Ušatá veža

Ušatá veža (, , ) je  najvýraznejšia veža v severozápadnom hrebienku Malého Kežmarského štítu, od neho oddelená Ušatým sedlom vo Vysokých Tatrách. Má  dva  blízko seba položené takmer rovnako vysoké vrcholky (). 
Od Ušatého sedla medzi Ušatou vežou a stenou Malého Kežmarského štítu sa zvažuje šikmo, smerom dole, markantný žľab    nazývaný Nemecký rebrík. 
Vrcholky Ušatej veže nie sú dostupné pre turistov. Najvýhodnejšia horolezecká cesta sa ponúka z Ušatého sedla.

Názov 
Názov vytvoril Arno Puškáš. Poľský znalec Tatier a historik Witold Henryk Paryski ho hodnotil ako nevhodný a použil vo svojej monografii o Tatrách pomenovanie Złota Turnia. Odvodil ho od pomenovania  Złota Przełączka (Ušaté sedlo). Tento názov a ďalšie podobné v tejto skupine tatranských objektov sa viaže k zlatokopom. Ušatým sedlom totiž v prvej polovici 18. storočia ako prví pravidelne prechádzali kežmarskí zlatokopi Fábryovci do svojich ťažobných revírov na Medených lávkach. Ucho, z ktorého je odvodený slovenský názov, je skalnatý úšust v dolných častiach pravej strany nižného stupňa severnej steny Malého Kežmarského štítu. Svojim pôdorysom pripomína ušný boltec.

História 
Prvovýstupy:
 Alfred Grosz, Tibold Kregczy a Lajos Rokfalusy, 26. júla 1912 – v lete na obidva vrcholky.
 Jan Alfred Szczepański, 8. mája 1928 – v zime, na juhovýchodný vrchol.

Referencie

Zdroj

Externé odkazy 
 Poloha na turistickej mape 

Vrchy Vysokých Tatier
Dvojtisícovky na Slovensku