Rubná doba

Rubná doba (iné názvy pozri nižšie) je vopred stanovené obdobie, ktoré má uplynúť od založenia daných porastov v lese, pozostávajúcich z jedného alebo viacerých typov drevín, do vyťaženia (čiže vyrúbania) všetkých týchto drevín. Zisťuje a udáva sa spravidla pre určitú (nielen prírodne ale aj) hospodársky vymedzenú časť lesa (podrobnosti o tejto časti lesa pozri dole v kapitole Predmet rubnej doby). Rubná doba je teda vlastne vopred stanovená doba medzi dvoma úplnými výrubmi (rubnými ťažbami) spomínanej časti lesa. Rubná doba sa počíta ako vážený aritmetický priemer vekov rubnej zrelosti  drevín typických pre danú časť lesa. Udáva sa v rokoch, a to buď ako rozpätie (napr. od 110 do 130 rokov) alebo ako jedno číslo (napr. 120 rokov).

Ťažiť sa v danej časti lesa nemusí jednorazovo, ale môže sa (napr. v tzv. staťových sústavách) ťažiť len postupne, napríklad sa každý rok cielene vyrúbe istá časť drevín danej časti lesa. Podstatné je, že po uplynutí rubnej doby nastane stav, že už boli jedenkrát vyrúbané úplne všetky dreviny danej časti lesa, t.j. tak dreviny, ktoré boli na začiatku okamihu, ku ktorému sa rubná doba udáva, staré (a teda spravidla už zrelé na výrub), ako aj dreviny, ktoré boli v tom istom okamihu ešte mladé.

Názvy 
Súčasný názov tohto ukazovateľa je rubná doba. Nesprávne [bohemizmy] alebo staršie názvy sú: obmýtie, obmýtna doba. Iné staršie názvy sú:  rubný turnus, stínací turnus, turnus, rubný obrat,  stínací obrat, stínací zvrat. Nesprávny starší názov je:  porubná doba.

Určujúce faktory 
Rubná doba konkrétne závisí okrem vlastností daného typu drevín, ktoré sa majú rúbať, predovšetkým aj od jedného alebo viacerých hospodárskych hľadísk. Rubná doba napríklad môže byť zameraná na zabezpečenie niektorého alebo viacerých z týchto cieľov: trvalá produkcia lesa, maximálna produkcia všetkého dreva, maximálna produkcia jedného konkrétneho druhu dreva, maximálny hrubý zisk z lesnej výroby, maximálny čistý dôchodok z pôdy.  Pozri aj nižšie uvedené vysvetlenia k výrazu rubná zrelosť.

Význam 
Rubná doba slúži najmä ako základ ťažbovej regulácie, rámec pre porovnávanie skutočného a normálneho stavu lesa a pre analýzu a prognózu vývoja dôležitých taxačných veličín v porastoch, a ako ukazovateľ cyklickosti reprodukčného procesu a spôsobilosti porastov postúpiť z výchovnej ťažby do obnovnej.

