Thesmoforia

Thesmoforia () bola starogrécka slávnosť plodnosti, oslavovaná na počesť bohyne Demeter a jej dcéry Persefony.
 
Thesmoforia bola v starovekom Grécku najstarším (zrejme už od 11. stor. pred Kr.), najrozšírenejším a najvýznamnejším poľnohospodárskym sviatkom, ktorý sa konal k pocte bohyne Demeter a jej dcéry Persefoné. Tento trojdňový sviatok sa usporadúval nielen v Aténach, ale takmer po celom Grécku (prinajmenšom v 30. mestách). Bola to ženská slávnosť (oslavovaná iba ženami občanov), z ktorej boli muži vylúčení. V Aténach sa konala 11. až 13. dňa mesiaca pyanepsión (dva dni pred oslavami boli vyhradené pre ženské festivaly, v praxi to možno znamená, že Thesmoforia trvala päť dní), teda v mesiaci, kedy sa začala siať pšenica (oziminy). Názov sviatku Thesmoforia je zrejme odvodený od slova thesmoi, čiže zákonov („to, čo je ustanovené“), v súlade s ktorými sa vykonávala poľnohospodárska práca a prijímala výživa.

Nasledujúci mýtus objasňuje spojitosť tohto sviatku s plodnosťou zeme. Keď Persefonu uniesol Hádes, boh podsvetia, jej matka Demeter nedovolila zemi plodiť akékoľvek plodiny, kým sa nenájde jej dcéra. Zeus nechcel, aby ľudia hladovali, a tak sa dohodol s Hádom, aby sa Persefoné mohla vrátiť aspoň na šesť mesiacov v roku, čím sa zabezpečila výživa ľudí. Príbeh Demetry a Persefony bol najpodstatnejším prvkom týkajúcim sa rituálov tohto sviatku. Pred oslavami Thesmoforie museli ženy určité obdobie dodržiavať pôst a sexuálnu zdržanlivosť. Oslavujúce ženy počas osláv nenosili na hlavách kvetinové venčeky, pretože Persefona zbierala kvety, keď ju uniesol Hádes.   

Každý deň týchto osláv mal svoj názov. Prvý deň sa volal Anodos, (cesta hore), druhý Nésteia, (pôst) alebo Mesé, (prostredný deň) a tretí Kalligeneia (deň krásneho potomka). Prvý deň išli ženy v sprievode k „mestu žien“, so sebou niesli kultové predmety, jedlo a vybavenie na pobyt, obetné koláče a prasatá, ktoré mali byť obetované. Na mieste neďaleko pahorku Pnyx si potom postavili jednoduché prístrešky s ležadlami z rastlín.

Na druhý deň ženy napodobnili bohyňu Demeter smútiacu za dcérou, ktorú jej uniesol Hádes do podsvetia. V tento deň ženy sedeli na rastlinách uložených priamo na zemi, držali mladé borovicové konáre (borovice píniovej) pre svoju plodivú silu a pôstili. Ďalším prvkom tohto sviatku bolo zrejme použitie morottónu, predmetu upleteného z kôry, ktorým sa ženy navzájom „pre bohyňu Demeter“ bičovali (bol to špecifický rituál plodnosti pri oslavách k pocte Demetry, na Thesmoforiách však nie je s istotou potvrdený). Tento deň bol ukončený rituálnou výmenou slovných urážok zvanou aischrologia („hovoriť to, čo je hanebné“).

Hlavným rituálom tretieho dňa bolo zrejme odstránenie zvyškov prehnitých prasiat a iných symbolov plodnosti, ktoré boli predtým vhodené do jám, pravdepodobne počas slávnosti Skiroforia. Tieto zvyšky boli položené na oltár, premiešané s obilnými zrnami (obrad s prasatami, t. j. jamy symbolizovali ženský pohlavný orgán, stelesňujúci veľmi starobylú tradíciu, spolu s koláčmi či figúrkami zo zrna v tvare mužských pohlavných orgánov, ktoré sa zmiešali „v lone zeme “, boli kľúčovým symbolom plodnosti) a neskôr zakopané. Tento rituál bol zrejme obradom plodnosti, ktorý mal zabezpečiť dobrú úrodu obilia siateho na jeseň.
 
Ďalším aspektom tohto sviatku je, že Demeter mala prívlastok (epiteton) Thesmoforos – zákonodarkyňa alebo nositeľka zákona, ktorý odkazuje aj na to, že ustanovila zákony manželstva. Stretneme sa s tým v hymne na Demetru, v manželstve medzi Koré (Persefonou) a Hádom, ktoré sa odohralo tiež „v lone zeme“.

Hra Thesmoforiazúsai (Ženy slávia Thesmoforie, uvedená v roku 411 pred Kr.) od Aristofana je paródiou na túto slávnosť.

Referencie a bibliografia 

 
Starogrécke sviatky