Prepadnutie žandárskej stanice v Pečovskej Novej Vsi

Prepadnutie žandárskej stanice v Pečovskej Novej Vsi bola ozbrojená akcia partizánskeho oddielu Čapajev, ku ktorej došlo 14. júla 1944 po 23:15 v obci Pečovská Nová Ves v okrese Sabinov v Šarišsko-zemplínskej župe na severovýchode Slovenskej republiky (SR). Išlo o prvú úspešnú akciu čapajevovcov od ich presunu do Slanských vrchov.

Historický kontext 

Partizánsky oddiel Čapajev patril v lete 1944 k najsilnejším oddielom na východnom Slovensku. Sformoval sa z tzv. hanušovskej partizánskej skupiny, ktorá vznikla pri obci Matiaška ešte v roku 1942 (od augusta 1943 už ako Prvá autonómna partizánska skupina Čapajev na Slovensku). V marci 1944 sa čapajevovci presunuli pod vrch Oblík (pri obci Petrovce) v Slanských vrchoch a 26. apríla na vrch Buč v pohorí Čergov, kde zriadili štáb oddielu. V júni sa k oddielu pripojila Bardejovská partizánska skupina a v júli partizánsky oddiel Pugačov. 7. júla sa oddiel presunul do Slanských vrchov.

Na akvitizáciu partizánskych oddielov na východnom Slovensku reagovali štátne orgány vlnou zatýkania v apríli a máji 1944, ktorá personálne oslabila partizánov, avšak ich lesné tábory ostali nedotknuté. 10. mája vláda SR prijala vládne nariadenie č. 36/1944 Sl. z., ktorým podľa zákona č. 131/1936 Zb. z. a n. splnomocnila hlavného veliteľa slovenskej armády, aby počas stavu brannej pohotovosti štátu na území Šarišsko-zemplínskej župy, ak to uzná za vhodné, vykonával príkazy a zákazy patriace do kompetencií úradov verejnej správy. 17. mája minister vnútra SR Alexander Mach informoval župana, že po dohode s ministrom národnej obrany SR generálom (gen.) Ferdinandom Čatlošom bol týmito úlohami poverený veliteľ Armádneho veliteľstva v Prešove gen. Augustín Malár ako zástupca hlavného vojenského veliteľa Slovenskej armády (v tom čase nachádzajúci sa ešte v Berlíne). Z rozkazu A. Malára sa však akcie proti partizánom nepodnikali.

Priebeh 
Pri vzniknutej prestrelke medzi partizánmi a štyrmi žandármi stanice bol jeden žandár zabitý (strážmajster Ján Oros), jeden ťažko a jeden ľahko zranený. Partizáni zo stanice ukoristili štyri pušky, 120 nábojov, tri písacie stroje a pečiatky. Vojenskej hliadke, ktorá prišla napadnutej stanici na pomoc, sa podarilo zastreliť jedného partizána (vojenského zbeha Jána Jablonovského).

Reakcia 
Incident si vyžiadal výraznú reakciu župana Šarišsko-zemplínskej župy, ktorý 16. júla podal oficiálny návrh, adresovaný prezidentovi Jozefovi Tisovi, ministrovi národnej obrany gen. I.tr. Ferdinandovi Čatlošovi, ministrovi vnútra Alexandrovi Machovi, veliteľovi Armádneho veliteľstva v Prešove gen. Augustínovi Malárovi a Hlavnému veliteľstvu Žandárstva, v ktorom uviedol:

Vláda návrh na zriadenie zvláštneho útvaru na boj proti partizánom nerealizovala.

Pozri aj 
 Slovenské národné povstanie § činnosť partizánov pred vypuknutím povstania

Referencie

Použitá literatúra 
 
 
 
 
 
 
 
 

Česko-slovenský odboj počas druhej svetovej vojny
Pečovská Nová Ves
14. júl
1944 na Slovensku