Pamätný dom Čierny orol

Pamätný dom Čierny orol je historická budova v Liptovskom Mikuláši. Spomína sa už v 17. storočí ako zájazdový hostinec - Vrbický hostinec. V 19. storočí bola budova rozšírená o javisko, čim  sa Čierny orol stal centrom kultúrneho života, ktorého vplyv presiahol hranice Liptovského Mikuláša. 1. mája 1918 zorganizovali Sociálni demokrati verejné zhromaždenie, tu odznela  Mikulášska rezolúcia, ktorou sa slovenský národ otvorene prihlásil k právu na sebaurčenie a k myšlienke česko-slovenskej vzájomnosti. V nasledujúcom období bol známy ako Robotnícky dom. Roku 1961 bol vyhlásený za národnú kultúrnu pamiatku a registrovany je v UZPF pod č. 394.

História 
 22. augusta 1830 - odohralo sa prvé divadelné predstavenie, veselohra Kocúrkovo od Sama Chalupku
 1832 - 1840 - v týchto rokov tu sídlil prvý slovenský ochotnícky divadelný spolok  Divadlo slovanské svatomikulášske, ktorého zakladateľom bol Gašpar Fejérpataky-Belopotocký
 1847 - 1918 - sídlo národnobuditeľského spolku založeného M. M. Hodžom volane Meštianske kasíno "Větín" 
 19. storočie - v 50. rokoch dostáva svoje meno Schwarzer Adler
 1861 - sídlo Spolku správy divadelnej v Liptovskom Mikuláši 
 1880 - rozsiahla stavebná úprava
 1914 - stredisko Robotníckej telovýchovnej jednoty v Liptovskom Mikuláši
 1916 - začiatok premietania filmov v kine A. Steina, ktorá línia kín Černokňažník, Hviezda, Nástup a kino 1. Máj, avšak ukončilo kino činnosť kvôli nástupu nových digitálnych technológií premietania
 1. mája 1918 - sa na nádvorí konalo ľudové zhromaždenie, zorganizované mikulášskymi sociálnymi  demokratmi. Rezolúciu ktorú prijalo pripravil a predniesol Vavro Šrobár. Obsahovala požiadavky na demokratické občianske práva, osemhodinový pracovný čas, uzavretie všeobecného spravodlivého mieru a "bezpodmienečné uznanie práva všetkých národov Uhorska na samourčenie, teda i uhorskej vetvy československého kmeňa." Tu zaznela prvýkrát verejne na Slovensku, požiadavka vytvorenia spoločného štátu Slovákov a Čechov. V tomto roku sa Čierny orol dostáva do povedomia ako Robotnícky dom 
 1928 - umiestnenie pamätnej tabule pri príležitosti 10. výročia pamätného zhromaždenia 1.mája 1918, autorom je Ladislav Majerský
 1948 - stal sa sídlom spotrebného družstva Jednota
 1961 - vyhlásenie za národnú kultúrnu pamiatku
 1983 - 1994 - celková pamiatková rekonštrukcia, ide do spravy Liptovského múzea v Ružomberku je v ňom stála expozícia Poľovníctvo a rybárstvo v Liptove a tiež úsek náučnej a regionálnej literatúry  Liptovskej knižnice Gašpara Fejérpatakyho-Belopotockého.

Galéria

Referencie

Externé zdroje 
  
 
  

Liptovský Mikuláš
Kultúrne pamiatky na Slovensku