Trulánsky koncil

Trulánsky koncil (ďalšie názvy pozri nižšie) bol cirkevný koncil uskutočnený v rokoch 691/692 v Konštantínopole. Koncil bol zvolaný byzantským cisárom Justiniánom II. a jeho cieľom malo byť doplnenie disciplinárnych kánonov k rozhodnutiam predchádzajúcich dvoch ekumenických koncilov (Druhý konštantínopolský a Tretí konštantínopolský koncil). Východnou cirkvou je považovaný za súčasť 6. ekumenického koncilu, Katolícka cirkev ho považuje za partikulárny koncil Východnej cirkvi, ktorý na Západe nikdy nebol plne akceptovaný, pretože zavrhol niektoré západné zvyky (kňazský celibát,...). Koncil sa významným spôsobom zaslúžil o dnešnú podobu kánonického práva Pravoslávnych cirkví.

Názvy 
 názvy končiace na -ánsky(/a): Trul(l)ánsky koncil, Trul(l)ánsky snem, Trul(l)ánska synoda (písané aj s malým t)

 názvy končiace na -lský(/á): Trul(l)ská synoda, Trul(l)ský koncil, Trul(l)ský snem (písané aj s malým t)

Zriedkavo označované aj číslovkou druhý(/á), pretože v tej istej kupolovitej sále sa konal aj Tretí konštantínopolský koncil.

 názvy obsahujúce slovo Trullo: koncil v Trullo,, koncil in Trullo, synoda in Trullo
 piatošiesty snem, piatošiesty všeobecný snem
 Quinisextový koncil

latinské názvy: 
 Concilium Trullanum, Concilium Quinisextum
 Quinisext, Quinisextum

grécke/z gréčtiny prevzaté názvy:
 Πενθέκτη Σύνοδος (prepisy: Penthekté Synodos, Penthekti Synodos)
 Penthekte

Názvy obsahujúce slovo alebo deriváty slova „Trullo“ sa viažu k miestu konania - klenutý kupolový zasadací sál (τρούλ(λ)οςtrul(l)os) v cisárskom paláci.
Názvy obsahujúce slovo alebo deriváty slov „Quinisext“ a „Penthekte“ sa viažu k príčine zvolania koncilu - koncil mal doplniť ustanovenia 5. a 6. ekumenického koncilu. (v preklade Piaty-Šiesty koncil)

Priebeh a ustanovenia 
Keďže piaty a šiesty ekumenický koncil nevypracovali disciplinárne kánony, zvolal cisár Justinián II. v roku 691 nový koncil. Koncil sa uskutočnil v kupolovitej sále cisárskeho paláca v Konštantínopole a zúčastnilo sa ho 215 biskupov. Západná cirkev sa koncilu oficiálne nezúčastnila, hoci na koncile bol prítomný biskup Bazil z Gortyny, ktorý jurisdikčne podliehal pápežovi, a ktorý sa (avšak nelegálne) prehlásil za pápežského legáta.
Koncil prejednával záležitosti kresťanských mravných zásad pre klerikov i laikov, cirkevnú správu a otázky rítu.
Výsledkom koncilu bolo 102 kánonov, v ktorých sa výrazne prejavili rozdiely medzi Východnou a Západnou cirkvou. Mnohé z kánonov boli priamo namierené proti tradícii a právu kresťanov jurisdikčne podriadených pápežovi. Východná cirkev napr. odmietla povinný celibát kňazov, držanie pôstu v soboty, či požívanie mlieka a vajec počas Veľkého pôstu. Pápež Sergius I. odmietol kánony podpísať a preto nikdy neboli na Západe plne akceptované. Koncil potvrdil privilegované postavenie konštantínopolského patriarchu. Z hľadiska disciplinárnych kánonov pre klerikov sa zaoberal: simóniou, odevom kléru, kláštormi a vysviackou klerikov. Medzi ďalšie témy patrili napr. otázky prostitúcie, manumisie otrokov, či umelecké stvárnenie Boha. Zobrazovanie Ježiša Krista bolo obmedzené len na ľudskú podobu (kým na Západe bol zobrazovaný aj napr. ako Baránok Boží). Kánony koncilu sa stali súčasťou Zbierky Trulánskeho koncilu (Collectio Trullana) a platia pre pravoslávnu cirkev dodnes.

Poznámky

Referencie

Externé odkazy 
 Qunisext Council na Orthodoxwiki
 kánony Trulánskeho koncilu (po anglicky)

Koncily