Rómeo a Júlia: Scéna v hrobke

Rómeo a Júlia: Scéna v hrobke (po anglicky: Romeo and Juliet: The Tomb Scene) je olejomaľba Josepha Wrighta z Derby, dokončená v roku 1790, vystavovaná v rokoch 1790 a 1791, neskôr na Derbyjskej výstave roku 1839 v Ústave mechaniky a dnes umiestnená v Derbyjskom múzeu a umeleckej galérii.

Obraz patrí medzi tie, kde Joseph Wright predvádza svoje slávne umenie práce so šerosvitom. Je tu zachytený moment z hry Rómeo a Júlia anglického dramatika Williama Shakespeara, kedy Júlia, kľačiac vedľa Rómeova tela, počuje kroky a zabodne do seba dýku.

História 
Myšlienka na obraz z danej hry prišla na Wrighta v decembri 1776, kedy tiež navrhol maľbu obrazu Júlia sa prebúdza v hrobke (v origináli Juliet Waking in the tomb). O nakreslenie obrazu mal záujem Alderman John Boydell pre svoju Boydellovu galériu Shakespeara a jeho namaľovanie odsúhlasil. Čoskoro však medzi ním a Wrightom došlo k veľkému sporu, keď Wright zistil, že Boydell si roztriedil objednaných maliarov do dvoch skupín a Wright sa v Boydellovom triedení dostal až do tej druhej. Za svoju prácu mal dostať tristo libier, zatiaľ čo k jeho hnevu mali niektorí iní umelci dostať za obraz tisíc libier. Proti svojmu ohodnotenie protestoval, pričom mu zrejme viac vadilo, že by podhodnotenie jeho práce pokazilo jeho reputáciu, než že získa málo peňazí.

Boydell bol však neoblomný a tak hoci Wright svoj ​​obraz s Rómeom a Júliou dokončil včas, neurobil ho súčasťou Boydellovy galérie. Wright odovzdal obrazy na tému Búrka (ten je dnes stratený) a Zimná rozprávka, ale Rómea a Júliu, dnes považované za najlepšie zo spomenutých troch obrazov, si ponechal. Obraz s Rómeom a Júliou v hrobke pre Boydella medzitým namaľoval James Northcote a jeho výtvor o veľkosti deväťkrát jedenásť stop sa návštevníkom galérie veľmi páčil.

Wright v roku 1790 svoj ​​obraz vystavoval v Kráľovskej akadémii, ale nebol s vystavovaním spokojný, pretože sa domnieval, že obraz nebol kvôli neskorému dodaniu správne uvedený. Pretože nebol s prístupom akadémie k svojej práci spokojný, ďalšie vystavovanie (dohromady piatich obrazov) vykonal v Spoločnosti umelcov. Než bol obraz v nasledujúcom roku vystavený, Wright ho prepracoval, ale ani to nepomohlo tomu, aby sa ho podarilo predať.

Olejomaľba tak stále zostávala vo Wrightovom vlastníctve. Potom je zaznamenané, že bola v roku 1801 v Christie's a v roku 1810 bola ponúkaná na predaj v Derby, ale kupca sa nepodarilo nájsť. V roku 1839 bola vystavovaná na Derbyjskej výstave a je dokonca zachytená na maľbe Samuela Raynera, ktorá zachytáva výstavu. Mnohé z okolitých obrazov na tejto maľbe boli v tej dobe v majetku Josepha Strutta a čoskoro sa stali súčasťou zbierok Derbyjského múzea a galérie, ale v prípade Rómea a Júlie to trvalo dlhšie - v roku 1883 sa obraz stal majetkom rodiny Oakesových a v ich držaní zostal až do roku 1981, kedy bol zakúpený pre Derbyjské múzeum za 33 250 libier.

Opis 
Obraz je sedemdesiat palcov (180 cm) vysoký a deväťdesiatpäť palcov (240 cm) široký. Dobre na ňom vyniká Wrightova práca so svetlom a tmou. Je tu zachytený moment z hry Rómeo a Júlia anglického dramatika Williama Shakespeara, kedy Júlia, kľačiac vedľa Rómeovho tela, počuje kroky a zabodne do seba dýku. Okrem obrazu samotného sa do dnešného dňa dochoval aj prípravný náčrt. Na ňom je vidieť, že Wright odsunul sarkofág viac doprava, aby zväčšil časť osvetlenej steny. Zobrazenie Rómeovej smrti je porovnávané s Tityom maľovaným Michelangelom Buonarottim.

Zdroj 

Britské obrazy