Hirschov index

Hirschov index (iné názvy: H-index, h-index) udáva, koľko článkov daného autora má počet citácií vyšší alebo rovný, než je poradové číslo článku v poradí zoradenom podľa počtu citácií. Index je pomenovaný podľa Jorgeho Eduarda Hirscha, argentínskeho fyzika pôsobiaceho v USA, ktorý rozhodujúci článok o indexe publikoval v roku 2005. Ide o jeden z indexov citačného ohlasu vedeckých článkov publikovaných jedným vedeckým pracovníkom. Oproti obyčajnému citačnému ohlasu jedného článku (napr. 5-krát citovaný) je Hirschov index hromadným ukazovateľom citácií všetkých článkov daného autora. Vyššiu hodnotu indexu má autor, ktorý má „vyšší“ počet článkov s „vyššou“ citovanosťou. (H-index je s vylúčením samocitácií; h-index ráta aj so samocitáciami.) Používa sa v scientometrii (hodnotenie vedeckej výkonnosti) a bibliometrii (kvantitatívna analýza vedeckých dokumentov). 

Avšak ani Hirschov index nepostihuje všetky citačné nuansy, dané napr. častým publikovaním prác s mnohými spoluautormi, diametrálnymi rozdielmi citačnej praxe v jednotlivých odboroch a pod. Pre jeho používanie a porovnávanie, najmä medzi rôznymi odbormi, platia preto podobné obmedzenia ako pri iných scientometrických indexoch.

Výpočet Hirschovho indexu 

Hirschov index autora závisí od počtu citačných ohlasov (počtu citácií = citačný index) jeho jednotlivých vedeckých prác (článkov). Ide o číslo h (alebo H), označujúce počet článkov majúcich citačný index rovný alebo vyšší h. Ak má napr. autorov deviaty najcitovanejší článok citačný index 10 a desiaty najcitovanejší článok citačný index 8, potom je Hirschov index h = 9. Možno si ho predstaviť ako stranu najväčšieho celočíselného štvorca, ktorý možno vpísať pod graf počtu citácií jednotlivých publikácií zotriedený podľa počtu citácií od najviac citovanej po najmenej citovanú publikáciu (pozri obrázok).

Iný príklad: autor má 5 článkov, ktorých citovanosť je: 1. článok – 9 citácií, 2. článok – 4 citácie, 3. článok – 4 citácie, 4. článok – 1 citácia, 5. článok – 1 citácia. Potom h-index autora sa rovná 3. Má 3 články, ktoré boli citované aspoň 3-krát. Ak by 4. článok bol citovaný 4-krát, h-index autora by bol 4.

V čase, keď Hirsch navrhol tento index (v roku 2005), mal najvyšší index spoluzakladateľ teórie superstrún Edward Witten, ktorého h-index bol 110. V roku 2007 E. J. Corey, laureát Nobelovej ceny za chémiu, mal h-index 132, čo bol najvyšší h-index medzi žijúcimi chemikmi. V prvej desiatke vedcov s h-indexom 104 až 132 bolo 5 laureátov Nobelovej ceny.

Okrem publikačnej aktivity autora je index ovplyvnený citačnými zvyklosťami vedeckej komunity, v ktorej publikuje. Problém mechanických porovnaní h-indexov rôznych autorov dokumentuje aj to, že viacero podobne významných fyzikov, ako je Witten, má h-index rádovo nižší ako 110. Podľa autora indexu Hirscha je ročný vzostup indexu o hodnotu 1 známkou kvality a zvýšenie o hodnotu 3 znakom úplne výnimočnej publikačnej aktivity autora.

Porovnanie indexu pre rôzne odbory 
Hirschov index nerieši porovnanie „výkonnosti“ ani „významnosti“ vedcov z rôznych odborov, pretože rôzne odbory majú predovšetkým rôzny (charakteristický) počet spoluautorov článkov. Porovnanie indexu pre odbory, ktoré sa odlišujú len typickým počtom spoluautorov, umožňuje použiť hodnotu Hirschovho indexu delenú strednou hodnotou počtu spoluautorov článkov daného autora. Ani toto normovanie h-indexu však nezohľadňuje ďalšie medziodborové rozdiely, dané publikačnými a citačnými zvyklosťami, veľkosťou odborov a pod. Na Slovensku Akademická rankingová a ratingová agentúra (ARRA) stanovovala hranice významnosti v jednotlivých odboroch individuálne.

