Daippos zo Sikyónu

Daippos () bol grécky sochár v 3. stor. pred Kr.
 
Sochár Daippos, syn a žiak Lysippa zo Sikyónu, pôsobil podľa Plínia v období 121. olympiády, t. j. na začiatku 3. stor. pred Kr.  Pausanias zaznamenal, že bol autorom dvoch sôch olympijských víťazov pochádzajúcich z Élidy umiestnených v Olympii, a to Kallóna, víťaza v boxe chlapcov (v roku 304 pred Kr.), a Nikandra, dvojnásobného víťaza v behu na dve stadiá (v rokoch 304 a 300 pred Kr.).

Plínius uvádza jeho dielo, známe pod gréckym menom Perixyomenos, ktoré pravdepodobne predstavovalo športovca so škrabadlom (zvaným strigilis). Toto dielo zrejme preto nazvali týmto termínom, aby ho odlíšili od Lysippovho Apoxyomena, sochy mladého bežca, odstráňujúceho si olej a prach z ramien malým bronzovým škrabadlom (apoxyomenos je ten, kto sa zoškrabuje; perixyomenos [od slova περιξύω - perixyó] ten, kto sa škrabe okolo, t. j. „muž, ktorý si čistí celé telo.“ ). Už zo samotného výberu témy, je možné poznať, že Daippos vo svojej tvorbe kráčal v šľapajách svojho otca. Nemecký klasický filológ Carl Robert vyslovil hypotézu, že Perixyomenos, o ktorom píše Plínius, bola zrejme niektorá z dvoch sôch športovcov, ktorú Pausanias videl v Olympii.

V dvoch pasážach  (Nat. hist., 34, 51 a 66 ) je Daippos u Plínia uvedený ako Laippus, zatiaľ čo v tretej pasáži (Nat. hist. 34, 87 )  už ako Daippus. Nejde tu o dvoch umelcov, je to jednoducho chyba v prepise pri preklade z gréckeho zdroja do latinčiny (začiatočné grécke písmená Δ a Λ sa podobajú).
 
Niektorí znalci sa domnievajú, že socha Apoxyomena (od sochára Lysippa), známa z mramorovej kópie v Museo Pio-Clementino vo Vatikáne (nájdená v roku 1849 v Trastevere ), by mohla byť kópiou sochy Perixyomena od Daippa, Lysippovho syna.
 
V roku 1989 nemeckí archeológovia počas vykopávok v Olympii našli severne od Prytaneionu podstavec (inv. 1147) patriaci soche (inak neznámemu) Autolykovi z Élidy, ktorú zhotovil Daippos zo Sikyónu. Nápis (SEG 40, 387; 53, 429) datujú približne do roku 300 pred Kr. (alebo do prvého desaťročia 3. stor. pred Kr.)

Referencie a bibliografia 

 
Sochári starovekého Grécka