okuparinen/skn huggingface dataset:
Location: Vermlanti
KP: seittysistä min ‿ei mitää , tiijä .
KP: ei .
KP: nii vissiin .
KP: mnii .
KP: ja tuehtuppe .
KP: niin messumoarin aekaan , sillon se , juoksoo irt , paraite .
KP: minä tiijän se ol , yhössä paekassa , vanha sauvutupa ne , rep sen tuvan sitten .
KP: ne pan yhen riuwun väliin yltö niien halojen , jotta niiem pysyä .
KP: ne keitti sitä maetoa ja ,.
KP: sitten nee niill ‿ol seittynen , juustokor , johoŋka ne paino sen , jotta se , tul juusto siitä .
KP: mud ne öl , se pohja , se ol , yhe , yhestä .
KP: niin ne , ne tek sen , jottei , heŋk peässy siiher ryytääj ja sitten ne tek ,.
KP: kyllä ne pakassakiin , poltti tervoa vaam min ‿ei ikään ‿oo nähny sitä .
KP: miteŋkä
KP: kun ol , seittysis siä paekkoja jos , jot ‿ei , jok ‿ei tahtoina tulla , paraaks .
KP: hniiŋ kun ne hakkaetiin , elikä leikkaetiin nin , pit purra , terästä , ja lukea raota raokka , miteäs teit .
KP: sillon sinä et ollu korea , kun sinua suosta sotkettiin , vetelästä vellottiin , kalliosta kaivettiin .
KP: kun tukkia hakkoakii ja , ja kuorii niitä nin , nin nin taitaa soaha .
KP: kun ne sae seittysen ,.
KP: ja jos se ol nuor imeinen nin , sem pit olla vanha imeinej joka sylk siihen silmään , ja sanö nuorannäppy pois silmästä .
KP: nin oamusella tuloo seittysiä tippuja neäs , riŋkiin .
KP: sill ‿ol niiŋ kipeä silmä jo ja ves , juoks siitä .
KP: se tul niin skarppa sanna sinne , puralaan , jotta se kirves rupes hyppeämään siellä peŋkin ‿alla .
KP: leppoinen ‿ol yks ja , mustamäen antti ja ,.
KP: niin nokkos se ni paljo lienee tehny vait , haŋ kyllä se vähä tais sekii , van se varast aena se , se lepponen .
KP: ja telläs ne , molemis hollia , kulkemaan .
KP: kyyllä se öl , minä ymmärräj jotta niilen , niien sielu sae , männä pihalen .
Location: Juupajoki
MU: tuhakkaheksansattaakaheksaŋkymmentäseittemä .
MU: se o höyteeŋ kyllää .
MU: ettem minä op paljo sielä ollum mitä mä käyny oleŋ kesällä sielä vaan .
MU: niin teki taksvärkkiä talor ruoka oli m , ei sinner ruokaa tarvinnuv vieläm mutta .
MU: ei nitä kaupat ‿ostanu eikä , kain ‿ennen ‿eikä meijeriä ollu , teälläkän olleŋkaan ollu .
MU: syksyllähän ne kaikki vietiin sitte , sinne orihvelem markkinoile , myytäväks , elikot ja , sinnet tuli ostajia sitte aina ja ,.
MU: em minä sielä koskaan samana päivänä minä pois tulin silloŋ kum ma kävin ‿em minä sielä ollus sit , toiseem päivvääŋ kaks päivvää niitä aina , oli nitä markkinoita siäl .
MU: no se oli tota , siinä kaksattaa markkaa vuolessa .
MU: joka talossa se kiersi semmoneŋ , kiertävä , peŋkkisuutari , joka teki ne jalakineet aina .
MU: siinä on nyt toŋ kotipohjan , leipoma siinä , samassa rakenuksessa , missä se oli se karvarivverstas .
MU: kun sielä parkittiiv vielä na , hirvennahkojakiŋ käyttivät sielä ku hirvel lupa oli , joo mutta .
