Brazil (film)

Brazil je dystopická čierna komédia z roku 1985, ktorú režíroval Terry Gilliam a napísali ju Gilliam, Charles McKeown a Tom Stoppard. Vo filme si hlavnú úlohu zahral Jonathan Pryce a ďalej účinkujú Robert De Niro, Kim Greist, Michael Palin, Katherine Helmond, Bob Hoskins a Ian Holm.

Film sa sústreďuje na Sama Lowryho, nízko postaveného úradníka, ktorý sa snaží nájsť ženu, ktorá sa mu zjavuje v snoch. Zatiaľ čo pracuje v nezáživnej práci a žije v malom byte, zasadenom do dystopického sveta, v ktorom sú ľudia nadmerne závislí na zle udržiavaných a dosť náladových strojoch. Film Brazil je satirou na technokraciu, byrokraciu, hyperdozor, korporativizmus a štátny kapitalizmus. Pripomína román Georgea Orwella 1984 z roku 1949 a bola nazvaná kafkovskou a absurditnou.

Sarah Streetová v British National Cinema (1997) opisuje film ako "fantasy satiru o byrokratickej spoločnosti" a John Scalzi v Rough Guide to Sci-Fi Movies (2005) ho opisuje ako "dystopickú satiru". Jack Mathews, filmový kritik a autor knihy The Battle of Brazil (1987), opisuje film ako "satiru na byrokratický, zväčša nefunkčný priemyselný svet, ktorý Gilliama celý život privádzal do šialenstva." Napriek svojmu názvu film nie je o krajine Brazília, ani sa v nej neodohráva. Je pomenovaný podľa opakujúcej sa ústrednej piesne Aryho Barrosa "Aquarela do Brasil", ktorú britské publikum pozná jednoducho ako "Brazil", v podaní Geoffa Muldaura.

Hoci mal film v Európe úspech, pri prvom uvedení v Severnej Amerike nebol úspešný. Odvtedy sa stal kultovým filmom. V roku 1999 Britský filmový inštitút označil Brazil za 54. najlepší britský film všetkých čias. V roku 2017 sa v ankete 150 hercov, režisérov, scenáristov, producentov a kritikov pre časopis Time Out umiestnil na 24. mieste najlepších britských filmov vôbec.

Dej 

V dystopickej, znečistenej, hyperkonzumnej, panovačnej byrokratickej totalitnej budúcnosti kdesi v 20. storočí je Sam Lowry nízko postavený vládny zamestnanec, ktorý často sníva o sebe ako o okrídlenom bojovníkovi zachraňujúcom dámu v núdzi. Jedného dňa, krátko pred Vianocami, sa v ďalekopise zasekne mucha, ktorá nesprávne vytlačí kópiu zatykača, ktorý bol práve obdržaný. To vedie k zatknutiu - a následne smrti pri výsluchu - obuvníka Archibalda Buttla namiesto odpadlíckeho teplárenského inžiniera a podozrivého teroristu Archibalda Tuttla. 

Sam na chybu príde, keď zistí, že za zatknutie bol odpísaný nesprávny bankový účet. Navštívi vdovu po Buttleovi, aby jej vrátil peniaze, kde zazrie jej susedku z poschodia Jill Laytonovú, vodičku nákladného auta, a s prekvapením zistí, že Jill sa podobá na ženu z jeho snov. Sam sa horúčkovito pokúša priblížiť k Jill, ale tá zmizne skôr, ako ju nájde. Jill sa snaží pomôcť pani Buttleovej zistiť, čo sa stalo s jej manželom, ale jej snahu brzdí byrokracia. Nevedno prečo, teraz ju považujú za Tuttleovu komplicku, pretože sa pokúsila nahlásiť neoprávnené zatknutie Buttlea.

Medzitým Sam nahlási poruchu klimatizácie vo svojom byte. Centrálne služby nespolupracujú, ale potom mu nečakane príde na pomoc Tuttle, ktorý kedysi pracoval pre Centrálne služby, ale odišiel kvôli svojej nechuti voči únavnému a opakovanému sa papierovaniu. Teraz pracuje ako vykurovací inžinier na voľnej nohe (čo sa považuje za nelegálne). Tuttle opraví Samovu klimatizáciu, ale keď prídu dvaja pracovníci Central Services, Spoor a Dowser, Sam musí odvádzať ich pozornosť, aby Tuttle mohol utiecť. Pracovníci sa neskôr vrátia, aby zdemolovali Samove rozvody a pod zámienkou opravy systému sa zmocnili jeho bytu.

Sam zistí, že Jilline záznamy boli utajené a jediný spôsob, ako sa k nim dostať, je povýšiť na pozíciu vyhľadávača informácií. Predtým odmietol povýšenie, ktoré mu zariadila jeho vysokopostavená matka Ida, ktorá je posadnutá omladzujúcimi plastickými operáciami plastického chirurga doktora Jaffeho. Sam odvolá svoje odmietnutie rozhovorom s námestníkom ministra pánom Helpmannom na večierku, ktorý organizuje Ida. Po získaní Jilliných záznamov ju Sam vypátra skôr, ako ju stihne zatknúť. Sam nešikovne vyzná Jill lásku a pri úteku pred vládnymi agentmi spôsobia chaos. Zastavia sa v nákupnom centre a vystraší ich teroristický bombový útok. Potom prídu vládni agenti a zajmú Sama. Ten sa prebudí a je nakrátko zadržaný v policajnej väzbe.

