hän palvelukses ‿ol ni hän , palkkuarmikin talvel ‿ajo , kehus .
LS: talo miästeŋ ɢans ko metäs ,.
LS: ei sillo mittä muut metäst raha saan muut ko , mikä nurmine osakeyhtiö sitt ‿ost ton raumalk ko , palkki , palkki ha , hakatti metästä .
LS: sillo olik kauhiak korve mut raha eij ‿ollu .
LS: toin , vainjoihiŋɢi mentti ni ei auriŋɢ laiŋɢan tiälp paistanuk ko niŋ kauhia , kauhiak kuuse oliva , ja männy et .
LS: mem pimi se , semnem polk ko oites mentti .
LS: et sillo ol seŋkalᴅast ‿aikka .
LS: et mnä sanosi et nim paljo , mailmampito se o muu aikanan muuttun ‿et jos se sitä päät muuttu ni mitäs se sitt ‿on toise , seitmäŋkymmene vuaren takka .
LS: ja ei kotonakka saans , sillo ol sit semmost ‿et ‿äit , käve näin suvelakkiŋ ɢuins sillo niim paljo taksvärkki ol .
LS: ko semmoneŋkiŋ ɢo vuare vanh ‿ol , ni semne maju ko , ko se ol mukulan jo niim paljo lihav ja , ja ton mää sitä sit laahasi .
LS: kyl meil joŋɢup piänek kärrykki oli , mut mitä se ol ko se huus siin niim paljo et mun täyrys sitä kantta ja ,.
LS: mnuun tul pään ja , vattan nim ʙaljoŋ ɢippiäks ko mnä sai seŋ ɢannetuks mamma ottaman tualt toiselt ‿äärelt kylä .