MU: hyvin se , siittä lähti .
MU: kaikki .
MU: semmonen , kuusen , närev vaan , kiverrettiin semmoneŋ kaari johka ‿k siihim pantiin siihim päällen sittem mut sillä sahattii .
MU: nitä maaniittuja .
MU: niŋ kyä ne ‿oli saman , mallisia mitä nykkin ‿on noi viikatteet .
MU: kolomattakymmentä heŋkeekin ‿oli , rukkiilleikkoossakin , niissä isossa talossa monta kertaa .
MU: vanhemmat miehet ruukattiil laittaan ‿aina , kuhiloitteen se oli paremmin semmosta niŋ kun seisäällään tehtävää että ,.
MU: se oli , kuiŋka , laitto niitä .
MU: usiammassa talossa kyllä että , itten ne lämmitteli sen .
MU: ne oli melekeem paririihet noissa , isommissa talossa kaikissa ni , ett ‿oli kak rihtä enne .
MU: sila laila , tettii .
MU: ne ‿oli kummassakir riihessä kum paririihet oli nin ‿oli aina , kummassakin se , pulistaja ja n , ja heitti sitten aina sen sitomen sinnel luhhaa ja sitte se joka säät , säätöö teki nin se , otti sej ja , pa , katkas ne sitomet ja , sitteep pois niistä ja , pani siehe häkim päälen ne , missä ne , tappajat ‿oli sitteŋ ku ne tappo .
MU: kyllähäm minä nähin , vähäŋ , käsiviskaamellakiv viskattava ja olen ittekkiv viskannuv vähän .
MU: juu kyä ne melekeel lehmät söi talavella aina ne , talven ‿aikana .
MU: niim pitkinä vaan .
MU: ja orihlahlessakin tehtiin ‿oikeen suuren , semmosem parilalom pääle nin tehtiin ‿olokikatto .
MU: se tehtiiv vahva se .
MU: ne o hävinnys se alanem myllykin sieltä tykkänään siell ‿oli ookeer ratasmylly enne , sitte jälä keem päi .
MU: olek kunnossa sano .
MU: sai niillä vähä , hienompaa ja rouvvimpaaki juu .
MU: ne säästettiin sitten ne , että nitä tehtiiv vasta laskiaissa tehtiin sitten ne , makkarat .
MU: laskiaissa .
MU: nihän ne kehu niitä että , että ne kävi sielä aina .
MU: että oli se aika , aika tuikuttelemista , sillon .
MU: männyŋkuorii , mäntyjä kuorittii ja nitä jauhatettii .
MU: kum pakkanev vei kaikki sillaa , vilijan ‿ettei ,.
MU: ja ku ne semmottia tunnelia tekivät vaan , miŋkä läpitten ne kulki , mettästä puitakin tuomassa kun niŋ kauheestil lunta oli ollus sillo , silloŋ köyhänä talavena .
Location: Padasjoki
EH: no kyllä joskus .
EH: siit ruvetaa ja upotetaan nuo , niit syrjie ja , niŋ kauaŋ kun syrjät ‿ov velettys sinnem meärämpeähän niil narul , sittem pulotetaan se , sinne aventooŋ koko peräki .
EH: se , laitettii niŋ kun toss ‿ol nyt ‿ensin ‿avento , nin siit se puu tonnej järviej ja , tuoll ‿ol toinen ‿avento sitten , nim pitkä , aena mitattiij jeäm peältä kuuŋka pitkä puu ol .
EH: niin sit salkuo uitettii sie jeän ‿alla .
EH: no se tehtii vihtojeŋ gans .
EH: kolomekkiŋ katihtaa ol nin ‿eei sit enempeä , paekas syötykkäŋ kalaa .
EH: noo em minä silläkän nyp pal suurempaa saanu .
