Malá Prašivá

Malá Prašivá je vrch v Moravsko-sliezskych Beskydách v blízkosti Vyšní Lhoty pri severnom okraji CHKO Beskydy. Dosahuje výšku 706 m n.m. Na jej vrchole sa nachádza Chata Prašivá a Kostol svätého Antona Padovskeho zo 17. storočia.

Názov 
Pomenovanie "Prašivá" pochádza z predkresťanskej doby, kedy sa do lesov na svahoch hory vyvážali ľudia chorí tzv. Prašivinou.

Poloha 
Hora sa nachádza v katastri obce Vyšní Lhoty. Malou Prašivou začína hrebeň, ktorý ďalej pokračuje Prašivou, Čuplom, Lipí, Ropičkou, Príslop, Velkým Lipovým a Ropicou.

Vrchol

Kostol 
Takmer na vrchole Malej Prašivej sa nachádza drevený kostol z roku 1640 zasvätený sv. Antonovi Padovskému. Prašivá sa postupne stala významným pútnickým miestom pre Tešínsko aj neďalekú Moravu a Slovensko. Púte sa na Prašivú (ľudovo "Prašivku") konajú doteraz.

Chata 

Už od konca 19. storočia sa uvažovalo o tom, že by na Prašivej mala vzniknúť turistická chata. Keď sa 1. septembra 1910 konala ustanovujúca schôdza spolku Beskydskej jednoty sliezskej, jedným z jeho cieľov bola výstavba turistickej chaty na Prašivej. Ich úmysel bol okrem iného motivovaný snahou podporiť turistický ruch Čechov po Beskydách, pretože väčšina vtedajších beskydských turistických ubytovní patrila Nemcom. Beskydská jednota sliezska v roku 1912 odkúpila stavebnú parcelu pri vrchole Prašivej od manželov Velčovských a začala chystať plány na výstavbu. Následkom prvej svetovej vojny však bola stavba chaty odložená a znovu sa o nej začalo uvažovať v roku 1918.

Po sérii príprav sa 11. apríla 1921 začalo s výstavbou chaty podľa projektu místeckého staviteľa Jara Čermáka. Už 2. októbra toho istého roku bola chata oficiálne otvorená. Chata mala tri podlažia. V prvom sa nachádzala jedáleň s výčapom, kuchyňou a verandou, druhé poschodie zaberala obytná časť a tretie poschodie rozhľadňa. Na stavbu chaty prispela séria peňažných ústavov, okolitých obcí i drobnejších darcov vrátane Petra Bezruča a T.G. Masaryka, ktorý dokonca prispel sumou 5000 Kčs, čo bola relatívne vysoká suma vzhľadom k celkovému rozpočtu 273 300 Kčs.

Počas druhej svetovej vojny pripadla chata nemeckému turistickému spolku Beskidenverein a prístup do nej bol zakázaný. Po februári 1948 bola chata znárodnená, po roku 1989 pripadla Klubu českých turistov Frýdek-Místek.

Povesti 
 Keď v roku 1640 usporiadal v lesoch na Prašivej hon gróf Jiří Oppersdorf, zbadal v lese jeleňa a jal sa ho prenasledovať. Jeleň ho zaviedol hlboko do lesov, ďaleko od grófskej družiny. Keď sa jeleň na chvíľu zastavil, gróf ho postrelil. Rana však nebola smrteľná a jeleň sa vrhol na grófa. Ten v snahe vyhnúť sa jeho ostrým parohom schoval sa za strom, ale jeleň strom prebodol a uväznil v ňom seba i grófa. Až po troch dňoch zúfalstva, bolesti a hladu bol gróf nájdený. Z vďačnosti nad tým, že si zachránil holý život, nechal postaviť na Prašivej drevený kostol, ktorý tam stojí dodnes.
 Podľa inej povesti sa dievča, ktorá na deň sv. Antonína t.j. 13.júna dôjde bosá až ku kostolu, do roka vydá.
 Zvon z kostola sv. Antona Padovskeho je vraj mimoriadne účinný pri zvonení na mraky.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Web chaty na Prašivej

Literatúra 
 MIKULÁŠ, J.L. Povesť o zvončeku vo Vyšných Lhotách na Tešínsku proti mračnám. IN: Český ľud 1927, str. 329 - 330.

Zdroj 

Lysohorská hornatina
Vrchy v Moravsko-sliezskych Beskydách
Vyšní Lhoty
Technické pamiatky v Moravsko-sliezskom kraji
Rozhľadne v Česku
Katolícke pútnické miesta
Vrchy v okrese Frýdek-Místek
Vrchy pod 1000 metrov v Česku