İznik Gölü

İznik Gölü alebo len İznik (v staroveku  alebo ) je sladkovodné jazero tektonického pôvodu v severovýchodnej časti polostrova Malá Ázia. Ide o najväčšie jazero v oblasti Marmarského mora a piate najväčšie jazero v Turecku. Plochou zaberá okolo 300 km². Jeho maximálna hĺbka je 82 m. Jazero je obľúbenou turistickou destináciou v Turecku.
 

Severne od jazera sa nachádza pohorie Samanli, východne od neho pohorie Katirli. Jazero má jeden výtok: vodný tok Karsak, ktorý ho spája s Marmarským morom, a päť vtokov: potoky Orhangazi, Kuru, Karasu, Ekinlik a Sölöz.
 
Na východných brehoch jazera leží rovnomenné mesto İznik, historická Nikaia, významné centrum raného kresťanstva, v ktorom sa uskutočnili dva ekumenické koncily (prvý ekumenický koncil a Druhý nicejský koncil).

Ekosystém 
Koncom 20. storočia bolo jazero v dôsledku rapídnej industrializácie a intenzívnej poľnohospodárskej činnosti znečistené.
 
V jazere bolo zaznamenaných 19 druhov rýb vrátane beličky obyčajnej (Alburnus alburnus), lieňa sliznatého (Tinca tinca), plotica lesklá (Rutilus rutilus), druhu Salaria fluviatilis či Proterorhinus marmoratus.

História 
Územie okolo jazera bolo obývané už v staroveku. Ľudské osídlenie bolo doložené už 7150 rokov pred Kristom. Jazero i oblasť okolo neho sa nazývali Askania. Jazero sa v priebehu historického vývoja nachádzalo v západnej časti Bitýnie, západná časť jazera patrila tiež do historického kraja Mýzie a východná do Frýgie. V antike sa oblasť stala významným regiónom Rímskej ríše a následne Byzantskej ríše. V stredoveku sa dostalo do moci Osmanskej ríše.
 
Na východných brehoch jazera leží rovnomenné mesto İznik, historická Nikaia, významné centrum raného kresťanstva, v ktorom sa uskutočnili dva ekumenické koncily (prvý ekumenický koncil a Druhý nicejský koncil). Mesto a jeho okolie tvorili centrum Nikajského cisárstva.
 
V roku 2014 bola na dne jazera, asi 20 metrov od brehu objavená 1 600 rokov stará byzantská bazilika. Zasvätená bola svätému mučeníkovi Neofytovi, ktorý mal byť pri brehoch jazera umučený. Podľa jednej z hypotéz sa bazilika zrútila po zemetrasení v roku 740 a následne klesla ďalej do jazera.

Galéria

Referencie 

 
Jazerá v Turecku