EH: se rupes jo väsyyn ‿aika hyviŋ kum mää seŋ kans pelasim mutta sitten , se men sinnev venien ‿alep päe , kerraj ja , läks ja men sielt sinne , pohjaam päi ja , tottahan se , tapsi meni sen takahampaisii nin , mukavastis sielt sisäs ‿että se puraskin sem poikki .
EH: py , tyhjä siima tul , sielt ‿iha .
EH: ja se hukku minult sil taval se kala .
EH: ko minä sem monta kertaa jo sain toho ihan näkyviim mutta mull ‿ei ollum miteäv vehettä millä min ‿osin sit lyony eli ,.
EH: ihmisist .
EH: ennen nuorena löin tohon noeŋ keŋ , saappaan halk .
EH: m ‿oolen niŋ kovakäsiin ‿ollu ikän .
EH: vaekka noi toeset niit piteä ja käytteä .
EH: halkesham min toe , ohtankir rosmas kun tuol puitii .
EH: no niiihän ne kävi .
EH: mutta kyllä se sen ties .
EH: vae olisko se siit huomannu että kuu se näk ‿että min posken ‿ol turvoksis
EH: no onhan niit nyv väliin särkennys sittem mutta , jälkiempäiŋkiv viel , mut ‿ei min ‿o yhteän ‿otettu hampait suustan poes .
EH: rupie kihisemeä .
EH: sellaist teäll ‿ol virmailas ‿yhtien ‿aikaa .
EH: se ol sanonup pekkerska .
EH: no eei , eei teäll ‿o ollu oikiastaa eem minä ainakam muista .
EH: mitähään sitten sil tek , sit ‿em minä tielä .
EH: mutta eehän nykyajan ‿ihmiset sellasie eneä .
EH: niin ‿ol otollakin ne kärmielluvut ja verenseisotusluvut ja sellaset sill ‿ol .
EH: omaa tietoo sill ‿ol .
EH: missäs se sen sittel luki .
EH: ja sitte ne läks ja sout tonnes soramäkie , eihän sii aakaal leäkäriä ollu olleŋkaa .
EH: ei kun sielt ‿oikeen , vahtast .
EH: kyllä ei sil kai om miteän .
EH: em minä on nähny ainaka .
EH: ja johan se tasasel maalla menis sittem maan siseäj jos se peäsis .
EH: olem minä sev veles nähny .
EH: isävainaa ol siel peräs se tulie sielt , nokkaa kohlen noi , isävainaa sanoo sitte että mutta sehän ‿oŋ kärme .
EH: ja ku se löi pahlaimel ni , se kärmej juuttuki sihes siimaaŋ kiini se tempas sen siin ‿ilmaan se tul veniesie .
EH: minä olen sen , oikeem muuten ‿ehlollan tappannu , muttei se o jä , veniesien tullu .
EH: mutta kaihan se jotain syo em minä siit selvill ‿om mitä hän syö sitte .
EH: enner riihes kun ‿oltii ku , riihiä ahlettiiŋ kun niit ‿ol ‿s , niit ‿ol niis ruissitomis .
EH: mutta kyllä se , ol ‿ilikie elukka .
EH: kylhäm mä sen tiesiŋ kum ma näiŋkij justiim mut em mä voinu eneäm miteän sille , kun se men .
EH: siit sitomem peältä .
Location: Joutsa
KS: jaa mite
KS: em eŋkä min ‿os sitä männym muuttamaa , pitäkää pappi , empä ei sillä e , ei monta tuota , männä etee päe kahella viikolla .
KS: sompija
KS: se tehää , kapeasta tuohesta tommosta näi .
KS: ne ol .
KS: ei ne nykyset miehet osoat tehä .
KS: nyt ‿ei ruukatam mutta enneŋ ku , ku ne ol , lampaat ja siat ne ol kesännölä kun ‿ol puuaijat mi , ehä nyt soas sikoa mehtää kun ‿o , piikkilaŋkaaita mut , sillon ni n ‿ei , ne ol nim mukavija , että ku ne ol pellolla nin ne söi ser rikkaruohom poes ja jos siihi tul semmosta heineä ni se kynnettii ja karhittii , näreellalavasta tehtii , risukarhi , sillä niitä ,.
