Atický kalendár

Atický kalendár alebo Aténsky kalendár je kalendár, ktorý sa používal v starovekej Atike. Niekedy je tiež nazývaný aj ako grécky kalendár kvôli kultúrnej dôležitosti Atén, je to však len jeden z mnohých starogréckych kalendárov.
 
Atický rok bol rokom lunárnym, mal 354 dní a delil sa na dvanásť mesiacov striedavo po 30 (plné mesiace) a 29 dňoch (duté mesiace). Prvý deň v mesiaci volali „novým mesiacom", pretože nasledoval po noci, keď vyšiel nový mesiac; posledný deň sa volal „dňom starého, avšak už i nového mesiaca". V  Aténach a iných gréckych mestách boli mesiace (väčšinou) ešte delené na tri úseky po 10 dňoch (dekády, dekades). Zaznamenané boli dni v rámci každej dekády a dni v prvej dekáde boli stanovené vychádzajúcim Mesiacom. Prvým dňom bol nov (núménia) a nasledujúce dni boli očíslované od dvojky po desiatku. Dni v druhej tretine boli obvykle v poradí 11 až 20, ale v poslednej tretine sa dni počítali pospiatky (od 10 k 1) v súlade s ustupujúcim Mesiacom.

V niektorých gréckych kalendároch sa mesiac nedelil vôbec a dni sa očíslovali od 1 po 29 alebo 30. bez spätného číslovania. Kalendárny rok sa v gréckych štátoch tiež nezačínal rovnako, pretože sa viazal na náboženské praktiky zaužívané v jednotlivých mestských štátoch. V Aténach sa začínal s prvým novým mesiacom po letnom slnovrate a nosil meno jedného z deviatich archontov, tak ako v Sparte meno prvého efora a v Argose meno kňažky bohyne Héry. V Aténach sa od 7. storočia pred Kr. uchovávali zoznamy archontov (z ktorých sa niektoré zachovali). Nie sú však spoľahlivé, pretože datovanie z gréckej histórie sa dá určovať s väčšou presnosťou až od 5. storočia pred Kr.

Neskoršie sa ujal zvyk (od 3. storočia pred Kr.) označovať roky poradovým číslom olympijských hier, počínajúc tradičným rokom 776 pred Kr. Keďže sa hry konali každý štvrtý rok, rozoznával sa prvý, druhý, tretí alebo štvrtý rok tej alebo onej olympiády. Spôsob ako prepočítať olympijskú éru na náš chronologický systém je jednoduchý: stačí znásobiť číslo olympijských hier štyrmi a výsledok odpočítať od čísla 780. Napr. 195. olympiáda zodpovedá prvému roku našej éry.

Časový rozdiel medzi lunárnym a slnečným rokom by za krátky čas spôsobil presuny jednotlivých mesiacov z jedného ročného obdobia do druhého a preto aby sa odstránil rozdiel jedenástich dní a šiestich hodín, zaviedli z času na čas trinásty priestupný mesiac, ktorý mal 30 dní. Keď sa malo toto doplnenie kalendárneho roku určiť presnejšie, označovali sa väčšie časové úseky, takzvané „cykly", ktoré sa skladali z určitého počtu rokov po dvanástich i po trinástich mesiacoch.
 
Najznámejšie boli tieto cykly:
a) Cyklus oktoéterický, ktorý sa rovnal piatim obyčajným rokom a trom po trinástich mesiacoch, čiže 99 mesiacoch s 2922 dňami. V Aténach bol prijatý za Solóna.
b) Cyklus metonický sa skladal z devätnástich rokov, zaviedol ho Metón roku 432 pred Kr. V cykle bolo dvanásť normálnych rokov a sedem priestupných, čiže 235 mesiacov alebo 6940 dní.
 
 
Kalendár náboženských sviatkov v Atike a panhelénskych hier.

Keďže sa Atický kalendár začal letným slnovratom, presný rok datovania nie je istý, napr. rok založenia délskeho spolku sa datuje na 478/477 pred Kr. (t. j. došlo k nemu v 2. polovici roku 478 či v 1. polovici roku 477 pred Kr.) Niektoré názvy mesiacov Atického kalendára môžu pochádzať už z mykénskeho obdobia.

Referencie a bibliografia 

Staroveké Grécko