Kolba

Kolba môže byť 
zastarano alebo nárečovo: pažba pušky, pozri pažba a puška
v dávnejšej slovenčine:
zápas, spor, potýčka, bitka
banka, ampula, nádoba bankovitého tvaru
črpák
v stolárstve: držiak na vrták
v histórii rytierstva: a) rytiersky turnaj v podobe bitky dvoch skupín jazdcov, pričom spočiatku mali obyčajne tupé zbrane a často boli bez zbroje a od 14. storočia mali obyčajne kyjaky a plnú zbroj, po nemecky buhurt, b) rytiersky turnaj typu tjost (po česky klání), príp. v širšom zmysle rytiersky zápas len dvoch rytierov, c) rytierska hra typu Ringrennen, pozri pod rytiersky turnaj (alebo pozri buhurt, tjost a Ringrennen)
vrch vo Veporských vrchoch na východ od Ľubietovej, pozri Kolba (vrch vo Veporských vrchoch)
ložisková oblasť vo vrchu Kolba na východ Ľubietovej
priezvisko, napr.:
Marek Kolba

Etymológia 
1. Významy „pažba pušky“, „banka“ a „črpák“ (a pod.) sú prevzaté z nemčiny, konkrétne zo strednohornomeckého (ale ešte aj v 19. storočí bežne používaného) slova kolbe (v dnešnej nemčine Kolben), ktoré znamenalo okrem iného kyjakovitý či zhlukovitý predmet. 2. O významoch súvisiacich so zápasom (rytierov a pod.) sa obyčajne uvádza, že sú domáceho pôvodu, konkrétne, že domáce slovo kolba pochádza od slovesa klať (ktoré pochádza z praslovanského slovesa *kol-ti =klať, bodať, štiepať, sekať), resp. možno domáce slovo kolba pochádza už z praslovanského *kol-ьba, ktoré pochádza od slovesa *kol-ti. Prinajmenšom v špecifickom význame „bitka dvoch skupín jazdcov s kyjakmi a v plnej zbroji (od. 14. stor.)“ však preráža aj nemecké slovo kolbe (pozri vyššie), pretože tento druh rytierskeho turnaja sa v nemčine volal Kolbentournier a príslušný kyjak rytiera sa volal kolbe.

Referencie