KS: olha se rautakarhiikki mutta , sillä , sillä , risukarhilla karhittii .
KS: tommone närek ku tuossaki oŋ ku se , kuato sen ni , siitä tul , halako sitten ni , sitte semmosilla näreeoksilla se nijottii kii siitä tul hyvä karhi .
KS: silloiŋ ku sitä kuloitettii mut sitte , sittem mikä , ku sitä siivottii jo palova ni , sitte tehtii semmosta , pitkeä rovijoa pantii , pienemmät puut noe alajoi kaikki ja , sitte nitä isoja poikki päi siihi , ja tuota , sitte , sitä , semmosela kaŋŋela viskattii aina etee päe ku se palo , ja purjettuullee heitettii .
KS: se ol , helteelä s ‿ol kovoa työtä ei siinä elänä pitkää , rovijo jär , kyllä sitä karkas pois ku , sai vähäm mänemää , etee päi sitä .
KS: jaa mitä
KS: kyllä palo , palo kasvo ja ohrua se kasvo , lepikköö , tehtii ohrapalo ni , se kasvo hurjasti ohroa .
KS: ja moaj jälä keehä se ol ja kuiŋka sen sitte , reelas , poltti hyväk sitä jälkeehä se kasvo .
KS: ja mansikoeta sai sieltä ja , puolukoeta .
KS: ei se kannatap petäikkö polttoa .
KS: mutta koivu ja leppäala .
KS: sitter , kuhilaalle laitettii sitte .
KS: noapurissa
KS: kyllähä se kokovusta ol mutta siin ‿ei ollum monta heŋkeä talossa , niŋ kauaŋ ku ruista piisas mutta , mutta se , se tuota ,.
KS: ja sitä lämmitettii heitettii uunii , uunii niitä ja , no olha sitä , varalta pijettävä ettei tulpaloja tullu .
KS: seinää hakattii niitä lalvoja ensi , niistä läks ne jyväset , liiat jyvät pois kaikki , sitte ne pantii lattijaa , ja kierrep poikki ja , siinä sitten tuota , kak , kaks heŋkeä varstalla pui .
KS: jok ‿ol , liŋkkuvarsta .
KS: se ol entine , oikeen tuota , sitä sitä ,.
KS: le , leikkurilla .
KS: ja tuota , sittehää se rupes yhtenää leviimää ja , nythän n ‿ei eneä , ei käyl lehmät mehtässä , ne om pellossa ja , pellosta ne syövät .
KS: ka kyllähä , niitä vähän ‿ol semmosia noitija enne .
KS: olha niitä vähä semmosia pienempijä pelailhan ne noil lehmijeŋ kanssa e , saehan ne niille jotaki toemeks ku ne ,.
KS: mitä se lie , se , niitä tähkiä ottoa neäs , vie mukaasa .
KS: ol se semmonen tietäjä , eikä männyj järvee eneä aijo , eikä aijosta .
KS: minuŋ käy enneŋ kotonnan , semmone , sysmäv vanha suntijas .
KS: se varast ne rahat sieltä .
KS: kukua ee uskaltana männäs sinne , sinne , pohjille .
KS: ehän nyt löyvät toe meiäm pookaki kävelee pys synee mehtiä , ei se ,.
KS: se öylö yhen , noarasterri ol , soanut .
KS: no , mies seisottua ja , ves kihoo , puun toisesta peästä ku se toisesta peästä e , vakka konttas siinä vieressä .
KS: se tek kaikkija .
Location: Ilmajoki
KA: no kolomev vuotta ja sittem menin naimisihij ja , ja tuota , yhyreksäntoistasataaviisi , meit ‿ov vihiitty .
KA: mut , työtä silloon tehtihin toisella lailla kun ny .
KA: oolin .
KA: niim mullako
KA: eei , olluk ku paimemflikka , sellaanen , kymmenev vanha , yhyrentoista .
