Renáta Lotrinská

Renáta Lotrinská (* 20. apríl 1544, Nancy, Francúzsko† 22. máj 1602, Mníchov, Nemecko) bola lotrinská princezná a sobášom bavorská vojvodkyňa.

Narodila sa v Nancy ako druhé dieťa a najstaršia dcéra Františka I., vojvodu lotrinského a Kristíny Dánskej. Jej prarodičmi z otcovej strany boli Antoine, lotrinský vojvoda a Renée z Bourbon-Montpensier, a z matkinej strany dánsky kráľ Kristián II. a Izabela Habsburská.

Životopis 
Renáta bola svojimi súčasníkmi opísaná ako veľmi krásna a žiadaná žena. V roku 1558 o jej ruku požiadal princ Viliam I. Oranžský. Matka Kristína odmietla nápad lotrinského kardinála vydať Renátu za princa z Joinville, alebo za syna španielskeho kráľa, Juana. V roku 1561 plánovala svoju dcéru vydať za dánskeho kráľa Frederika III., ale vypuknutie severskej sedemročnej vojny medzi Dánskom a Švédskom tieto jej plány prekazilo. Od roku 1565 do roku 1567 Kristína rokovala so švédskym kráľom Erikom XIV. Snažila sa o spojenectvo medzi Švédskom a Dánskom, a to prostredníctvom jeho sobáša s Renátou. Plánovanie manželského spojenectva medzi Lotrinskom a Švédskom definitívne skončilo v roku 1567, keď sa kráľ Erik oženil so svojou neurodzený milenkou Karin Månsdotter.

Dňa 22. februára 1568 sa Renáta v Mníchove vydala za Viliama, dedičného princa Bavorska. Veľkolepý obrad bol detailne popísaný v diele Dialoghi od Massima Troianoa. Na oslavy trvajúce 18 dní prišlo asi 5 000 hostí. Hudbu na oslavy zložil Orlando di Lasso.

Renátin manželstvo bolo šťastné. Manželia žili v jezuitskom Kollegienbau v západnej časti Mníchova. Renáta sa starala o chorých, chudobných a pútnikov, v čom ju manžel plne podporoval. Od roku 1579, kedy sa Viliam stal bavorským vojvodom, trávila väčšinu času v Herzogspitalkirche, ktorý v roku 1555 založil jej svokor.

Zomrela v Mníchove vo veku 58 rokov. Jej hrob sa nachádza v kostole sv. Michala, ktorého vysviacka bol posledným dôležitým bodom v živote Renáty a jej manžela. Bola uctievaná ako svätá, ale nikdy nebola svätorečená. Manžel ju prežil o dvadsať štyri rokov, zomrel v roku 1626.

Medzi jej priamych potomkov patrila Joséphine de Beauharnais (1807 – 1876) Joséphine de Beauharnais, ktorá sa v roku 1823 stala manželkou budúceho švédskeho a nórskeho kráľa Oskara I. Renáta je tak predkom Karola XV., kráľa Švédska a Nórska, a Kristiána X., kráľa Dánska. Všetci súčasní panovníci škandinávskych krajín sú Renátinými priamymi potomkami. Medzi jej ďalších početných významných potomkov patria František Jozef I. a Maximilián I. Mexický.

Deti 
 Christoph (*/† 23. január 1570)
 Christine (* 23. september 1571† 27. apríl 1580)
 Maximilián I. (* 17. apríl 1573† 22. september 1651, vojvoda a kurfirst bavorský ∞ 
 1/ 1595 princezná Alžbeta Renáta Lotrinská
 2/ 1635 Mária Anna Habsburská 
 Mária Anna (* 8. december 1574† 8. marec 1616) ∞ 1600 cisár Ferdinand II.
 Filip Viliam (* 22. september 1576† 18. máj 1598), kardinál
 Ferdinand (* 6. október 1577† 13. september 1650), arcibiskup 
 Eleonore Magdalena (* 7. október 1578† 18. apríl 1579)
 Karl (* 30. máj 1580† 27. október 1587)
 Albrecht VI. (* 13. máj 1584† 5. júl 1666), vojvoda Bavorsko-Leuchtenberg ∞ 1612 princezná Mechthild von Leuchtenberg 
 Magdaléna (* 4. júl 1587† 25. september 1628) ∞ 1613 vojvoda Wolfgang Wilhelm von Falcko-Neuburgský

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Renáta Lotrinská

Zdroj 

Princezné
Osobnosti z Nancy
Lotrinská dynastia