Kanina (rieka)

Kanina () je rieka v okrese Gărmen v Blagoevgradskej oblasti v juhozápadnom Bulharsku.

Iné názvy 
Rieka je známa aj pod miestnym názvom Kărvava reka (, doslova Krvavá rieka). Podľa lokálnej legendy názov pochádza z čias osmanskej nadvlády keď v blízkosti rieky žil miestny kňaz, ktorý mal pohľadnú dcéru. Osmanskí Turci sa rozhodli dcéru otcovi odobrať a poturčiť ju. Dievča odmietlo, načo bolo aj s otcom zabité a ich krv, ktorá následne zafarbila vodu v riečisku, dala údajne rieke Kanina jej lokálne meno.

Priebeh toku 
Od svojho prameňa pod vrcholom vrchu Sveti Petăr () rieka najskôr smeruje na západ, približne po štyroch kilometroch sa stáča najskôr na juhozápad a následne pri úpätí vrchu Lisec () smerom na juh. V tejto časti toku sa do Kaniny vlieva jej najväčší prítok, rieka Bišterica. () Preteká územím dediny Kovačevica a neskôr pri ktorej vytvára na svojom toku niekoľko vodopádov, kaskád a vírov. Pri dedine Marčevo opúšťa pohorie Rodopy a vteká do Gocedelčevskej kotliny, kde sa potom čo minie dedinu Ogňanovo vlieva juhozápadne od dediny Gărmen do rieky Mesta, ktorej je ľavým prítokom.

Opis 
Kanina je malá západorodopská horská rieka. Pramení vysoko v horách západorodopskom diele Dăbraš () pod vrcholom vrchu Sveti Petăr () v nadmorskej výške okolo .

V hornej časti toku tečie najskôr pomerne širokou, husto zalesnenou a len mierne naklonenou dolinou. V tejto časti sú sklanaté časti svahov pohoria naokolo tvorené prevážne ryolitom a granitom. Pri dedine Kovačevica rieka na svojom toku vytvára vodopády, kaskády a víry z ktorých najznámejší a najväčší je tzv. Sinijat vir (, doslova Modrý vír). Neskôr pokračuje strmou úzkou dolinou lemovanou vysokými skalnatými svahmi. V tejto často už sú skaly tvorené prevážne granitom. Skalnaté steny svahov lemujúcich v tejto časti roklinu dosahujú od dna rokliny po vrchné časti výšku až tristo metrov. V poslednej časti, potom čo opustí pohorie Rodopy, tečie rovinatou kotlinou. 

Rieka je dlhá  a odvodňuje územie s rozlohou , ktoré je tvorené západnými svahmi rodopského dielu Dărbaš. Priemerná nadmorská výška oblasti povodia rieky je približne. Najvodnatejšia je rieka v zime a na jar, pričom najvyšší stav vody dosahuje v priehu januára a apríla. Najmenej vody v rieke tečie v priebehu jesene v septembri a v októbri. Priemerný ročný prietok meraný pri dedine Ogňanovo je približne 3,05 m³/s.

Kanina je po rieke Bistrica () druhou najdlhšou riekou rodopského dielu Dăbraš. Hlavné prítoky Kaniny sú rieka Bišterica () (najväčší prítok) a rieka Mračnica (). Časť vody sa na hornom toku z rieky umelým derivačným kanálom Bištericaodkláňa a využíva sa na napájanie kaskády vodných nádrží „Dospat-Văča“. V doline rieky Kanina sa nachádzajú náleziská lignitu. Oblasť povodia je približne zo 70% zalesnené, pričom lesy sú tvorené z veľkej časti smrekmi a borovicami.

Rieka preteká cez územie dvoch obývaných miest, dedín Kovačevica a Gorno Drjanovo. Okrem toho tečie po okrajoch územia dedín Skrebatno, Lešten, Ogňanovo, Marčevo a Gărmen.

Chránené areály a prírodné zaujímavosti  
 V blízkosti dediny Kovačevica v doline rieka tvorí niekoľko vodopádov, kaskád a vírov z ktorých najvýznamnejší je Sinijat vir (, doslova Modrý vír).
 V hornej často toku sa nachádza prírodná rezervácia Tămnata gora (, doslova Tmavý les).

Galéria

Referencie

Iné projekty 

Blagoevgrad (oblasť)
Rieky v Bulharsku
Západné Rodopy
Rieky v Rodopoch