KA: oli suutari kyläs .
KA: no sirpiillä , eikä millääm muulla .
KA: no ku oli vasituunel lavitta ja sellaaneŋ kurikka sitte , jolla lyötihij ja , kyllä sillä puhurasta tuli , johkin niiŋ kun nyp pyykkikoneella .
KA: no em mää tierä .
KA: jooo , sisareŋ kaah me olima ja silloon , sai varahin , mä muistaŋ kuv vappunakim me jo olima paimenes , sisareŋ kaah mutta , ei ny enää niiv varahim pääse .
KA: no em mä tier ‿ei niis ‿ollum mitää , sairauksia em mä ainakaam muistak , kotonakaak , mutta nin , minä pirän sen , kum piti pernavvarrek kaikki pantihin ‿aina haasijollen eli ste , kräkyllej ja , ja niitä stet talavella siihej juomakorveehin ‿aina varihii , ja se , varmaham piti lehemät niij jott ‿ei niis ‿ollum mitääm puutostautija eikä mitää .
KA: se tuli niim mustaa se , vesi sittej jott ‿oikeen niistä , sellaasta väkevää .
KA: hotelliihi , joo , siel ‿oli kaksi hotellija ei muut ‿ollu .
KA: joo ja sitte , ne vär , verilätyt sitte elikkä , kiskoksi sitä sanottihii , kiskua .
KA: kyllä siinä aina joŋkit tanttukaŋkaham piti teherä , päämpitoviikolla .
KA: se oli sellaasta juhulaa stek ku aikuuseksi tultihii .
KA: toiset meni hevoosella niin toiset sai mennä , jalaka , voimmiilla .
KA: eij ‿ollu , lippujakaaŋ kellää , siihen ‿aikahaa .
KA: ni ‿otta si , sem puolesta saatihin ‿aina , tanssi pystyhy .
KA: mutt ‿eij ‿oltu juovuksis .
KA: ei sitä saanum , silloon se olis tullukki ilimi jos sit ‿olis ‿ollu , päähäns ‿ottanu .
KA: kaikki on ‿ollut toresta oikee , ihimisiksi .
KA: noo , kuiŋka kukij jouti olla iham myöhän siel ‿oltihii , kuiŋka se syömineŋkim meni ja kuiŋka palijo oli stä , omaastakin nii , omaasija niin se meni myöhällen se syöminej ja , jotta kyllä se aina tuonnek kahareksahaj ja , niim meni ehtoolla .
KA: mutta niin , em mä ainakaa ook koskaak kuullum mitää .
KA: no jos , kyllä ne aina syksyŋ kevääŋ kierti .
KA: pummulikaŋŋasta parahite , ei , ei niitä , no oikeen ny , no oli nyt jota veriiniksi sanottihin niin sitäki oli , jok ‿on niiŋ kuv villakaŋŋasta .
KA: ei toki .
KA: nyt sittej jäläkihin , kun niit ‿on ollun niin niill ‿oli jotakik knappilootija ja neuloja ja naskalija , mutta ei siihen ‿aikahaŋ kerram piti kantamalla kulukijan nii , ei niillä silloon ‿ollu .
KA: no kyllä siinä muŋ kotonani oli sellaasija , kolome , aika suurta mäntyä jätetty likillen nii , niin yhyreŋ kerran niin siiheŋ keskisehem mäntyhyn ‿otti niij jotta tuli aiva maahan ‿astik kyntää .
KA: eikä , eikä palanuk koskaa .
KA: no ei sieltä nojes koskaat tultu kus sinnev vietihiv vettä , e eikä sielä pitkin seinijä laahattu .
Location: Hollola
VP: nii ,
VP: myylääm paljo lahlen toril kevääst ‿aikaa .
VP: niit tul useempiakin ennev välil kum minä suurt kalastusta , suurta kalastust pilin .
VP: jos sitten sil välil ehtii kuållan nin , sehän on eri juttu mut , t ‿ei se ov vanha .
