Želnavská hornatina

Želnavská hornatina je geomorfologický podcelok v severovýchodnej časti Šumavy. Rozprestiera sa na ploche 179 km² a má priemernú nadmorskú výšku  Na západe a na juhu susedí s Vltavickou brázdou, na severe s Prachatickou hornatinou a na východe s Českokrumlovskou vrchovinou. Hornatina je plochá. Ide o homogénnu vrasno-zlomový horský masív, so zvyškami zarovnaného povrchu vo vrcholových partiách a s príkrymi okrajovými svahmi (na východe zlomový svah). Vyskytujú sa tu početné skalné útvary periglaciálneho zvetrávania a odnosu žúl.

Geologická stavba 
Želnavská hornatina je v severnej časti tvorená granulitmi moldanubika. V južnej časti sa nachádzajú porfyrovité žuly moldanubického plutónu.

Najvyššie vrcholy 
Celkom je v tomto geomorfologickom podcelku 28 tisícoviek.

V rôznych mapách bývajú k vrcholom uvedené iba geodetické body, tie však nemusia byť na skutočne najvyššom mieste vrcholu. Napr. tak môže byť Lysá považovaná mylne za vyšší ako Knížecí stolec.

Geomorfologické okrsky 
Hornatina sa člení na dva geomorfologické okrsky:
 Knížecí hornatina
 Křišťanovská vrchovina

Vodstvo 
V Želnavskej hornatine pramení Blanice a Olšina. Celé územie tak patrí do povodia Vltavy.

Pozri aj 
 Vojenský újezd Boletice
 CHKO Šumava
 Geomorfologické členenie Šumavy

Referencie 

Pohoria v Česku
Okres Prachatice
Okres Český Krumlov