Propionát

Propionáty (tiež propionány, systematicky propanoáty) sú soli alebo estery kyseliny propiónovej. Väčšina z nich je vo vode pomerne dobre rozpustná.

Výroba 
Väčšinu propionátov možno pripraviť reakciou kyseliny s kovom. Príklady týchto reakcií sú:

 2 C2H5COOH + Zn -> Zn(C2H5COO)2 + H2
 6 C2H5COOH + 2 Fe -> 2 Fe(C2H5COO)3 + 3 H2

Reakcia takto prebieha so všetkými kovmi, ktoré sú v Beketovom rade kovov naľavo od vodíka, teda reaktívnejšie, než je vodík. Reakcie prebiehajú aj so soľami slabých kyselín (alebo s hydroxidy alebo oxidy) kovov ušľachtilých aj neušľachtilých:

 CuCO3 + 2 C2H5COOH -> Cu(C2H5COO)2 + CO2 + H2O
 NaOH + C2H5COOH -> C2H5COONa + H2O

Pre reakciu s čistými ušľachtilými kovmi je potrebné použiť oxidačné činidlo, vhodným príkladom je najmä peroxid vodíka:

 Cu + H2O2 + 2 C2H5COOH -> Cu2+ + 2 C2H5COO- + H2O -> Cu(C2H5COO)2 + H2O

Vznik esterov 
Táto kyselina tvorí estery. Vznikajú reakciou kyseliny propiónovej s príslušným alkoholom, pričom sa odštiepi z karboxylové skupiny OH a z alkoholovej skupiny H, čo vytvorí vodu. Táto reakcia prebieha sama, vďaka oxóniovým iónom v kyseline octovej, avšak reakcia prebieha podstatne rýchlejšie a úplnejšie za prítomnosti silnej kyseliny, obvykle kyseliny sírovej, ktorá napomáha pri odštepovaní vody. Reakcia prebieha takto:

 C2H5COOH + HOR ->[H2SO4]  C2H5COOR + H2O

Využitie ako potravinárske aditíva 
Kyselinu propiónovú a jej soli využíva potravinársky priemysel ako konzervačné činidlo predlžujúce trvanlivosť potravín, napríklad chlebov, toastov, sendvičov, bagiet, ale aj výrobkov z mäsa az rýb. Na obaloch potravín ich nájdeme pod kódmi E 280 – kyselina propiónová, E 281 – propionát sodný, E 282 – propionát vápenatý alebo E 283 – propionát draselný.

Príklady 
 Propionát sodný C2H5COONa
 Propionát draselný C2H5COOK
 Propionát vápenatý Ca(C2H5COO)2
 Propionát železitý Fe(C2H5COO)3
 Propionát zirkoničitý Zr(C2H5COO)4

Referencie

Iný projekt

Zdroj 

Anióny
 
Estery karboxylových kyselín
Soli karboxylových kyselín