Pentheus

Pentheus alebo Penteus (starogr. Πενθεύς – Pentheus, ) je v gréckej mytológii syn Kadmovej dcéry Agaué a jej manžela Echióna, bol tébsky kráľ.

Podobne ako thrácky kráľ Lykourgos, ani Pentheus neuznával boha vína Dionýza, dokonca sa dá povedať, že ho nenávidel. Podľa jednej verzie nenávisť pramenila z toho, že Pentheus sám bol strašne mrzutý, nemal zmysel pre zábavy, preto nespútané oslavy Dionýza a jeho bujarej družiny neznášal.

Pentheus preto pred sviatkom Dionýza vyliezol na strom, kde chcel nepozorovane zistiť, kto sa na oslavách napriek zákazu účastní. Dionýzos počas osláv vyzval aj Tébanky, aby sa k jeho slávnostiam pripojili a tie potom rozjarené našli svojho kráľa na strome, údajne si ho pomýlili s levom a na čele s jeho matkou ho roztrhali na kusy a nakoniec mu odrezali hlavu.

Iná verzia tohto mýtu hovorí, že Pentheus chcel Dionýza spútať, ale keďže nebol úplne pri zmysloch, omylom zviazal býka. Bakchantky sa medzitým rozpŕchli, v extáze začali trhať teľatá a potom sa obrátili proti Pentheovi, ktorý chcel ich vyčíňanie zastaviť. Tieto zúrivé ženy viedla jeho vlastná matka Agaué, ktorá nakoniec vlastnou rukou svojmu synovi odrezala hlavu.

Z antiky je známa aj verzia podľa ktorej Pentheus nenávidel Dionýza preto, že svojimi zábavami odvádzal ľudí od vážnejších záležitostí. Svoju odhodlanosť bojovať proti tejto neresti doviedol až tak ďaleko, že sa z toho celkom zbláznil, takže vyhlasoval, že sú na nebi dve slnká a keď už začal aj hrozne vystrájať, Tébania ho ukameňovali.

Odraz v umení 
Zobrazenia Penthea sa zachovali na viacerých antických vázových maľbách zo 6.– 5. storočia pred Kr.
Prvú verziu tohto mýtu spracoval Euripides v tragédii Bakchantky (asi v rokoch 408-406 pred Kr.)
O jednom z najstarších predstavení Euripidovej tragédie sa zachovala antická správa, podľa ktorej v roku 53 pred Kr. na dvore partského kráľa Oróda II. počas predstavenia tejto hry priniesli kráľovi odťatú hlavu rímskeho vojvodcu Crassa. Kráľ hlavu Crassa dal hercovi, ktorý ju potom ukázal obecenstvu miesto hlavy mýtického Penthea.

Zdroje 
 
 

Postavy gréckej mytológie