Vysoký Hirschov index na Slovensku (vrátane emigrantov)

Aktuálny zoznam 
Nasledovný zoznam obsahuje slovenských vedcov, ktorí podľa Google Scholar (Študovňa Google) mali vytvorený vlastný profil a h-index (za všetky roky) 30 alebo viac. (Slovenský vedec v tomto zozname je vedec, vedkyňa narodená alebo pracujúca (má uvedené v zdrojoch ako pracovisko) na Slovensku. Vedci stále ešte pracujúci na Slovensku sú v zozname tučným písmom, pracujúci v zahraničí sú normálnym rezom písma (nie tučným). 
 201, Stanislav Tokár, (1952) profesor, subjadrová fyzika, Univerzita Komenského Bratislava Slovensko
 199, Roman Lysák, (1979) vedec, subjadrová fyzika, Česká akadémia vied Praha Česko
 181, Pavol Bartoš (1983) docent subjadrová fyzika, Univerzita Komenského Bratislava, Slovensko
 137, Tomáš Dado, postdoc subjadrová fyzika, Technical University Dortmund, Dortmund Nemecko
 132, Branislav Sitár (1946), Fakulta matematiky, fyziky a informatiky UK v Bratislave, vedúci oddelenia subjadrovej fyziky.
 101, Ján Vilček, profesor (New York, USA), mikrobiológia 
91, Jozef Gécz (1962), profesor neurogenetika, University of Adelaide, Austrália
90, Ján Veizer (1941), emeritný profesor geochémia, University of Ottawa, Kanada
89, Klára Nahrstedt (1957),profesorka informatika, University of Illinois, Urbana-Champaign USA
82, Jozef Bartunek (1963), riaditeľ, kardiológia, Cardiovascular Research Center, Aalst Belgicko
82, Igor Jurišica (1967), vedec bioinformatika, Krembil Research Institute, Toronto Kanada
81, František Baluška, profesor (Bonn, Nemecko), molekulárna botanika
 70, Ružena Bajcsy, profesorka (Berkeley, USA), robotika
 70, Eleonóra Fabiánová (1953), docentka, verejné zdravotníctvo, Regionálny úrad verejného zdravotníctva, Banská Bystrica Slovensko
 68, Vladimír Džavík, profesor kardiológia, University of Toronto, Kanada
 63, Radko Mesiar, profesor (Slovenská technická univerzita, Slovensko), matematika
 61, Vladimír Bužek, profesor (Slovenská akadémia vied, Slovensko), fyzika
 56, Vladimír Černý, profesor (Univerzita Komenského, Slovensko), fyzika
 56, Jozef Šamaj, profesor (Palackého univerzita, Česko), botanika
55,  Silvia Pastoreková, Biomedicínske centrum SAV 
 54, Pavel Povinec, profesor (Univerzita Komenského, Slovensko), fyzika
 51, Eva Benková, profesorka (Institute of Science and Technology Austria, ISTA, Rakúsko), biológia rastlín
 49, Miro Zeman, profesor fotovoltiky (Delft University of Technology, Holandsko)
48, Peter Boor, docent (RWTH Aachen, Nemecko), patológia
 47, Rastislav Bodík, profesor (Univerzita vo Washingtone, USA), programovacie jazyky
 47, Pavol Hell, profesor (Univerzita Simona Frasera, Kanada), grafové algoritmy
 47, Jana Košecká, docentka (George Mason University, USA), strojové videnie a robotika
 44, Martin Pelikán, vedecký pracovník (Apple, USA), aplikovaná informatika
 43, Karol Marhold, profesor (Karlova univerzita, Česko), botanika
43, Martin Krššák, docent (Medicínska Univerzita Viedeň, Rakúsko), medicínska fyzika
 42, Oľga Pecháňová, docentka (Slovenská akadémia vied, Slovensko), biochémia
 42, Alexander Rosa, profesor (McMaster University, Kanada), teória grafov
 42, Ján Tkáč, vedecký pracovník (Slovenská akadémia vied, Slovensko), biotechnológia
 41, Peter Gemeiner, vedecký pracovník (Slovenská akadémia vied, Slovensko), biotechnológia
 41, Igor Krupa, profesor (Univerzita v Katare, Katar), chémia
 41, Igor Lacík, vedecký pracovník (Slovenská akadémia vied, Slovensko), chémia
 41, Pavol Prokop, profesor (Slovensko), behaviorálna ekológia
 41, Peter Richtárik, profesor (Saudská Arábia), optimalizácia a strojové učenie
 40, Marián Brestič, profesor (Slovenská poľnohospodárska univerzita, Slovensko), fyziológia rastlín
 40, Marek Hatala, profesor (Univerzita Simona Frasera, Kanada), dátová veda
 40, Štefan Janeček, docent (Slovenská akadémia vied, Slovensko), molekulárna biológia
 40, Ivo Petráš, profesor (Technická univerzita v Košiciach), automatizácia
 38, Peter Celec, docent (Univerzita Komenského, Slovensko), molekulárny biológ
 38, Ivan Glesk, profesor (Univerzita Strathclyde, Škótsko), elektrické inžinierstvo
 38, Jozef Masarik, profesor (Univerzita Komenského, Slovensko), jadrová fyzika
 38, Štefan Matejčík, profesor (Univerzita Komenského, Slovensko), elektrónová a plazmová fyzika
38, Andrej Kráľ, profesor (Hannover Medical School, Nemecko), auditory neuroscience
 36, Tomáš Bučko, docent (Univerzita Komenského, Slovensko), fyzikálna chémia
 36, Tibor Hianik, profesor (Univerzita Komenského, Slovensko), biofyzika
 36, Norbert Kučerka (Dubna, Ruská federácia), biofyzika
 36, Andrej Liptaj, vedecký pracovník (Slovenská akadémia vied, Slovensko), fyzika
 36, Peter Moczo, profesor (Univerzita Komenského, Slovensko), fyzika
 36, Igor Podlubný, profesor (Technická univerzita v Košiciach, Slovensko), matematika
 35, Michal Mego, profesor (Univerzita Komenského, Slovensko), onkológia
 35, Alexander V. Sirotkin, profesor (Univerzita Konštantína Filozofa, Slovensko), biológia reprodukcie
 34, Iveta Nagyová, vedecká výskumníčka (Univerzita PJ Šafárika, Slovensko), behaviorálna medicína
 34, Igor Tvaroška, vedecký pracovník (Slovenská akadémia vied, Slovensko), výpočtová chémia
 34, Michal Zeman, profesor (Univerzita Komenského, Slovensko), živočíšna fyziológia a etológia
 33, Stanislav Antalič, odborný asistent (Univerzita Komenského, Slovensko), jadrová a subjadrová fyzika
 33, Iveta Bernátová, vedecká pracovníčka (Slovenská akadémia vied, Slovensko), fyziológia
 33, Radovan Dermíšek, profesor (Univerzita v Indiane, USA), fyzika častíc
 33, Marián Valko, profesor (Slovenská technická univerzita, Slovensko), fyzikálna chémia
 33, Marek Živčák, docent (Slovenská poľnohospodárska univerzita, Slovensko), fyziológia rastlín
 32, Ján Dusza, profesor (Slovenská akadémia vied, Slovensko), materiálová veda
 32, Michal Fečkan, profesor (Univerzita Komenského, Slovensko), matematika
 32, Marek Fila, profesor (Slovensko), matematika
 32, Miroslav Grajcar, profesor (Fyzikálny ústav SAV), fyzika
 32, Karol Mikula, profesor (Slovenská technická univerzita, Slovensko), matematika
 32, Milan Sýkora, materiálová veda
 31, Martin Bača, profesor (Slovensko), matematika
 31, Miloš Hauskrecht, profesor (USA), umelá inteligencia
 31, Jozef Kristek, docent (Slovenská akadémia vied, Slovensko), fyzika Zeme
 31, Roman Martoňák, profesor (Slovensko), fyzika
 30, Sergej Hloch, profesor (Technická univerzita Košice, Slovensko), výrobné technológie
 30, Ladislav Paule, profesor (Technická univerzita Zvolen, Slovensko), fytológia
 30, Pavol Quittner, profesor (Univerzita Komenského, Slovensko), matematika
 30, Daniela Ostatníková, profesorka (Univerzita Komenského, Slovensko), fyziológia, lekárske neurovedy

