Stredoslovenské nárečia

Stredoslovenské nárečie/dialekt je aj názov jedného z nárečí rómčiny, pozri pod stredoslovenský dialekt rómčiny.

Stredoslovenské nárečia (iné názvy: stredoslovenský dialekt, makroareál stredoslovenských nárečí, stredná slovenčina, stredoslovenčina) je jeden z troch hlavných nárečových celkov slovenčiny. Stredoslovenskými nárečiami sa hovorí na území bývalých žúp Oravská župa, Turčianska župa, Liptovská župa, Zvolenská župa, Gemersko-malohontská župa, Tekovská župa, Hontianska župa, Novohradská župa, ako aj v severnej časti bývalej Nitrianskej župy. Používajú ich aj niektorí dolnozemskí Slováci.

Na základe stredoslovenských nárečí historicky vznikla kultúrna stredná slovenčina. Od čias Štúrovej kodifikácie tvoria základ spisovnej slovenčiny.

Charakteristika 
Základné znaky sú najmä:
prízvuk na prvej slabike slova
slabiky ra-, la- (a nie ro-, lo-) na začiatku niektorých starých slovanských slov (ražeň, rakita, lakeť)
samohláska a namiesto pôvodného jer v slovách baza, daska, dážď, raž, chrbát
samohláska ä (v krátkych slabikách) resp. dvojhláska ia (v dlhých slabikách) namiesto pôvodného nosového e (piatok, ďeviati, pamiatka)
časté sú dvojhlásky ia, ie, iu, uo (seďia, smiech, stuol)
v širšom rozsahu sa používajú mäkké spoluhlásky ď, ť, ň, ľ
namiesto dl, tl je len l (salo, omelo)
obojperné u namiesto -l minulého času (bou) a namiesto v vo vnútri alebo na konci slova (hláuka)
dôsledne sa vyslovujú skupiny šť, žď
dôsledne platí rytmický zákon
inštrumentál singulár podstatných mien a prídavných mien žen. rodu a zámen 1. a 2. osoby je na -ou (s peknou ženou, so mnou)
nominatív plurál niektorých podstatných mien muž. rodu je na -ia (braťia, sinovia)
nominatív singulár prídavných mien stredného rodu je na -uo (peknuo)
lokál singulár  príd. mien mužského a stredného rodu a zámen je na -om (dobrom, o ňom)
3. osoba plurál slovesa byť znie sa (namiesto sú)
viacero slov sa používa iba v týchto nárečiach alebo iba v týchto a západoslovenských nárečiach (napr. čisto len do stredoslovenských nárečí spadajú slová hábi, klobúk, šatka, praženica, vrecko, pŕhľava, klinček, pôľka a pod.)

Tzv. juhoslavizmy 
Niektoré zo znakov stredoslovenských nárečí majú paralely v južnoslovanských jazykoch. Sú to napr. rat-, lat- namiesto praslovanského ort-, olt-; l namiesto praslovanského dl, tl a ďalšie. Keďže sa tradične predpokladalo, že ide o javy, ktoré v dávnej minulosti prenikli na Slovensko z južnoslovanského územia, tradične sa označujú ako juhoslavizmy v slovenčine. Existuje veľmi veľa názorov na pôvod juhoslavizmov v strednej slovenčine: prienik z južnoslovanského územia v praslovanskom období; stopy po zaniknutom slovanskom jazyku v podunajskej oblasti - dnešnom Maďarsku; autochtónne "československé" javy z neskorého stredoveku; výsledok rôznych staroslovanských migračných procesov a pod. Podľa  R. Krajčoviča ide len o staršiu vrstvu nezápadoslovanských javov v praslovanskom základe slovenčiny a vznikla ako výsledok najstaršieho osídľovania stredného Slovenska od juhu resp. juhovýchodnej oblasti zakarpatskej pravlasti.

Delenie

Podľa Encyklopédie Slovenska 
stredoslovenské nárečia:
severná skupina stredoslovenských nárečí:
liptovské nárečia
oravské nárečia
turčianske nárečia
hornonitrianske nárečia
južná skupina stredoslovenských nárečí:
západná skupina:
zvolenské nárečia
tekovské nárečia
hontianske nárečia
novohradské nárečia
východná skupina:
ipeľské nárečia 
gemerské nárečia