VP: aina paremp se o ja vesjärvel , lahnahan täähän on niiŋ kuuluisa .
VP: mut jos ‿ulkona o ei sit kukaan syäs se ol limai niiŋ kauvaŋ ku se lima , hävijää .
VP: nim minä opin sen , sitten tietämään että kun se on lämpyses ni , nin se o hyvä .
VP: no mikä vaan ‿on semmoi että se peittää niin sihis saa kiveä eli mikä hyviem painom päälle .
VP: no soppaa ja paistovat .
VP: nii .
VP: niin ‿on , niin ‿on , niin ‿on , ja ne ei nousen noihik koskiin e , koskiiŋ kum pari vuåtta , vaikka ne , vaikka ne poikasena sihit tulee pari kolmev vuåtta ei ne isonna , isona enää aŋkerias nousekkaŋ koskee .
VP: oonhan se ollat täytynny , ja kyl se voi ollan nopeakiŋ kasvamaa minä en sit ‿asijaa tielät tarkkaa .
VP: se menee rysään .
VP: kyl , kyl sit aattelie kun ensimmäisem palan syä noiŋ että , kun sais nyt tarpeikseem mut kum paritkin noiŋ kolmep palaa syä , niij jop , se riittää .
VP: minä kerran ittellen noim perkasij ja , velin se halki , halki noin , toiseej jäi sitten noin se , selkäruåto ja pää , ja sen toinen , eroo .
VP: ja minä aina kattelin että noin , että noin , se men tonne isool lokkiiŋ kun tollaiv väli ol isool lokkii , lokkiin sielt pikkusest lokist .
VP: ja minä aattelin noin , sielläpä se on .
VP: eikös teitiŋkim mielestännen ‿o
VP: no osas sit minä ihmettelin , ja kovaan saveen sellassen uitoj ja se ol noom pitkä aŋkerija .
VP: tyyni , tyyni täyty olla , ei se tuulel käy .
VP: ja kun se sitten alkaa kutea , noin ahven , hauven perään , ja sitten särki .
VP: ja taas on viikkoa , vähä toista viikkoa nil lahna kutee toistain , jokuun syvän , sellain syvän , velel lahna , oho , syväv velel lahna kutee sitte .
VP: nii .
VP: jooka sorttia kalaa sinnem mej ja , se ol nii hyvä sitteŋ kuŋ kalaa tarvitti ni mennä ottamaa , ehän ne kuålleet siel , vapaas veles olvat .
VP: nii .
VP: nin niin , kyl ne oŋki .
VP: ei ol nuooim pitkä oŋki .
VP: ja suurim piirteim monet kalat ne menee , niihi hautoin talveks .
VP: ja sitten noi jotka siel ‿ol , päiväkaulet ‿olvat niil ol , pytty , ne perkas ja suålasvat niit sittem pytty , ettei ne pilaintunnu , välilt , ja myyvät sitten suålasena taas .
VP: kyl jo ol pitkiäsiimmoja silloiŋki .
VP: se tulee niin sovinnoll ‿ylös sitten ‿että .
VP: m , isoja haukija .
VP: no keitetääŋ kovast sitten , ja siilataaj ja , ve velest tulie puljoŋki , roskat p , pois suånet ja muut .
VP: ja sitten niil tiuhoil verkoil ne saa kutun ‿aikana hyvi .
VP: ja sinnep pannaan syätti sinnen nin se menee siit reijäst syy , syämän sit syättijä .
VP: kun ‿eij ‿olluk koirraa .
VP: nit ‿ol vipu ja loukku ja salin .
VP: ja kun se ales pulot lopsaht nin se jäi sinnev väliin , väliin sitte .
VP: niin se jää ilmaa , potkii niiŋ kauvan sitteŋ kuŋ kuålee , jollei joulus silloi hakija että ov viel ‿elos .
VP: mut nekin on nyt ehlottomast kiellettys sellasset .
