Ľubica Blašková

PhDr. Ľubica Blašková (* 31. máj 1955, Bratislava) je slovenská pedagogička a prekladateľka. Bola kandidátkou na prezidentku SR vo voľbách v roku 2014. Ľubica Blašková bola na začiatku jedinou kandidujúcou ženou.

Životopis 
Po ukončení Gymnázia Andreja Kmeťa v Banskej Štiavnici, kde absolvovala prípravku pre štúdium v zahraničí, pokračovala v štúdiách v Moskve a štúdium ukončila v roku 1981. V roku 1982 zložila rigorózne skúšky v odbore teória vyučovania ruského jazyka a literatúry na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského a získala titul PhDr. Pracovala ako pedagogička na Vysokej škole ekonomickej v Bratislave. Pracovala ako prekladateľka a tlmočníčka, spolupracovala najmä s Ministerstvom kultúry SR a Československou televíziou. Na ďalších pozíciách pracovala v súkromnom a štátnom sektore.

Politické pôsobenie

Kandidatúra na prezidenta 
Ľubica Blašková oznámila svoju kandidatúru neoficiálne v marci 2013, následne začala postupne zbierať podpisy k petícii a jej kandidatúru na prezidentku SR oficiálne uviedol na tlačovom brífingu 11. októbra 2013 pred sídlom prezidenta SR jej menovec Rastislav Blaško, bývalý podpredseda Sociálnodemokratickej strany Slovenska (predsedom v roku 1992 bol až do svojej smrti Alexander Dubček), ktorý v tom čase bol nezávislým kandidátom na predsedu Bratislavského samosprávneho kraja.

V prieskume konanom v novembri 2013, mesiac po ohlásení kandidatúry, získala 0,8 % preferencií.

9. januára, v posledný deň odovzdania podpisov od občanov alebo poslancov Blašková oznámila, že svoju kandidatúru sťahuje. Dôvodom bolo, že podľa jej názoru: „Slovenská spoločnosť [...] nedospela do štádia, aby akceptovala ženu na tomto poste.“ Z arogancie obvinila poslancov NR SR, ktorí nemajú záujem podporiť iných občanov do politickej súťaže. Následne zvažovala kandidatúru na primátorku Bratislavy.

Kandidatúra do NR SR 
Vo voľbách do NR SR v roku 2020 kandidovala za stranu VLASŤ, ktorej lídrom bol v tom čase bývalý sudca Štefan Harabin.

Aktivity na Ukrajine 
Počas ruskej agresie voči Ukrajine sa aktívne zúčastnila ruskej propagandy a počas medzinárodne neuznaného referenda o pripojení okupovanej Luhanskej oblasti k Rusku usporiadaného 23. septembra 2022 pôsobila ako „medzinárodná pozorovateľka“.

Ako fiktívny zahraničný pozorovateľ figurovala aj počas zinscenovaných volieb v Záporožskej oblasti konaných 10. septembra 2023, čím vyjadrila podporu nezákonnej anexii ukrajinského územia. Vstupom na ukrajinské územie bez povolenia tiež porušila ukrajinské zákony.

Referencie 

Osobnosti z Bratislavy
Slovenskí vysokoškolskí pedagógovia
Slovenskí prekladatelia
Rusisti
Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Vyučujúci na Ekonomickej univerzite v Bratislave