Kamenné rieky (Vitoša)

Kamenné rieky () sú prírodný fenomén charakteristický pre pohorie Vitoša v Oblasti Sofia v západnom Bulharsku.

Charakteristika 
Ide o špecifický prírodný úkaz vyskytujúci sa v pohorí Vitoša pre ktoré je charakteristický. Jedná sa o kamenné moria (tu podobne ako inde vo svete označované ako kamenné rieky) tvorené veľkými zaoblenými syenitovými blokmi zvyčajne okrúhleho tvaru a rôznych veľkostí, ktoré sa radiálne vinú z vrcholových častí pohoria riečnymi dolinami, ktoré vypĺňajú, smerom do nižších polôh. Vitošské rieky a bystriny tak tečú v častiach výskytu kamenných riek skryto korytom položeným pod týmito kamennými riekami. Niektoré z nich sa po ceste rozdeľujú a vytvárajú tak aj niekoľko prúdov, niektoré pokračujú až ku koncu nerozvetvené. Väčšie z kameňov dosahujú v priemere bežne veľkosti okolo 4 – 5 metrov a hmotnosti 50 – 60 ton. Dajú sa považovať za priamo emblematickú súčasť pohoria Vitoša a jej typický krajinný prvok. Špeciálne kamenná rieka nachádzajúca sa v lokalite Zlatnite mostove, býva spomínaná vždy keď sa hovorí o krásach, alebo zaujímavých lokalitách tohto pohoria.

Lokalizácia 
Kamenné rieky sa vyskytujú na väčšej časti územia pohoria Vitoša, charakteristické sú však najmä pre vrcholové partie pohoria. Najviac kamenných riek začína v oblasti vrcholov Černi vrăch, Goľam Rezen, Malăk Rezen, Skoparnika, Kupena, Samara a Selimica. Najkrajšie a najzaujímavejšie kamenné rieky sa nachádzajú v doline, ktorú vytvorila rieka Vladajska reka () a to najmä vo vyhľadávanej lokalite Zlatnite mostove (), kde sa nachádza aj najznámejšia a najväčšia kamenná rieka Vitoše. Ďalšie významné kamenné rieky sa nachádzajú aj v dolinách riek Bojanska reka (), Struma (), Bistrica (), Dragalevska reka (), Matnica (), Tančovica (), Jančovska reka (), Rudarštica () a Bistra reka (). Najdlhšia zo všetkých vitošských kamenných riek je kamenná rieka nachádzajúca sa v doline rieky Bistra reka, ľavého prítoku rieky Vladajska reka, pričom táto kamenná rieka dosahuje celkovej dĺžky až dva kilometre.

Pôvod 
Spočiatku sa vzhľadom k ich hladkým a oblým tvarom predpokladalo, že sú ľadovcového pôvodu a z tohto dôvodu sa pre nich v minulosti ustálilo pomenovanie „morény“, pričom značná časť ľudí im stále morény hovorí. Táto hypotéza sa ukázala ako nesprávna, keď sa zistilo, že Vitoša nebola narozdiel od pohorí ako Rila a Pirin v období kvartérnej ľadovej doby zaľadnená a tak vitošské kamenné rieky nemohli vzniknúť pôsobením ľadovca. Okrem toho je na niektorých miestach a pri niektorých kamenných blokoch vidieť, že napriek tomu, že kamenný balvan pôsobí samostatne, v skutočnosti existujú časti, kde je ešte na niektorých miestach spojený so základnou skalou a aj z tohto faktu je zrejmé, že na miesto nemohli byť „donesené“ pri pohybe hypotetického ľadovca. Dnes sa predpokladá, že vznikli jednoducho procesom erózie z dôvodu dlhodobého pôsobenia vody (všetky sa nachádzajú v korytách horských riek), mrazivých vetrov a ďalších prirodzených prírodných javov obvyklých pre pohorie Vitoša. Následne sa ďalším pôsobením vody a vetra od seba začali zvetralé kamenné bloky v puklinách oddeľovať a ďalším pôsobením sa tieto miesta zaobľovali a uhladzovali.

Zaujímavosť 
 Vitošské kamenné rieky sú jedinými kamennými riekami vyskytujúcimi sa na území Bulharska.

Galéria

Referencie 

Sofia (oblasť)
Vitoša