Šumavské pláně

Šumavské pláně sú geomorfologický podcelok v strednej časti Šumavy. Rozprestierajú sa na ploche 670 km² (sú tak najrozsiahlejšou geomorfologickou časťou Šumavy a zaberajú 40% jej celkovej rozlohy) a majú priemernú nadmorskú výšku 980 m. Na západe susedí so Železnorudskou hornatinou, na severe so Svatoborskou a Vimperskou vrchovinou, na východe s Boubínskou hornatinou, Vltavickou brázdou a Trojmezenskou hornatinou. Majú charakter plochej hornatiny - zarovnaný povrch zaberajúci plochu asi 450 km² sa tu zachoval vďaka tomu, že sem doteraz nepostúpila erózia vodných tokov. Do nezvyčajnej výškovej polohy (nad 1 000 m n. m.) bol vysunutý vrásno-zlomovými pohybmi. Nad popísaný peneplén vyčnievajú do výšky cez 1 200 m oblé vrcholky. Údolia sú tu väčšinou plytké a otvorené, často vyplnené rašeliniskami. Viac rozčlenený je len severný okraj plání - predovšetkým Svojšská hornatina, ktorú rozčleňujú kaňony Vydry a Křemelnej.

Geologická stavba 
Šumavské pláně sú tvorené z injikovaných rul moldanubika s prienikmi granodioritov a žúl moldanubického plutónu.

Geomorfologické okrsky 
Pláně sa členia na päť geomorfologických okrskov:
 Kochánovské pláně 
 Kvildské pláně 
 Javornická hornatina 
 Svojšská hornatina
 Knížecí Pláně

Najvyššie vrcholy 
Celkom je v tomto geomorfologickom podcelku 83 tisícoviek, najviac zo všetkých v Česku. Najvyššími vrcholmi jednotlivých okrskov sú:
 Blatný vrch (1 376 m)
 Huťská hora (1 187 m)
 Obrovec (1 146 m)
 Javorná (1 090 m)
 Javorník (1 066 m)

Vodstvo 
Šumavské pláně odvodňujú zdrojnice Otavy - Vydra a Křemelná, horná Volyňka a horná Vltava. Malú pohraničnú časť územia odvodňujú prítoky Řeznej (Regen) do Dunaja.

Pozri aj 
 Národný park Šumava
 CHKO Šumava

Referencie

Zdroj 

Pohoria v Česku
Okres Prachatice