Zelený odpad

Zelený odpad patrí medzi biologicky rozložiteľný odpad (tzv. BRO) produkovaný ľudskou činnosťou zo záhrad, lesov, parkov a lúk.

Zloženie 

Ako zelený odpad sa označujú pokosené kvety a tráva, lístie a drevný odpad zo strihania a orezávania krovín a stromov, vypletá burina, zhnité ovocie a zelenina, piliny, drevná štiepka, hobliny, drevný popol či odpad vznikajúci pri chove zvierat (trus, hnoj). Tento biologický odpad patrí do biologického komunálneho odpadu zeleného. Triedený odpad však nesmie byť zhnitý.

Vplyv na životné prostredie 
Biologický odpad je najčastejšie odkladaný vo voľnej prírode. Aj keď z pohľadu životného prostredia tvorí produkcia biologického odpadu časť prirodzeného cyklu prvkov (uhlíka, dusíka, síry, atď.), avšak vznik biologického odpadu antropogénnou činnosťou predstavuje environmentálnu záťaž, hlavne kvôli veľkému množstvu produkcie. Nahromadené množstvo zeleného odpadu sa potom často spaľuje.

Počas odstraňovania zeleného odpadu v domácnostiach, dochádza hlavne k páleniu tohto odpadu na záhradách, čo spôsobuje zaťaženie prostredia. V procese vzniká kvôli nedokonalému spaľovaniu dym, ktorý môže obsahovať škodlivé plyny:

 oxid uhoľnatý, ktorý môže spôsobovať udusenie,
 uhľovodíky, ktoré prispievajú k fotochemickému smogu,
 dechtové látky, ktoré môžu mať rakovinotvorné účinky,
 dioxíny, jedny z najnebezpečnejších karcinogénov.

Spracovanie 
Správne by sa mal zelený odpad spracovať pomocou kompostovania, ktoré vyrieši viaceré problémy:
 Organická hmota v ťažkých pôdach zvyšuje pórovitosť, vzdušnosť, zlepšuje vodopriepustnosť a v ľahkých pôdach organická hmota naopak znižuje vodopriepustnosť a vysýchavosť pôdy.
 Humus zvyšuje odolnosť pôdy proti okysleniu, čo je dôležité v oblastiach postihnutými emisiami priemyselných činností. Živiny viazané v humuse sa uvoľňujú do pôdy postupne a tým zabezpečujú dlhodobú výživu rastlín.
 Znížením množstva odpadov sa znižujú náklady na jeho likvidáciu. Takisto je takto možné získať kvalitné hnojivo do záhrady.

Spaľovanie a skládkovanie 
Existuje niekoľko dôvodov, prečo by sa zelený odpad nemal spaľovať alebo skládkovať:

 Zelený odpad nepatrí na skládku, pretože spôsobuje klimatické zmeny a zaťažuje rozpočty samospráv občanov.
 Zelený odpad na skládke počas rozkladu produkuje skleníkové plyny.
 Odpad zo záhrad nepatrí ani do spaľovní, pretože v nádobách na smeti sa zmieša s komunálnym odpadom a keďže je vlhký, tak zhoršuje horenie v spaľovni. Skomplikuje tak nakladanie s odpadom a zvyšuje náklady.

Odvoz 
Niektoré typy zeleného odpadu je nutné pred samotným odvozom upraviť, a to najmä kvôli ich veľkým rozmerom. Dôležité je zmenšenie objemu posekaním alebo polámaním, čím sa predíde rýchlemu zapĺňaniu zberných nádob. Na úpravu biologického odpadu, najmä v prípade konárov a tvrdších častí rastlín, sa používajú prenosné štiepkovače alebo drviče, ktoré uľahčujú prácu pri zmenšovaní objemu bioodpadu. V prípade zvozového zberu bioodpadu zeleného je vhodné konáre skrátiť na 1 m a previazať, čím sa uľahčí manipulácia pri zbere.

U ostatných druhov biologicky rozložiteľného odpadu nie je potrebné zmenšovanie. Listy zo stromov postačuje pohrabať a umiestniť na kopu. Podobne je to aj s ovocím, ktoré nebolo zozbierané a ktoré je vhodné pripraviť na kompostovanie. Na kompostovanie je vhodná rôznorodá zmes, ktorá sa pripravuje miešaním, aby sa dosiahla správna surovinová skladba, predovšetkým pomer uhlíka a dusíka.

Pri týchto činnostiach je zabezpečený mobilný odvoz bioodpadu nákladným autom, ktorý po dohode zabezpečí príslušná samospráva, v ktorej sa obytné domy nachádzajú. Na sústreďovanie vyseparovaného zeleného biologického komunálneho odpadu , sa používajú prispôsobené zberné nádoby. Nádoby sú tesné uzatvárateľné, aby nedochádzalo k úniku nepríjemného zápachu pri rozkladových procesoch, ale aj proti rozmnožovaniu nepríjemného hmyzu.

Referencie 

Odpady
Kompostovanie