Location: Mikkeli
AK: kyllähä seˀ , ˀol ˀenne se raha ol tiukala se suaha että tuota , vaekka se ei paljo tuo tavara kyllä maksant mu mut että tuota ei sitä tahtont suahas sitä rahhookaas siihekää että ku puu ei kelevana , tuotaha ne nyt viljoo ostivatte , nuo kaoppijaat ja , voeta aenais sit syksyllä ja .
AK: siinähä ne , rukiit maksovat siinä , kahe kolometoesta marka paekole hehto että .
AK: olha niissä siit sielä yläpeltoloissa olha niissä kivijä sitte , mut että eni osa siinä ol , iha kivetöntä että .
AK: no , sitte ku se tul kolomannele vuoele kahev vuojev vanhana jo alettii ja kolomanela vuoela sitte opetellas sitä , laetettii valjaesii sitä ja , toiset oppivat hyvikiim mut toiset ol vähä sellaesia vaikeempija oppimaa että niitä pit , vähä talutella ja komenella ensistäem mut sattu toesija niikii hyvijä että ei tarvint ku pist valjaesii ja , suiset piähä kylhä niitä jo talluteltii suisissa ja , kuleteltii päesissä ja , jo si , iha varsastalähtii että ne , tottuvatte jo siihe , ni , o,.toeset olivat , paljo parempija oppimaa toesetolvat hyviv vaekeita oppimaa .
AK: mut tulihan niistä työhevosiaha niistä tuli , ainakiik kaekista ei meilä , oikee sellaesta palakinnoj juoksijata olham meilä hyvijä juoksijoeta kylläkiim mujotka , olvat parraampija sillä pohjakunnala mut tuota , em minä ok kilepaajossa , em minn ‿oon niitä kilepaajoja harrastana oikee , miul ‿o ollu l vua se hevose kasvatus ja hevose hoeto , enne nuorempannae ni se o , se ol minu piäelikeinovai että kyllä sitä , ihav viimmeeks sitä , makkoomaa ruvetessa käötii hevosel luona ja uamusella sinnet toas iha ensiks mäntii ku havattii ylös , kassomaa oŋko sielä vielä mitä , syömistä niilä .
AK: yhö kerra se , pyys , lähtemää , kansaa , ja , myö , päeväkaos hiiheltii melekee ja , myö kymmekunna kilometriä hiihettii eikä myö tavattu sitä kettuva että ei se makkoomaa olt ruvena missää et aena se män etteepäi ja myö lähettii kottii ja mie ‿olin nii uuvuksissa sillo että tuota miä sano ja , se ol viimene ja ensimäene kerta ku minä lähe tuota , sellaesee hommaa .
AK: em minn ‿oon näitä kettuja , kettuja muuta pyytännäkkääm muuta ku , sen , ku se män siihe , louhoo ni se sillä , neuvo suatii ja ,.
AK: hevone ku ol vietävä kottii ni , siinähä ol aeka kantamine kotti s ,.
AK: no kyllä niitä hirvijä on ollu ja ohan niitä vielä nyttennii oha ne tiälä , oha ne tiältä niitä suaneet ne , mesästysseura kellä on , ne hirveampumaluvat ni , tiältä ni , kaks tuolta vehmaskyläj ja , tuolta rahikaese mualta , ee se kovi ettäälä ot tästä ko yhtenä syksynä kaks saevatte .
AK: ennehä niitä ol niitä hirviä nii paljo että , ne söevät kaik kaorahalametkiip pienet halameet .
AK: ja syöphä ne nyttenniij jos vua sattuu .
AK: no lampaetaha ne olvatte syöneette mut ‿että tuota , ei se isävaenaa sitä sanona että tuota ne he , heiltä os lehmijä eikä hiehoja mut olha ne niitäkiit , lehmijäkkii ja hiehoja tappaneette ja , mut sano että kyllä ne lampaeta veivät heiltäes söevät .