Podľa Krajčoviča 
stredoslovenské nárečia (makroareál stredoslovenských nárečí):
severozápadný región (regionálny areál) stredoslovenských nárečí:
dolnooravské nárečie Z
stredooravské nárečie Z
turčianske nárečie Z
liptovské nárečie Z
západoliptovský rajón
stredoliptovský rajón
zvolenské nárečie Z
bystrický rajón
detviansky rajón
brezniansky rajón
iné
hornonitrianske nárečie Z
západný rajón hornonitrianskeho nárečia
východný rajón hornonitrianskeho nárečia
tekovské nárečie Z
pohronský rajón
hornožitavský rajón
stredožitavský rajón
iné
hornooravské nárečie P
východoliptovské nárečie P
bánovské nárečie P
topoľčianske nárečie P
juhovýchodný región (regionálny areál) stredoslovenských nárečí:
hontianske nárečie Z (vrátane špecifického rajónu v oblasti Krupiny)
novohradské nárečie Z
severozápadný rajón novohradského nárečia (tzv. vrchárske nárečie)
severovýchodný rajón novohradského nárečia
južný rajón novohradského nárečia (južné okolie Modrého Kameňa)
ipeľské nárečie Z (vrátane špecifického rajónu medzi Ipľom a Rimavou)
gemerské nárečie 
západogemerské nárečie Z
stredogemerské nárečie Z
východogemerské nárečie P
horehronské nárečie P

Poznámka: Z = základný areál, P = pomedzný areál (=hraničný areál)

Podľa Mruškoviča 
stredoslovenský dialekt:
severná skupina nárečí stredoslovenského dialektu
liptovské nárečia
západoliptovské nárečie
východoliptovské nárečie
[?iné]
oravské nárečia
dolnooravské nárečie
stredooravské nárečie
hornooravské nárečie
turčianske nárečia
hornonitrianske nárečia
prievidzské nárečie
[iné]
južná skupina nárečí stredoslovenského dialektu
zvolenské nárečia 
nárečie zvolenského Pohronia
detvianske nárečie
[iné]
tekovské nárečia
požitavské nárečie
[iné]
hontianske nárečia
modrokamenské nárečie
[iné]
novohradské nárečia
hontiansko-novohradské nárečie
stredonovohradské nárečie
vrchárske nárečie
ipeľské nárečie
gemerské nárečia
juhogemerské nárečie
stredogemerské nárečie
východogemerské nárečie

Podľa Kačírka a slovake.eu 
stredoslovenské nárečia:
liptovské nárečia
oravské nárečia
turčianske nárečie
hornonitrianske nárečia (severonitrianske nárečia)
zvolenské nárečia
tekovské nárečia
hontianske nárečie
novohradské nárečia
gemerské nárečia

Podľa Vlastivedného slovníka obcí na Slovensku 
stredoslovenské nárečia:
oravské nárečie
dolnooravské nárečie
strednooravské nárečie
hornooravské nárečie
goralské nárečie
turčianske nárečie
hornonitrianske nárečie (okolie Prievidze)
zvolenské nárečie
nárečie zvolenského Pohronia
detvianske nárečie
nárečie juhozápadného Zvolena
tekovské nárečie
hontianske nárečie
západohontianske nárečie
východohontianske nárečie
gemerské nárečie
nárečie juhozápadného Gemera
strednogemerské nárečie
východogemerské nárečie

Podľa Etnografického atlasu Slovenska 
stredoslovenské nárečia:
severná skupina
liptovské nárečia
stredné liptovské nárečie
západné liptovské nárečie
východné liptovské nárečie
oravské nárečia
dolnooravské nárečie
strednooravské nárečie
hornooravské nárečie
turčianske nárečie
hornonitrianske nárečie
hornonitrianske nárečie
prievidzské nárečie
južná skupina
zvolenské nárečia
nárečie zvolenského Pohronia
detvianske nárečie
nárečie juhozápadného Zvolena
tekovské nárečia
nárečie tekovského Pohronia
hornožitavské nárečie
stredožitavské nárečie
hontianske nárečie
hontiansko-novohradské vrchárske nárečie
modrokamenské nárečie
nárečie stredného Novohradu
ipeľské nárečie
nárečia južného Gemera
nárečie Sušianskej doliny
nárečie Rimavskej doliny
nárečie Blžskej doliny
nárečie hornej Rimavice
nárečia stredného Gemera
nárečie Ratskovskej doliny
nárečie Muránskej doliny
nárečie Štítnickej doliny
nárečie východného Gemera (nárečie Slanskej doliny)
horehronské nárečie

Podľa Jána Stanislava 
stredoslovenské nárečia:
liptovské nárečia
 západné liptovské nárečie
 stredné liptovské nárečia
 východné liptovské nárečie
 oravské nárečia
 dolnooravské nárečia
 strednooravské nárečia
 hornooravské nárečia
 turčianske nárečia
 zvolenské nárečia
 tekovské nárečia (+ hontianske a novohradné nárečia)
 gemerské nárečia
 západné gemerské nárečia
 východné gemerské nárečia

Referencie

Zdroje 
 

 
Nárečia - slovake.eu
stredoslovenské nárečia. In: Encyklopédia Slovenska.
Kačírek, Ľ.: Slovenské národné hnutie v rokoch 1820-1848 in: Ottov historický atlas Slovensko, 2009, str. 281

Slovenčina
Nárečia