Kyselina izoasparágová

Kyselina izoasparágová (izoaspartát, izoaspartyl, β-aspartát) je reziduum izomérne s kyselinou asparágovou. Je to β-aminokyselina s posunutou karboxylovou skupinou oproti aspartátu. Izoaspartát nie je samostatnou aminokyselinou, je to len reziduum vystupujúce v proteínoch - vzorcom je ekvivalentná aspartátu, ale v bielkovinách sa viaže γ-karboxylovou skupinou namiesto α-karboxylovej skupiny. Karboxylová skupina bočného reťazca sa teda stáva súčasťou hlavného reťazca peptidu. Táto zmena je spôsobená chemickou reakciou, v ktorej dusíkový atóm nasledujúcej peptidovej väzby nukleofilne atakuje γ-uhlík bočného reťazca asparagínu alebo kyseliny asparágovej (označené čiernou farbou hore na obrázku), čím vzniká sukcínimidový medziprodukt (označený červenou). Hydrolýzou tohto medziproduktu vznikajú dva produkty, buď kyselina asparágová (označená čiernou v ľavej časti obrázka) alebo kyselina izoasparágová, čo je β-aminokyselina (označená zelenou na obrázku dole). V tejto reakcii dochádza i k deamidácii asparagínu. V procese môže dôjsť k racemizácii, čo vedie k tvorbe D-aminokyselín.

Kinetika tvorby izoaspartylu 
Reakcie, pri ktorých dochádza k tvorbe izoaspartylu, by mohli byť jedným z faktorov limitujúcich polčas života bielkovín.

Tvorba izoaspartylu prebieha omnoho rýchlejšie, ak v peptidovom reťazci za asparagínom nasleduje malá, flexibilná aminokyselina (napríklad Gly) s odhalenou peptidovou väzbou. Tieto reakcie prebiehajú omnoho rýchlejšie aj pri vyššom pH (>10) a vyšších teplotách.

Oprava 
L-Izoaspartylmetyltransferáza opravuje izoasparátové a D-aspartátové reziduá tým, že napojí metylovú skupinu na karboxylovú skupinu bočného reťazca, čím vznikne ester. Ester sa rýchlo a spontánne premení na sukcínimid (označený v obrázku červenou) a náhodne sa premení na kyselinu asparágovú (označenú čiernou) alebo naspäť na izoaspartát (označený zelenou), čo umožní ďalší pokus.

Referencie

Zdroj 

Aminokyseliny