V práci je Sam pokarhaný svojím novým šéfom pánom Warrennom za nedostatočnú produktivitu. Sam sa vracia domov a zisťuje, že dvaja pracovníci centrálnych služieb mu obsadili byt. Tuttle sa potom tajne objaví a pomôže Samovi vykonať pomstu na Spoorovi a Dowserovi tým, že naplní ich ochranný oblek splaškami. Jill nájde Sama pred jeho bytom a obaja sa uchýlia do Idinho neobývaného domu. Sam sfalšuje vládne záznamy, aby uviedol jej smrť, čo jej umožní uniknúť prenasledovaniu. Obaja spolu prežijú romantickú noc, ale ráno ich pod hrozbou použitia zbrane zadrží vláda. Samovi povedia, že Jill bola zabitá, keď kládla odpor pri zatýkaní. Obvinený z vlastizrady za zneužitie svojho nového postavenia je Sam pripútaný na stoličku vo veľkej prázdnej valcovej miestnosti, aby ho mučil jeho starý priateľ Jack Lint.

Keď sa Jack chystá začať s mučením, Tuttle a ďalší členovia odboja vtrhnú na ministerstvo, zastrelia Jacka, zachránia Sama a vyhodia budovu ministerstva do vzduchu. Sam a Tuttle spolu utečú, ale Tuttle zmizne uprostred množstva útržkov papierov zo zničenej budovy. Sam narazí na pohreb Idinej priateľky, ktorá zomrela po nepodarenej chirurgickej operácii. Sam zistí, že jeho matka sa teraz podobá na Jill a je príliš zaneprázdnená obletovaním mladých mužov, než aby sa zaujímala o synovu ťažkú situáciu. Vládni agenti prerušia pohreb a Sam spadne do otvorenej rakvy. Cez čiernu prázdnotu pristane na ulici zo svojich snov a snaží sa uniknúť polícii a príšerám tak, že vylezie na hromadu ohybných potrubí. Otvorí dvere, prejde cez ne a s prekvapením sa ocitne v nákladnom aute, ktoré riadi Jill. Obaja spolu opúšťajú mesto. Tento "šťastný koniec" je však klam: ukáže sa, že Sam je stále pripútaný k stoličke v mučiarni. Jack a pán Helpmann si uvedomia, že Sam upadol do nevratného stavu šialenstva, vyhlásia ho za stratený prípad a odídu z miestnosti. Sam zostáva v kresle, usmieva sa a pre seba si mumle melódiu "Aquarela do Brasil".

Hrajú v hlavných úlohách 

 Jonathan Pryce ako Sam Lowry. Pryce označil túto úlohu za vrchol svojej kariéry, spolu s úlohou Lyttona Stracheyho vo filme Carrington. Do tejto úlohy bol zvažovaný aj Tom Cruise.
 Kim Greist ako Jill Laytonová. Gilliamovou prvou voľbou pre túto rolu bola Ellen Barkin; zvažovali sa aj Jamie Lee Curtis, Rebecca De Mornay, Rae Dawn Chong, Joanna Pacuła, Rosanna Arquette, Kelly McGillis a Madonna. Gilliam bol údajne nespokojný s výkonom Greistovej, a preto sa rozhodol niektoré jej scény vystrihnúť alebo upraviť.
 Robert De Niro ako Archibald "Harry" Tuttle. De Niro chcel vo filme hrať aj po tom, čo mu bola odmietnutá úloha Jacka Linta, a tak mu Gilliam ponúkol menšiu úlohu Tuttlea.
 Katherine Helmond ako pani Ida Lowry. Podľa Helmondovej jej Gilliam zavolal a povedal: "Mám pre teba úlohu a chcem, aby si prišla a zahrala si ju, ale nebudeš v nej vyzerať veľmi pekne." Líčenie jej robila Gilliamova manželka Maggie. Počas natáčania trávila Helmondová desať hodín denne s maskou prilepenou na tvári; jej scény museli byť odložené kvôli pľuzgierom, ktoré jej to spôsobilo.
 Ian Holm ako pán Kurtzmann, Samov šéf.
 Bob Hoskins v úlohe Spoora, vládneho zamestnanca, vykurovacieho inžiniera, ktorý neznáša Harryho Tuttlea
 Michael Palin ako Jack Lint. Robert De Niro si prečítal scenár a prejavil záujem o úlohu, ale Gilliam už predtým prisľúbil úlohu Palinovi, priateľovi a pravidelnému spolupracovníkovi. Palin opísal postavu ako "niekoho, kto bol všetkým, čím postava Jonathana Prycea nebola. Je stabilný, mal rodinu, bol usadený, pohodlný, pracovitý, šarmantný, spoločenský - a úplne a totálne bezohľadný. To bol spôsob, akým sme chceli vyzdvihnúť zlo v Jackovi Lintovi."
 Ian Richardson ako pán Warrenn, Samin nový šéf v spoločnosti Information Retrieval
 Peter Vaughan ako pán Eugene Helpmann, námestník ministra informácií

Zdroj

Externé odkazy 

 

Filmové komédie
Britské filmové komédie
Filmy podľa názvu
Filmy z 1985