Ivan Pregelj

Ivan Pregelj (* 27. október 1883, Most na Soči, Slovinsko† 31. január 1960, Ľubľana) bol slovinský spisovateľ, dramatik, básnik a kritik.

Životopis 
Ivan Pregelj sa narodil 27. októbra 1883 vo Sv. Luciji v Tolminsku, dnešný Most na Soči, do rodiny remeselníkov. Po smrti jeho rodičov, keď mu bolo sotva osem rokov, sa o neho a jeho dvoch bratov starala ich stará mama Ana. Pastor Jožef Fabijan mu pomáhal pri štúdiu, bol jeho vychovávateľom a podporovateľom. Pregelj navštevoval gymnázium v Gorici, najprv študoval teológiu, potom odišiel do Viedne študovať germanistiku a slavistiku. Získal doktorát, dizertačnú prácu napísal o slovinskom barokovom kazateľovi Rogerovi Ljubljanskom. Pôsobil ako stredoškolský učiteľ v Gorici, Pazine, Idriji, Krani a v Ľubľane, kde zomrel v roku 1960.

V dvadsiatych rokoch bol Pregelj považovaný za ústredného slovinského prozaika po Cankarovi, ale neskôr ho kritici obvinili z katolíckej tendencie. Vo svojich dielach rozprával aj o spoločenskom a národnom osude v regionálnom kontexte bývalého Primorska.

Literárna tvorba 
Preglova tvorba je literárnymi historikmi klasifikovaná ako moderná a expresionistická. Z modernosti pochopil život jednotlivca, jeho emócie, vášne, štýl a kompozíciu. Jeho diela sú väčšinou zasadené do historického obdobia (reformácia, protireformácia, roľnícke povstania, osvietenstvo, barok). Vyznačujú sa vášnivými, mimoriadnymi a výstrednými ľuďmi, nelegitímnymi deťmi. V jeho historických povestiach sú zreteľné rozdiely medzi duchom a telom, fyzickým a duševným utrpením, hriechom a nevinnosťou.

Najznámejšie sú romány Tolminci, Plebanus Joannes, Magister Anton a poviedka Matkova Tina. Napísal libreto pre operu Tajda od skladateľa Hugolina Sattnera. Jeho najrozsiahlejšou prácou je historický kolektívny román Tlačani, ktorý vyšiel v časopise Dom in svet, 19151916. Pregelj ho neskôr publikoval v knihe s názvom Tolminci (1927). V Tolminci znázorňoval historické udalosti z rokov 17121713, keď sa tolmínski poľnohospodári a bajtári búrili proti šľachte a vyššiemu kňazovi. V románe o Štefanovi Goljovi, povstalcovi proti cirkevnému násiliu, a potom v renesančnom románe Plebanus Joannes, Pregelj presunul svoje zameranie z historicky pomerne realistického zobrazenia života na symbolické zobrazenie spoločenských, duchovných a fyzických ťažkostí tolmínskeho ľudu. V poviedkach sa mu podarilo zachytiť život tolmínov (napr. Matkova Tina, Runje) a vyznačujú sa farebným popisom krajiny a originálnym zobrazením tolminských kňazov.

Pseudonymy, ktoré používal Ivan Pregelj: Cirilov, Lukian, Ivan Ivanov, Ivan Mohorov (Ivo Mohorov, Iv. Mohorov, I. Mohorov, J. Mohorov), Peter Petrič, I. Selan, J. Stjepanič, Ivan Zoran (Ivo Zoran), I. P.

Expresionizmus v próze I. Pregelja 
Pregelj pravdepodobne prvýkrát použil termín expresionizmus v roku 1917. Opatrne a s výhradami používal nové smery svojej doby - futurizmus, kubizmus, dadaizmus a tiež expresionizmus. Zlom nastal v samotnom Pregljevovi, čo už možno vidieť v románe Štefan Golja in njegovi. V roku 1919, spolu s Lovrenčičom a Majcenom založil niektoré základné duchovné a štylistické ustanovenia expresionizmu. Mladí katolícki básnici už prijali jeho román Plebanus Joannes ako expresionistické dielo.

Bibliografia 
 Poézia
 Romantika (1910)

 Próza
Próza pracuje s historickými témami:
 Štefan Golja in njegovi (1918/19)
 Plebanus Joannes (1920)
 Matkova Tina (1921)
 Peter Pavel Glavar, lanšperški gospod (1922)
 Tolminci (1927)
 Regina Roža ajdovska (1929)
 Magister Anton (1930)
 Thabiti Kumi 1933)

Práce so súčasnými témami:
 Otroci sonca (1. časť, 1919, 2. časť, 1922, 3. časť, 1933)

Životopisné príbehy:
 Simon iz Praš (1924)

Dráma
 Azazel (1921)

Preklady do slovenčiny 
 Za krížom : výbor zo slovinskej prózy, preložil Koloman Geraldini, 1942
 Článok : Pregelj med Hrvati in Srbi preložil Tone Potokar, 1985

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam slovinských spisovateľov

Iné projekty 

Slovinskí básnici
Slovinskí spisovatelia
Expresionistickí spisovatelia
Slovinskí pedagógovia
Absolventi Viedenskej univerzity