Západoslovenské nárečia

Západoslovenské nárečie/západoslovenský dialekt je aj názov jedného z nárečí rómčiny, pozri západoslovenský dialekt rómčiny.

Západoslovenské nárečia (iné názvy: západoslovenský dialekt, makroareál západoslovenských nárečí, západná slovenčina, západoslovenčina) je jeden z troch hlavných nárečových celkov slovenčiny. Západoslovenskými nárečiami sa hovorí na území bývalej Bratislavskej župy, Trenčianskej župy a Nitrianskej župy (z poslednej len časť). Používajú ich aj niektorí dolnozemskí Slováci.

Prvky západoslovenských nárečí sa historicky uplatnili v kultúrnej západnej slovenčine.

Charakteristika 
Základné znaky sú najmä:
prízvuk na prvej slabike slova
slabiky ro-, lo- na začiatku slov typu rovní, rola, vloni a pod.
samohláska e v slovách ocet, ďeň, buben, pes, oves, ven, bečka, deska, zdechnúť, kotel, sen (ako striednica za jery) a v slovách vieter, blázen, švager, cuker (ako vkladná hláska)
samohláska a (v krátkych slabikách) resp. á (v dlhých slabikách) namiesto pôvodného nosového e (napr. masso, hovado, hrádeľ, zajác); v záhorských nárečiach je ale namiesto nosového e ja alebo je (napr. hovjadzí, pjet)
výskyt zdvojených spoluhlások rozličného pôvodu (okrem záhoráckych nárečí), napr. occa, precca, masso, frejjér, stuňňa
skupina šč namiesto spisovného šť (ešče a pod.)
neplatí rytmický zákon
nominatív singulár podstatných mien stredného rodu ma častejšie príponu -o (vajco)
podstatné mená mužského rodu a stredného rodu zakončené na -r, -l, -z, -s pri skloňovaní prechádzajú od tvrdých vzorov k mäkkým (napr. na Zobori)
lokál singulár príd. mien mužského rodu a stredného rodu má príponu -ém (vysokém)
inštrumentál singulár príd. mien ženského rodu má príponu -ú (dobrú)
slovesá s neurčitkom na -iť (robiť, piť) majú v minulom čase -el (robel, pel)
viacero slov sa používa iba v týchto nárečiach (alebo iba v týchto a stredoslovenských nárečiach alebo iba v týchto a východoslovenských nárečiach), napr. čisto len do západoslovenských nárečí spadajú slová širák, ručník, strecha, hodi, kočka, sinokvet, hrebíček, egreš a pod.)

Delenie

Podľa Encyklopédie jazykovedy (identický text je v Encyklopédii Slovenska) 
západoslovenské nárečia:
severná podskupina západoslovenských nárečí
hornotrenčianske nárečia
kysucké nárečia
dolnotrenčianske nárečia
južná podskupina západoslovenských nárečí
považské nárečia
podjavorinské nárečia
myjavské nárečia
[iné]
trnavské nárečia
nitrianske nárečia
záhorská podskupina západoslovenských nárečí
skalické nárečia
iné

Podľa Krajčoviča 
západoslovenské nárečia (makroareál západoslovenských nárečí):
severný región (regionálny areál) západoslovenských nárečí:
hornotrenčianske nárečie Z
dolnotrenčianske nárečie Z (vrátane podjavorinského rajónu)
hornokysucké nárečie P
dolnokysucké nárečie P
južný región (regionálny areál) západoslovenských nárečí:
záhorské nárečie Z (vrátane skalického rajónu)
trnavské nárečie Z (vrátane zvláštneho rajónu od Bernolákova po Modru)
piešťanské nárečie Z
hlohovské nárečie Z
myjavské nárečie P
dolnonitrianske nárečie P

Poznámka: Z = základný areál, P = pomedzný areál (=hraničný areál)

Podľa Mruškoviča 
západoslovenský dialekt:
severná skupina západoslovenského dialektu
hornotrenčianske nárečia
vlastné hornotrenčianske nárečie
kysucké nárečie
hornokysucké nárečie
dolnotrenčianske nárečia
považské nárečia
(vlastné) považské nárečie
podjavorinské nárečie
myjavské nárečie
juhovýchodná skupina západoslovenského dialektu (ponitrianska skupina západoslovenského dialektu)
strednonitrianske nárečie
topoľčianske nárečie
hlohovské nárečie
dolnonitrianske nárečie
dolnožitavské nárečie
juhozápadná skupina západoslovenského dialektu
trnavské nárečie
modranské nárečie
záhorské nárečie
skalické nárečie

Podľa Kačírka a slovake.eu 
západoslovenské nárečia:
hornotrenčianske nárečia (severotrenčianske nárečia)
dolnotrenčianske nárečie (juhotrenčianske nárečia)
považské nárečie
stredonitrianske nárečia
dolnonitrianske nárečia (juhonitrianske nárečia)
nárečia trnavského okolia (trnavské nárečia)
záhorské nárečie

Podľa Vlastivedného slovníka obcí na Slovensku 
západoslovenské nárečia:
 záhorské nárečie
 trnavské nárečie
 považské nárečie (viac skupín)
 myjavsko-brezovské nárečie
 ponitrianske nárečie
 strednonitrianske nárečie
 dolnonitrianske nárečie
 trenčianske nárečie
 hornotrenčianske nárečie
 dolnotrenčianske nárečie
 kysucké nárečie

Podľa Etnografického atlasu Slovenska 
západoslovenské nárečia
severná skupina
hornotrenčianske nárečia
hornotrenčianske nárečie
kysucké nárečie
hornokysucké nárečie
dolnotrenčianske nárečie
považské nárečia
považské nárečie
podjavorinské nárečie
myjavské nárečie
juhovýchodná skupina
stredonitrianske nárečia
strednonitrianske nárečie
topoľčianske nárečie
hlohovské nárečie
dolnonitrianske nárečie
juhozápadná skupina
nárečia trnavského okolia
trnavské nárečie
modranské nárečie
záhorské nárečia
záhorské nárečie
skalické nárečie

Podľa Jána Stanislava 
západoslovenské nárečia:
 moravskoslovenské nárečia
 dolské nárečia
 kelecké nárečia
 slovensko-chorvátske nárečia
 kopaničiarske nárečia
 západoslovenské nárečia na Slovensku
 delenie 1:
 nárečie Moravského dolu (= pomoravské nárečie)
 nárečia západoslovenského Považia a Ponitria
 severovýchodné nárečia
 juhozápadné nárečia
 delenie 2:
 nárečia nitrianskeho Považia s trnavským okolím
 trnavské nárečia
 myjavsko-brezovské nárečie
 vlastné nitrianske Považie
 nárečia trenčianskeho Považia a Ponitria
 nárečia trenčianskeho Považia
 hornotrenčienske nárečie
 dolnotrenčianske nárečie
 nárečia Ponitria
 nárečie horného Ponitria
 nárečie dolného Ponitria

Referencie

Zdroje 
 západoslovenské nárečia. In: 

 
Nárečia - slovake.eu
Kačírek, Ľ.: Slovenské národné hnutie v rokoch 1820-1848 in: Ottov historický atlas Slovensko, 2009, str. 281

Slovenčina
Nárečia