Aghlabovci

Aghlabovci [slovenská výslovnosť: aglabovci] (iné názvy: Aglabovci, Aghlabidovci; arab. بنو الأغلب- Banú al-Aglab, iný prepis:...Aghlab alebo الأغالبة al-Agáliba, iný prepis: al-Agháliba) bola arabská dynastia vládnuca v rokoch 800909 v severnej Afrike.

História rodu 
Zakladateľom rodu bol abbásovský guvernér Ibráhím I. ibn al-Aglab (800812), ktorého v dôsledku predchádzajúcich berberských vzbúr poveril správou územia kalif Hárún ar-Rašíd. Ibrahím sa udeleného územia ujal a kalifovi posielal ročný poplatok 40 000 dinárov, inak však začal vládnuť pomerne samostatne a založil nezávislý sunnitský emirát so sídlom v Kajruváne. V nasledujúcom období Aghlabovci síce oficiálne naďalej podliehali abbásovským kalifom, no prejavovalo sa to iba pri poradí mien v modlitbe chutba. Ibráhímova vláda bola z vojenského hľadiska spojená najmä s upevňovaním moci v Afrike a potláčaním berberských povstaní. Začiatkom 9. storočia sa mu a Abudlláhovi podarilo postupne ovládnuť Tunisko, Tripolsko a časť Alžírska. 

Za vlády Ibráhímovho syna Zijádatulláha I. v krajine vypukla silná arabská vzbura, ktorá však bola potlačená a následne sa krajine v rokoch 827831 podarilo ovládnuť byzantskú Sicíliu, v roku 868 Maltu, a neskôr aj časť južného Talianska. Šlo o poslednú fázu arabskej invázie zavŕšenú dobytím poslednej sicílskej pevnosti Taormina v roku 902. Aghlabovci mali silné námorníctvo, známa bola ich pirátska činnosť a prepadanie kresťanských prístavov a miest. V roku 838 vyplienili Marseille, v roku 840 taliansku Anconu, v roku 849 burgundský Arles a v roku 846 dokonca perifériu Ríma. Rím znovu ohrozili v roku 849 a v roku 878 sa pápež Ján VIII. musel zaviazať k poplatkom. Podobne už pred tým učinili iné bohaté talianske prístavné mestá Gaeta, Amalfi, Neapol, či Sorrento. 

Koncom 9. storočia sa však aghlabovské úspechy v Taliansku začali rúcať. Oživená Byzantská ríša pod vládou Macedónskej dynastie začala proti krajine viesť protiofenzívu a dokázala získať späť početné mestá a pevnosti. Podobne sa do protiofenzívy spustili aj západní katolíci. V roku 909 bol štát oslabený medzikmeňovými spormi a poľahky vyvrátený šíitskymi Fátimovcami. Z obdobia Aghlabovcov sa v severnej Afrike zachovalo viacero kultúrnych pamiatok náboženského i svetského charakteru.

Zoznam panovníkov
 Ibráhím I. ibn al-Aglab (800812)
 Abú-l-Abbás Abdulláh I. (812817)
 Zijádatulláh I. (817838)
 Abú Ikál al-Aglab (838841)
 Abú-l-Abbás Muhammad I. (841856)
 Abú Ibráhím Ahmad (856863)
 Zijádatulláh II. (863)
 Abú-l-Garáník Muhammad II. (863875)
 Abú Ishák Ibráhím II. (875902)
 Abú-l-Abbás Abdulláh II. (902903)
 Abú Mudar Zijádatulláh III. (903909)

Referencie

Ďalšia literatúra 
 AGHLABIDS or BANU 'L-AGHLAB In: 
 AGHLABIDS In: 
 AGHLABIDS In:
 Aglabiden In: 
 

Panovnícke rody
Aghlabovci
Dejiny Tuniska
Dejiny Alžírska
Dejiny Líbye
Dejiny Talianska
Byzantská ríša