Podkrušnohorská oblast

Podkrušnohorská oblast alebo staršie Podkrušnohorská podsoustava je geomorfologická oblasť v severozápadných Čechách (Karlovarský a Ústecký kraj). Niekoľkými štvorcovými kilometrami Chebskej panvy presahuje aj na nemecké územie. 

Ide o pásmo tektonických zníženín a sopečných kopcov, vzniknutých pri tektonických pohyboch v treťohorách. Tiahne sa v dĺžke asi 175 km z juhozápadu na severovýchod, od Chebu až k Českej Lípe. Na severozápade je lemovaná prudko sa dvíhajúcimi Krušnými horami, na juhu nižšími vrchovinami a pahorkatinami, na východe potom Českou tabuľou. V panvách Podkrušnohorskej oblasti sa nachádzajú ložiská hnedého uhlia, ktoré sa tu ťaží. Početné výrony oxidu uhličitého pozdĺž zlomových línií v západnej časti vytvárajú minerálne pramene (Františkovy Lázně a Karlovy Vary).

Väčšou časťou oblasti preteká rieka Ohře, ľavostranný prítok Labe, ktorá preráža České středohoří pri Ústí nad Labem a jeho ďalšie prítoky (napr. Bílina, Ploučnice) odvodňujú severnú časť oblasti. Južná časť Doupovských hôr patrí do povodia Strely (a tá potom prostredníctvom Berounky a Vltavy opäť do povodia Labe).

Vďaka prírodným zdrojom (kúpele na jednej strane a ťažba uhlia s nadväzujúcim priemyslom na druhej) je Podkrušnohorská oblasť pomerne husto osídlená. Ležia tu mestá: Cheb, Sokolov, Karlovy Vary, Kadaň, Chomutov, Most, Teplice, Ústí nad Labem a ďalšie. Osídlenie sa sústreďuje najmä v panvách. Hustota zaľudnenia Českého stredohoria je o niečo nižšia a prakticky neobývané zostávajú Doupovské hory, ktorých územie je vojenským výcvikovým priestorom.

Členenie 
Podkrušnohorská oblasť sa delí na 5 celkov:
 Chebská pánev
 Sokolovská pánev
 Doupovské hory (Hradiště, )
 Mostecká pánev
 České středohoří (Milešovka, )

Pozri aj 
 Geomorfologické členenie Česka

Zdroj 
 

 
Krušnohorská soustava
Geomorfologické oblasti v Česku