História 
Slovenská Akademická rankingová a ratingová agentúra začala v roku 2008 porovnávať slovenských vedcov pomocou Hirschovho indexu. 

Michal Lehuta v roku 2008 vyhľadal na weboch Slovákov uvedených v Arra zozname (bez odborov fyziky a chémie) aby potvrdil mená zo zoznamu aj H indexom:
 Vedy o Zemi (H>10): Peter Moczo, Vladimír Šucha
 Lekárske vedy (H>15): Daniela Ježová, Iwar Klimeš, Vladimír Krčméry, Marián Mokáň
 Biológia (H>18): František Baluška, Richard Kvetňanský, Milan Labuda, Jaromir Pastorek, Silvia Pastorekova

V roku 2019:

 Michal Fečkan s Hirschovým indexom 26 bol v roku 2019 vďaka vysokému počtu ohlasov (celkovo citovaný 2 314-krát) zaradil medzi 6 217 vedcov, ktorí patria medzi 1 % najcitovanejších na Web of Science. 
 Marián Valko H-INDEX 29 v roku 2020
V roku 2020 medzi často citovanými (Highly Cited Researchers) zo Slovenska pribudli:
 Marián Brestič H-INDEX 31 v roku 2020
 Marek Živčák H-INDEX 26 v roku 2020

Časopisy 
Hirschov index možno stanovovať aj pre odborné časopisy. Je porovnateľný s impakt faktorom časopisov.

Referencie

Pozri aj 
 Citačný index

 Impakt faktor
 Bibliometria

Externé odkazy 
 Záverečná správa druhej časti projektu Vedecká špička – Špičkoví vedci a ich pracoviská na Slovensku z pohľadu H-indexu ARRA, 2008
 Hirschov index na stránkach 3. LF Univerzity Karlovej (česky)

Zdroj 

Bibliometria
Bibliografia
Vedecké časopisy