Hrabovec (prítok Olšavy, Bohdanovce)

Hrabovec (1975-2008 aj Garbovský potok) je potok v Košickom regióne v obciach Slanec, Rákoš, Bohdanovce a Vyšná Myšľa  s okrese Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Olšavy, ktorá ústi do Hornádu; má dĺžku 8,0 km. Je vodným tokom VI. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-32-05-51. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Slanské vrchy,  geomorfologický podcelok Bogota a geomorfologický celok Košická kotlina,  geomorfologický podcelok Toryská pahorkatina.

Prameň 
Pramení v nadmorskej výške  v lesnom extraviláne v juhozápadnej časti územia obce Slanec západne od intravilánu Slanca na západnom svahu vrchu Čatorňa (vrch v Slanci) s nadmorskou výškou  v geomorfologickom podcelku Bogota.

Opis toku 
Tečie severozápadným smerom lesným extravilánom, po krátkom úseku 250 m od prameňa v nadmorskej výške  pretína obecnú hranicu a vteká na územie obce Rákoš, pokračuje lesným extravilánom, stáča sa do západného smeru, opúšťa les a vteká do intravilánu Rákoša; severozápadným smerom preteká intravilánom Rákoša, v nadmorskej výške  opúšťa intravilán a stáča sa do západného smeru, preteká poľnohospodárskym extravilánom lemovaný širokým pásom príbrežnej vegetácie, veľkým oblúkom sa stáča do juhozápadného smeru, mení smer na západ a v nadmorskej výške  priberá ľavostranný prítok Kľučiarovský potok; podteká cestu do Ranča Rákoš, ľavým brehom obteká pole Kalmanova pusta, v nadmorskej výške  vteká na obecnú hranicu medzi Rákošom a Bohdanovcami, približne sleduje obecnú hranicu, priberá druhý ľavostranný prítok Bradliansky potok a hneď preteká cez trojchotárnik obcí Rákoš, Bohdanovce a Vyšná Myšľa; ľavým brehom obteká pole Dlhý Povraz, pokračuje poľnohospodárskym extravilánom a mení smer na severozápadný, podteká železničnú trať Košice – Čierna nad Tisou,  sleduje obecnú hranicu a mení smer na západný; v nadmorskej výške  opúšťa obecnú hranicu, tečie územím Vyšnej Myšle a v nadmorskej výške  ústi do Olšavy  ako jej ľavostranný prítok. Má dva ľavostranné prítoky. Preteká lesným extravilánom obce Slanec i obce Rákoš, intravilánom Rákoša, z ktorého sa vracia do extravilánu, ďalej po južnej obecnej hranici v extraviláne Bohdanoviec a severnou časťou obce v extraviláne Vyšnej Myšle.
Pramení a hornou časťou toku preteká geomorfologickým celkom Slanské vrchy,  geomorfologickým podcelkom Bogota a ústi a dolnou časťou toku preteká geomorfologickým celkom Košická kotlina, geomorfologickým podcelkom Toryská pahorkatina.

Pôvod názvu       
Vodný tok má doložené viaceré podoby názvu: 1337 fluv. Garbolch, 1337 Garbolchpataka, 1853 Garbóczi Árok, 1867 Mocsolyn patak, 1867 Falusi patak, 1867 Garbócz patak, 1952 Garbocký potok, 1968 Garbovský potok . V roku 1975 bola štandardizovaná podoba Garbovský potok, s pôvodom v názve niekdajšej samostatnej obce Garbovce; táto obec už v roku 1888 zanikla ako samostatná jednotka - splynula do obce Bohdanovce. V roku 2008 sa pristúpilo k novej štandardizácii názvu potoka v podobe Hrabovec, ktorá predstavuje pôvodnú (rekonštruovanú) podobu názvu Grabovec → Hrabovec. Motivácia pomenovania zostáva rovnaká a spočíva v charakteristickom výskyte lesného porastu listnatej dreviny hrab obyčajný (latinsky Carpinus betulus) v okolí potoka. Zo slovného základu apelatíva grab(r)ъ → hrab po doplnení formantom -ov-ec bol v slovenskom jazykovom prostredí utvorený jednoslovný nepredponový odvodený názov Hrabovec ako súčasť  početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii vrátane hydronymie; porovnaj aj hydronymá napr. Vrbovec, Bukovec, Lipovec, Drieňovec, Jedľovec. Maďarské jazykové prostredie prevzalo názov zo slovenčiny ešte pred koncom 12. storočia, pred zmenou g → h v slovenčine.

Referencie 

Potoky na Slovensku
Povodie Hornádu
Vodné toky v okrese Košice-okolie
Vodné toky v Slanských vrchoch
Vodné toky v Košickej kotline