Spišskosobotská kronika

Spišskosobotská kronika (,  alebo Szepesszombati krónikának) je po nemecky napísaná kronika z druhej polovici 15. storočia, ktorú objavili v Spišskej Sobote a podľa toho dostala aj meno. Jej text bol skrytý v kódexe s 25 fóliami s rukopisom Spišskej právnej knihy (Zipser Willkür). Autorom kroniky je neznámy spišský kronikár z 15. storočia, ktorý zaznamenal historické udalosti v Uhorsku a najmä na Spiši, ako posledné zaznamenal udalosti z roku 1457. Spišskosobotská kronika ako historický prameň ku štúdiu stredovekej nemčiny bola v roku 1986 vyhlásená za kultúrnu pamiatku. Plný text Spišskosobotskej kroniky v slovenčine vyšiel v roku 1995 v rámci knihy Kroniky stredovekého Slovenska. Spišskosobotská kronika je dnes uložená vo fonde Archívu mesta Spišská Sobota na pracovisku Archívu Poprade, ktoré spadá pod Štátny archív v Prešove.

Obsah 
Kronika predstavuje dejiny Uhorska od roku 997 do roku 1457. Autor sa zaujíma o etnografiu Uhorska a Spiša alebo križiacke výpravy, v ktorých zdôrazňuje vedúcu úlohu nemeckých síl. Najväčších uhorských panovníkov považuje za etnických Nemcov a podčiarkuje lojalitu Spišských Nemcov k uhorskej korune. Okrem udalostí z Uhorska prináša výklad o udalostiach vzťahujúcich sa na Spiš, napr. príchod Nemcov na Spiš v období vlády Bela II., postavenie ochranného múru na Kláštorisku, založenie a požiar mesta Levoča, pustošenia Spiša vojskami Ladislava IV. a pod. Zaujímavý je záznam o rabovaní husitov na Spiši v roku 1433.

Zdroje a pramene kroniky 
Kronika začína rozpravou o uhorskom národopise, v ktorej autor uvádza ako zdroj Uhorskú kroniku (dy vngerische cronica). Pravdepodobne ide niektorú z kroník napísaných v 14. storočí, najskôr z Uhorskej kroniky (Ungarische Cronica) od Heinricha z Mügelna alebo Viedenskej maľovanej kroniky. V časti o tatárskom vpáde v rokoch 12411244 odkazuje na Súbežná kronika pápežov a cisárov a o siedmich obdobiach sveta (dy cronica Martiniana) od Martina z Opavy, kronikára a právnika v 13. storočí. Spišskosobotská kronika neskôr poslúžila ako prameň v neskoršej histografii Spiša, najmä v diele levočského kronikára Gašpara Haina z roku 1687.

Referencie

Ďalšia literatúra 
 

Kroniky
Knihy z 15. storočia
Knihy v nemeckom jazyku
Literatúra v Uhorsku