Helenidy

Helenidy (Albánsko-grécke pohoria alebo Šarsko-pindská horská sústava) sú rozsiahly horský systém v južnej časti Balkánskeho polostrova. Najvyšším vrchom je olympský Mytikas () a horstvo je provinciou Alpsko-himalájskej sústavy.

Polohopis 
Pásmo Helenidy nadväzuje tektonickou líniou Drin - Peć na Dinársku sústavu a tiahne sa od južného Srbska cez západné Severné Macedónsko a Albánsko do Grécka. Zaberajú tak celú južnú časť Balkánskeho polostrova, pričom ich súčasťou je aj ostrov Kréta. Východným ohraničením Heleníd je línia údolí riek Ibar a Vardar v Srbsku a Macedónsku. 

Delia sa na dva základné systémy; Šarský horský systém a Grécky horský systém. Jednotlivé pohoria oboch systémov sú malebné, plné vápencových štítov, priepastí, jaskýň a tiesňav.

Šarský horský systém

Geografia 
Rozkladá sa v macedónsko-srbsko-albánskom pohraničí. Na východnej strane spadá strmo do Pološskej, Kičevskej a Prespanskej kotliny, na západe pokračuje do Albánska a na juhu do Grécka. Delí sa na dve časti - východnú a západnú, pričom vymedzenie tvorí Ochridská kotlina a údolie Čierneho Drinu a Radiky. Východná časť začína pohorím Šar planina (Titov vrh, ) a pokračuje cez pohorie Bistra (), Stogovo (), Karaorman () a Galičica () do Prespanskej kotliny. Západná časť tohto systému je vyššia a začína na severe Paštrikom (), pokračuje cez Koritnik (), Korab (, najvyšší vrchol masívu) a Jablanicu () do Ochridskej kotliny. 

Jedno z najrozľahlejších pohorí v Macedónsku je Jakupica, tvorené štyrmi lúčovito usporiadanými hrebeňmi - Karadžič, Golešnica, Jakupica a Dautica. Všetky sa zbiehajú na náhornej plošine, ktorej dominuje kužeľovitý vrchol Solunska glava (). Pri macedónsko-gréckej hranici leží vysoké a členité pohorie Baba (Pelister, ).

Členenie 
 Severné Macedónsko
 Šar planina - Titov vrh 
 Bistra - Bistra 
 Stogovo - Stogovo 
 Karaorman - Karaorman 
 Galičica - Galičica 
 Koritnik - Koritnik 
 Paštrik - Paštrik 
 Korab - Korab 
 Dešat - Velivar 
 Jablanica - Jablanica 
 Jakupica - Solunska glava 
 Baba - Pelister

Geologické zloženie 
Horské oblasti Šarského systému sú vytvorené prevažne z paleozoických bridlíc, občas prestúpených kryštalickými horninami (Baba, Jakupica, Šar). Ale aj tu sa nájde vápenec (stred masívu Jakupica).

Podnebie 
Subalpínske podnebie (v horstvách od 1 000 do ) je teplejšie, tiež rozdiely maximálnych a minimálnych teplôt sú menšie. Priemerná ročná teplota sa pohybuje okolo 57° C. Takéto podnebie je typické napr. pre oblasť Baby.

Vodstvo 
Veľmi známe sú najväčšie jazerá v Macedónsku - Ochridské jazero, v ktorého hladine sa odráža pohorie Galičica, a Prespanské jazero v pohorí Baba. Voda Prespanského jazera mizne v krasových dutinách a napája nižšie položené Ochridské jazero.

Fauna 
V mnohých horských oblastiach Šarského systému žijú medvede, vlky alebo líšky (Šar planina). Takmer všade sa dá stretnúť vysoká a diviačia zver a taktiež je možné zhliadnuť kamzíka. Hojne zastúpené sú hady a jašterice.

Ochrana prírody
Rozmanitosť krajinných typov a mimoriadnu pestrosť životného prostredia pre živočíchy podmieňuje tiež rastlinstvo. Na mnohých miestach boli vyhlásené chránené územia a národné parky. Ide napr. o Pelister a Galičica na macedónsko-gréckej hranici. Národné parky sú tiež v Albánsku.

Galéria

Zdroje 
 Publikácia Světová pohoří (Evropa, Jiří Šlégl a kolektív) - ISBN 80-242-0822-9 
 Publikácia Jirásko, Leder, Lorenc: Jugoslávské hory. Praha, 1987
 

 
Pohoria v Srbsku
Pohoria v Macedónsku
Pohoria v Albánsku
Pohoria v Grécku