Jakov Michajlovič Sverdlov

Jakov Michajlovič Sverdlov (; * 3. jún 1885, Nižný Novgorod – † 16. marec 1919, Oriol bol boľševický stranícky predák a vodca RSFSR. Jeho brat bol francúzsky generál Zinovij Peškov.

Životopis

Mladosť 
Narodil sa židovským rodičom, jeho otec pracoval ako rytec. V roku 1902 sa pripojil k Ruskej sociálnodemokratickej robotníckej strane, a roku 1903 do jej boľševickej frakcie, vedenej Leninom.

Zapojil sa do revolúcie z roku 1905. V roku 1906 bol zatknutý, väčšinu času až do roku 1917 sa zdržiaval buď vo väzení alebo v exile. Bol členom redakcie komunistických novín Pravda.

Na začiatku prvej svetovej vojny bol vo vyhnanstve v Turuchansku na Sibíri, kde sa stretol so Stalinom.

Revolúcia 1917 

Po februárovej revolúcii v roku 1917 sa vrátil do Petrohradu a bol znovu zvolený do ústredného výboru Komunistickej strany spolu s Leninom, Trockým a Stalinom. Zohral dôležitú úlohu v plánovaní októbrovej revolúcie. Spolu s predstaviteľmi ústredného výboru strany sa v januári 1918 podieľal na rozpustení Ústavodarného zhromaždenia, ktorým bola definitívne zahataná možnosť demokratického vývoja krajiny.

Neskôr sa zistilo, že organizoval vraždu cára Mikuláša II. a jeho rodiny, ktorá sa odohrala 17. júla 1918, a že bol za tento zločin plne zodpovedný.

Niekedy je označovaný ako prvý vodca Sovietskeho zväzu. Toto označenie je však chybné, pretože Sovietsky zväz vznikol v roku 1922, tri roky po jeho smrti. Každopádne bol po októbrovej revolúcii zvolený vodcom ruskej SFSR a fakticky viedol krajinu počas rekonvalescencie Lenina po atentáte 30. augusta 1918.

Smrť 
Podľa oficiálnej verzie zomrel na španielsku chrípku v meste Oriol počas epidémie. Bol pochovaný v Kremeľskej stene, kde boli neskôr pochovaní aj ostatní boľševici.

Podľa inej verzie zomrel na tuberkulózu. Podľa ďalšej verzie navštívil Morozovovu továreň v meste Oriol, kde bol ťažko zranený miestnymi robotníkmi, kvôli svojmu židovskému pôvodu. Avšak táto skutočnosť mala byť vraj ututlaná, aby nedošlo k poškodeniu obrazu revolúcie.

V rokoch 1924 až 1991 niesol Jekaterinburg na jeho počesť meno „Sverdlovsk“. Ukrajinský Dovžansk po ňom bol pomenovaný v rokoch 1938 až 2016.

Iné projekty

Referencie

Zdroj 
 

Ruskí politici
Politici židovského pôvodu
Ruské osobnosti židovského pôvodu
Sovietski politici
Osobnosti na sovietskych poštových známkach
Osobnosti z Nižného Novgorodu
Starí boľševici