Slivka domáca

Slivka domáca () je listnatý strom z rodu slivka (lat. Prunus). 

Vznikla pravdepodobne krížením slivky trnkovej (Prunus spinosa) a slivky čerešňoplodnej (Prunus cerasifera).; 
avšak nedávne cytogenetické dôkazy určujú P. cerasifera jedinú divokú populáciu, z ktorej sa mohla vyvinúť kultivovaná slivka domáca. Je to najrozšírenejší druh slivky v Európe.

Plody slivky sú najčastejšie modré až modrofialové (farebnosť sa odrôd je rozmanitejšia) a sú zložené zo šupky, zelenkastej dužiny a kôstky. Využíva sa na konzervovanie, výrobu džemov či destilátov. Veľmi obľúbené sú sušené plody.

Poddruhy 
Cullen et al. (1995) opisuje tri poddruhy, aj keď vedecké štúdie ich špecifikujú viac:

Poddruhy sa ľahko krížia a vznikajú tak viaceré prechodné formy. Ich sladkosť a ostrá chuť sa môže líšiť, farby sa menia od modrej fialovej po červenú, oranžovú, žltú alebo svetlozelenú.

Vnútorné členenie slivky domácej a príbuzných taxónov je značne sporné. Napríklad Flóra Slovenska uvádza vyššie uvedené taxóny insititia, italica, pomariorum a syriaca zaradené ako variety samostatného druhu slivka guľatoplodá (Prunus insititia).

Ďalšie účinné látky 
Obsahujú tiež aj pektíny a organické kyseliny.

 podporuje mentálnu sviežosť, zvyšuje odolnosť proti stresu
 povzbudzuje chuť do jedla, prospieva tvorbe tráviacich štiav
 má vplyv na výkonnosť, pevné nervy, navodzujú pohodu
 znižuje hladinu škodlivého cholesterolu v krvi, chráni pred chorobami srdca
 prečisťuje organizmus, zbavuje ho toxických odpadov a kyseliny močovej
 chráni bunky tela pred civilizačnými chorobami, rakovinou
 pôsobí proti málokrvnosti, podporuje zrážanie krvi
 zlepšuje pamäť, podporuje schopnosť učiť sa
 používa sa pri liečbe reumatizmu, dny, obličkových a pečeňových chorobách, zápche
 podporuje plodnosť
 zaisťuje pevné svaly a silné kosti
 zvyšuje obranyschopnosť organizmu

Referencie

Zdroj

Iné projekty 

Ovocné stromy
Prunus