Location: Hietamaki
EP: a , jos , män , sit ‿otti ne rahat ja , sit sovittii , millom mäntii kihlal .
EP: noo sit siel tantsiit ja , olliit oman ‿aikan sit läksiit , nuoteet pois .
EP: sit ‿anoppii vietii saunaa ja , anopil pantii kaik , voatteet , uuvet voatteet morsii ne toi ja , pan ne peäl , anopil .
EP: mie ain ‿en lupan .
EP: meil , meil oikee vakituist ‿ei oltkaa .
EP: se kuol .
EP: no , meil sit käi kons käi kajantti , virkanen , jokine käi ja , raski käi ja .
EP: mie justii silloin , viiskymmentseitsemänteev vuom mie olin täällä suomes ja sit käiŋ katsomas häntä , tuol tiakoonissasairaalas .
EP: kyllähä se käi monta kertaa meil kotoŋkii , käi hautajaisis , ko , anoppii äitii hauvattii .
EP: talvilasiloit ko viel ‿ei olt pant kylhä se , kuului hyväst , ko tuvas mitä , loatiit siel .
EP: no , meil sanottii hirsiiks , no ne se , ne , pitkät puut sellain .
EP: mie en tiijä mis tarkoitukses heä käi noapurin , kyläst , tuota , kylän , pellost käi , ruista otti ja niitti kopralisen ja .
EP: ei muuta ko ne tavaliset voatteet mitkä hänel ‿olki .
EP: no i , loppui .
EP: vanha nii .
EP: no , em mie , näht keneŋkää tekevän , eŋkä mie konsaa teht no sellainha ne , sannoit mitkä ol sellasii pelkäsiit ja , mitä hyö tekkiit , pyyhkiit hammeen helmallaan lehmän silmät ja , enneŋ ko laskiit ‿ulos .
EP: se ol ja viijeŋ kilometrim peäs .
EP: ostimma .
EP: ja se pölästy sitä jot ,.
EP: siel ‿ol , yks äijä ja ni , ei siintkää tult mittää .
EP: sellaista , sellaisia se tek .
EP: se om miun ‿anoppi nii .
EP: mie ko olin , mie ko olim pienen ni , sillon ol , meil sanottii semeritsaks , sitä .
EP: meil sanottii semeritsaks .
EP: miul ja ensimäinem poika se itki , kolmet kuukautta yöt ja päivät .
EP: lihapaistii ja .
EP: se , tulkii sellane , sykerit ko olliit siin ni , siin sykeröim peäl pantii sit se lakki .
EP: no ja heill ‿olliit semmoset , levveet hammeet ja , pitkähihaist paijat ja sit ne rekot ‿olliit paijois ja .
EP: rekko , meil sanottii rekko .
EP: no ,.
EP: ool levveet hammeet ja sit savakoil ‿ol kudottu , niit , laŋkasii hammeita ja ol , kirjavii , kudoittu , laŋkast .
EP: ei teht .
EP: sit ‿ol tehty , sellanen se , niŋku , sanottii peräpuol .
EP: kirpitsoist , meil sanottii kirpitsoi tiilit .
EP: kiukaa
EP: sit siel ‿ol loantala .
EP: kyllä siel loaittii kaikellaista koaskuttii .
EP: siiheŋ kiukaaŋ kuppeehen ‿ol tehty sellaset , sanottii petsorkoiks , pienet sellaset .
EP: no , ne puumulivillaist täkit ne ol koton ‿ommeltu , a ne ol , ostettu ne ostotäkit ne .
EP: ol sarkasii täkkilöi ja .
EP: seitsämän leipää no ne olliit suurii leivät ‿ei , ne ol suurii leivät , eij ‿olt , pienii .
EP: kasteltii se hauvu ja , puhtaaks puhastettii se arina .
EP: sit veettii kaik sinne pliittaa hiilet kiukaast .
EP: suur suur , tsukuniekka ol .
EP: sinne pantii hiilet ja pantii , kans peäl , jot ne , sammuit .