Neal Cassady

Neal Leon Cassady (* 8. február 1926, Salt Lake City, Utah, USA - † 4. február 1968, San Miguel de Allende, Mexiko) bol americký spisovateľ, jeden z ústredných aktérov Beat generation. Zapôsobil ako inšpirátor, alebo múza viacerých autorov, napríklad Allen Ginsberg, Jack Kerouac, William S. Burroughs a Ken Kesey. Cassady bol predlohou pre postavu Deana Moriartyho v románe Na ceste (On the Road). Bol nadaným spisovateľom, no kvôli svojej dobrodružnej púti životom toho napísal málo. Bol členom skupiny „Merry Pranksters“ riadenej spisovateľom Kenom Keseym. Cassady disponoval silnou charizmou, no viackrát sa dostal do väzenia, obchodoval s drogami, pracoval v robotníckych povolaniach. Bol trikrát ženatý, z toho s Carolyn Cassadyovou mal troch potomkov.

Vďaka svojim milostným aféram s mužmi z jadra Beat generation sa stal nesmrteľným, no sám nikdy neprekročil hranicu svojej triedy. Naposledy v živote robil na železnici sprievodcu. Zomrel na predávkovanie Seconalom v kombinácii s alkoholom. Našli ho ležať pri trati.

Cassady ako predloha pre postavy
Viacerí autori použili ikonickú osobnosť Cassadyho ako model pre postavy:
Ken Kesey napísal poviedku o jeho smrti "The Day After Superman Died", v ktorej mrmle číslo trate ako svoje posledné slová pred skonom. Poviedka vyšla ako súčasť Keseyho zbierky „Demon Box“ (1986). Vo svojom románe Bol som dlho preč (originál One Flew Over the Cuckoo's Nest) ho inšpiroval pre kreáciu hlavnej postavy. 

Allen Ginsberg zmienil Cassadyho vo svojej známej poéme Vytie (en. Howl - 1955) ako tajomnú osobu N.C.

Cassady bol modelom pre postavu Deana Moriartyho v románe Jacka Kerouaca Na ceste a pre postavu Code Pomeraya vo viacerých románoch. Cassady je zodpovedný za zmenu Kerouacovho sentimentálneho štýlu podľa Thomasa Wolfeho, čo možno vidieť v „The Town and the City“ a za Kerouacov objav vlastného štýlu nazvaného „spontánna próza“, ktorý prvýkrát použil v románe „Na ceste“.

Dielo
 Pull My Daisy (1951, poézia) napísal s Jackom Kerouacom
 Genesis West: Volume Seven (1965, článok v časopise)
 The First Third (1971, román autobiografický - vyšiel tri roky po smrti)
 Grace Beats Karma (zbierka poézie a korešp., New York, NY: Blast Books, 1993. ISBN 0-922-23308-X
 Neal Cassady: Collected Letters, 1944-1967 (2004, korešpondencia)

Zdroje
 
 Hippie encyklopedie, John Bassett McCleary, preklad L. Snížek, Levné knihy a.s. a Volvox Globator, Praha, 2010, ISBN 8072077902, ISBN 9788072077908, str. 365
 Guardian - Carolyn Cassady o Nealovi

Beat generation
Spisovatelia USA
Kontrakultúra 60. rokov
Osobnosti zo Salt Lake City