Cheirisofos (kovotepec)

Cheirisofos () bol grécky kovotepec neznámeho pôvodu, ktorý tvoril za vlády cisára Augusta. Známe sú jeho signatúry na dvoch strieborných skyfoi uložených v Národnom múzeu v Kodani.
  
Tieto poháre sú majstrovskými dielami spracovania striebra, vyrobené boli v rímskej dielni (zrejme niekde v okolí  Capuy v regióne Kampánia) Každý z pohárov váži asi jeden kg, vysoké sú 11 cm, v priemere majú 13,5 cm, výška zdobených reliéfov je približne 8,5 cm. Nájdené boli v roku 1920 na južnom pobreží dánskeho ostrova Lolland, v obci Hoby, v pohrebnej hrobke bojovníka, s ďalšími cennými predmetmi.
 
Obidva poháre reliéfne zobrazujú výjavy z Homérovej Iliady, jeden zobrazuje Priama, ktorý žiada Achilla o mŕtve telo svojho syna Hektora, druhý Odysea a Filoktéta. Na prvom je podpis Cheirisofa v starogréčtine ΧΕΙΡΙΣΟΦΟΣ ΕΠΟΕΙ (Cheirisofos to zhotovil), na druhom vo fonetickom prepise, ale nie v latinčine, latinkou: CHIRISOPHOS EPOI; z toho možno vydedukovať, že umelec bol Grék, ale v službách Rimanov. 
 
Ďalší nápis na dne jedného z pohárov uvádza meno ich prvého majiteľa Gaia Silia, veliteľa rímskej armády v provincii Horná Germánia (Germania Superior), s hlavným mestom  Mogontiacum (dnes Mainz), rokoch 14 až 21 po Kr., ktorého Tiberius poveril výstavbou rímskej flotily Germánie. Existuje zaujímavá možnosť, že muž pochovaný v Hoby bol v osobnom kontakte s Rimanmi (poháre mohli byť diplomatické dary Silia pre „barbarského“ náčelníka na severe). Historicky je zaznamenaná cesta budúceho rímskeho cisára Tiberia v roku 5 po Kr. na polostrov Kimbrov. Kimbrovia boli národom, ktorý žil na Jutskom polostrove. Nápis s názvom Skutky Božského Augusta na bronzovom stĺpe v Ríme z roku 14 po Kr. uvádza:  Moja flotila sa plavila od ústia Rýna smerom nadol až do krajín Kimbrov, do ktorých dovtedy žiaden Riman nikdy neprenikol, buď po súši, alebo po mori, a Kimbrovia Charudi a Semnoni a ďalšie národy Germánov z toho istého regiónu prostredníctvom svojich vyslancov hľadali moje priateľstvo a priateľstvo rímskeho ľudu.

Referencie a bibliografia

Iné projekty 

 
Kovotepci starovekého Grécka