Location: Noormarkku
ML: ei ne mittää kaaru , ne , terveet , nuaret miähet joss ‿ei , ne saa jostai pyssysta taikka jostai semmosesta .
ML: ja ko , ja kolmas haavottu sit multa .
ML: sillo oltii sillai .
ML: puale killoo kummakski .
ML: juu että , et , mutt ‿ei se asunu täälä fimppyys s ‿oli , ra pi vähälraumall ‿asun .
ML: m .
ML: ko seittemä , pussii oli , ni .
ML: mut nyt sitte ku se kialto tuli ni ei sit ny ol .
ML: m .
ML: et kyl mää niitäkin näi sillom mukulana , piänenä mukulana .
ML: mutta tua noi kyl mar ne niitäkim mää luule hätytteli kakaroita mut , ko niit sit ruwettii , vainoomaan nin nep poistu sit vähä eremmäks siältä .
ML: se o kummiŋki , aika paljo , minnuu vanhempi .
ML: ja , kyl net tos tappeliki sit tos , piänem matka tos jossai kuapasa net tappeliki sitte , keskenäs .
ML: kyl mar siŋ kaikki , olis tar , saanum mennäm mutta ee , niit menny kukkaa ei ee , äiti päästäny eemelivainaata ja , ja tua noi , franssi , meni sit sinne .
ML: mull ‿o semmone sanomalehtikäärö .
ML: ei sillo lapslisiä saatu .
ML: mutt ‿ei häs sit löytäny omias , muk kyl ne siäll ‿oli ja .
ML: e hän sattunu kaikkia kääntelemmää .
ML: ja , mut kunn ‿ei hä sit ‿ain tykänny oi , invaliiri tiätysti .
ML: mikä se ny o
ML: ne oli nitä pohjamaar ruattalaisia , joku semmone kauhakauppias ja , ei , kumpikaa ymmärtänny toistas , vaikk ‿oli molemmat ruattalaiset .
ML: se ymmärs minnuu se frovva paremmi ko sitä äijjää .
ML: mää oli kuurekymmenej ja viire vuarev vanhaa , tyäsäki siäl puutarhasa .
ML: vaikka , ei tätä enne tehty enneŋ ku me naimiseem mentii sit se vast tehtii .
ML: m .
ML: meill ‿oli kovi tyätä se oli hyvä suutari .
ML: ko sill ‿oli miähiä tyäsä .
ML: oppipoikia ja , sällejä ja , se pyysi oikee lehre kaut sällejä .
ML: mut es suŋkan nek kaikki tehny .
ML: meil tehtii oikee , hyvistä nahoista ja semmosista .
ML: ei kyl sitä oli kautta vuare .
ML: ja tämä oli , pualvalmis tämä kamari .
ML: ei tääl voitu olla ja , e , kyl ei mullakaa , suuret tilat ‿ollu vaikk ‿ei meil kotonakkaa suuret tilat ‿ollum mutta , kyllä mää ,.
ML: joku , laine se o se , mee vävyn nimi .
ML: eem , ei tähä aut ‿ottaa kettää muit .
ML: ku oikee sannoo ei keittiööl lasketa .
ML: muk kunn ‿ei kukkaa tul keneŋkää keittijöö asumaa , nykymailman ‿aikaa .
ML: muk , nih .
ML: et ko mää nii tyhmä oli sillo .
ML: eikä mulla mittää muit tuloja om muk ku aalsröömilt mää saa , vissattaa , ei mar ku , kuis se ny o
ML: ja , ja viälä täyty paŋ kansaeläkkeest vähä lissää .
ML: mut sit mää saam pojastani , millais se ny o , em mää ny muist ‿ennä mitä mä sit pojastanniŋ kuuskymmentä ja , kuuskymmentä ja jokusia satoja .
ML: mut tom pantii uus laateki .
ML: m .
ML: kyllä , kyl mää täm mahrun .
ML: nii niill ‿o ny , toisil autokki nin ne , voi käyr päivälliseltä mut kyl flikat vällii o, , nii , yhrell ‿o kootteri kyllä et nekki , sillai päiväseltä vaa käy .
ML: mää ole semmone et mää e men tyhik käsim miŋkää kuulkaa .
ML: ja tua , kai mää olen nii huanoverine et se , sen tähren sitte , ottaa nii lujil .
ML: se oli joku kasvi ko puhkes .
ML: m .
ML: mullaki o , vakuutukset tämä o kahreskiv vakuutukses tämä kämppä , ja , ja tua noi , ja mää ole ostanu , satakunna kansa , em mää , ymmär siit laata ku mää osta sev vaa .
ML: ja , korvom makso o , seittemätoistuhat markka .
ML: ni , mää ole semmone .
ML: em mää ol ‿ollu semmosis .
ML: kyllä , ne asu tääl ja mää pesiv viäl pyykiŋki .
ML: mut kolme , kolmekymmentä vuatta mää oli sit puutarhas töis .
ML: se o semmone tyämaa ,.
ML: ei ne aina luanaa vaika kui , tekis samalailla , puutarhahomma .
ML: nii ei ne ain luanaa mimmoset ‿ilmakki o .
ML: ko satas ‿oikee kunnolla ja , sit tulis auriŋkopaiste , ni sit ne aukeis mutt ‿ei ne haŋki auweta .
ML: mää sai kunniakirjaj ja , ja , ja sem me , kunniamerkij ja , ja , ei suŋka ne olis minnuu pahuksunu koska , sanottii ett ‿oo hyvi , hoitanu , tehtäväs .
ML: mitä lammiska sano sano , forsmestari koski .
ML: mää sano et sanoiv vaa et vei , ol , menev viämään nikollail limforskal kukkasia se o , rouva limfors .