Bystrická vrchovina

Bystrická vrchovina je geomorfologický podcelok Zvolenskej kotliny. Najvyšší vrch územia je  vysoká Stará kopa.

Vymedzenie 
Podcelok leží v severnej časti Zvolenskej kotliny, ohraničený Banskou Bystricou a údolím Hrona na západe a severe a údolím potoka Hutná pri Ľubietovej na východnom okraji. Práve Hutná oddeľuje Čierťaž, ktorý patrí pohoriu Veporské vrchy, zvyšok územia susedí už len s podcelkami Zvolenskej kotliny. Na severe je to Bystrické podolie, na západe krátkym úsekom Sliačska kotlina a južným smerom krajina prechádza do Zvolenskej pahorkatiny. Juhozápadným smerom leží Ponická vrchovina a Povraznícka brázda.

Geológia 
Bystrická vrchovina je z väčšej časti tvorená súvrstviami mezozoických vápencových a dolomitických hornín, ktoré predstavujú dôležitého činiteľa pri tvorbe povrchu krajiny ku ktorému sa na tomto území viaže krasový reliéf. Keďže je miestny vápenec horninou dobre odolávajúcou voči poveternostným vplyvom ako mäkšie horniny, vietor a voda v ňom utvorili na niektorých miestach pôsobivé krasové útvary v podobe prielomov, závrtov či škrapov. Tieto krasové tvary, najmä depresné krasové formy ako jamy, úvaly, suché doliny, slepé či poloslepé doliny, vrecové doliny a podzemné jaskynné systémy sa sústreďujú v Drienockom krase, pozostávajúceho z troch izolovaných krasových ostrovov. V chotári obce Poniky ide o Ponický kras, na hranici chotárov Poník a Slovenskej Ľupče je to Lehotský kras a v chotári obce Môlča Môlčanský kras.

Chránené územia 
Na území podcelku leží niekoľko maloplošných území:
 Urpínska lesostep – prírodná rezervácia 
 Kozlinec – prírodná rezervácia 
 Šupín – prírodná rezervácia
 Plavno – národná prírodná rezervácia
 Ponická jaskyňa – prírodná pamiatka

Referencie 

Zvolenská kotlina
Geomorfologické podcelky na Slovensku
Vrchoviny na Slovensku