Predmet rubnej doby 
Vyššie spomínaná časť lesa, na ktorú sa rubná doba vzťahuje, býva v závislosti od autora rôzne konkretizovaná: Napríklad v niektorých definíciách sa hovorí o hospodárskej skupine (zastarano aj: hospodárskej triede), v iných o hospodárskom súbore (prípadne v kombinácii s hospodárskym spôsobom) a v ďalších o prevádzkovom súbore . Tieto tri pojmy nie sú obsahovo ekvivalentné a navyše je u nich ten problém, že ich definície nie sú v literatúre uvádzané v úplne jednotnom znení (nižšie uvedené definície sú teda len jedna z možností). Konkrétne: 
Hospodárska skupina je jednak teoretický (aj zahraničný) termín, jednak termín zo starších slovenských a českých právnych predpisov. Podľa Merganiča et al. je (resp. bol) definovaný ako súbor porastov v rámci lesného hospodárskeho celku (čo je veľká jednotka priestorového usporiadania lesa), ktoré majú rovnaké hospodárske určenie, rovnaký hospodársky tvar, rovnaký hospodársky spôsob a rovnakú rubnú dobu. 
Hospodársky súbor je jednak teoretický termín, jednak termín zo starších slovenských právnych predpisov a jednak termín zo starších aj súčasných českých právnych predpisov. Podľa Merganiča et al. je (resp. bol) definovaný ako časť lesa s jednotnými prírodnými podmienkami, porastovými pomermi a rovnakým funkčným zameraním. 
Prevádzkový súbor je pojem, ktorý staršie označoval podjednotku (teda časť) hospodárskej skupiny. Súčasná slovenská vyhláška 453/2006 Z. z. ho definuje (nezávisle od termínu hospodárska skupina) ako "homogénny súbor lesných porastov vytvorený na základe hospodársko-úpravníckej typizácie v rámci lesných oblastí a podoblastí; homogénny súbor lesných porastov je daný kategóriou lesa, hospodárskym tvarom lesa, rámcovými stanovištnými podmienkami, porastovými pomermi a ohrozením lesa."

Rubná doba podľa súčasných slovenských predpisov
Definícia rubnej doby uvedená v súčasnej príslušnej slovenskej vyhláške znie:  "Rubná doba je rámcová produkčná doba lesných porastov, ktorá sa určuje s prihliadnutím na ich rubnú zrelosť a plnenie požadovaných funkcií lesa pre jednotku rámcového plánovania." , pričom:
 Výraz produkčná doba v slovenských predpisoch definovaný nie je. Z odbornej literatúry vyplýva, že je to obdobie medzi založením kultúry a jej rubnou ťažbou, resp. plánovaná doba výroby produktu (spravidla konkrétneho dreva) v konkrétnom lesnom poraste.
Výraz lesný porast je definovaný ako "súbor rastúcich stromovitých drevín, krovitých drevín alebo ich zmesí na lesných pozemkoch". 
Výraz rubná zrelosť je definovaný ako "vek lesných porastov a) v hospodárskych lesoch, v ktorom je optimálne ich ťažiť z hľadiska ich hodnotovej, technickej a ekonomickej zrelosti, pričom sa prihliada na celkový priemerný prírastok dreviny, bonitu a zakmenenie; b) v ochranných lesoch, v ktorom je optimálne ich ťažiť z hľadiska fyzickej zrelosti drevín a stavu lesných porastov s ohľadom na plnenie ich ochranných funkcií; c) v lesoch osobitného určenia, v ktorom je optimálne ich ťažiť, určený z hľadiska pomeru významnosti mimoprodukčných funkcií lesa a produkčnej funkcie lesa" . Z odbornej literatúry vyplýva, že hodnotová zrelosť je určená maximalizáciou priemerného ročného prírastku (peňažne vyjadrenej) hodnoty celkovej produkcie čiže maximalizáciou ceny za jednotku dreva, technická zrelosť je určená maximalizáciou produkcie vybraných sortimentov  (napríklad konkrétnych druhov dreva), a ekonomická zrelosť je určená maximalizáciou priemerného hrubého zisku lesnej výroby, t. j. priemerného rozdielu výnosov (tržieb) z lesnej výroby a nákladov na lesnú výrobu (t. j. nákladov na pestovanie a ťažbu).
Výraz jednotka rámcového plánovania je definovaný ako "prevádzkový súbor, ktorým je homogénny súbor lesných porastov vytvorený na základe hospodársko-úpravníckej typizácie v rámci lesných oblastí a podoblastí; homogénny súbor lesných porastov je daný kategóriou lesa, hospodárskym tvarom lesa, rámcovými stanovištnými podmienkami, porastovými pomermi a ohrozením lesa." 
Rubná doba sa udáva v rokoch a počíta sa ako vážený aritmetický priemer vekov rubnej zrelosti významných (maximálne 3 dominantných) drevín v rámci daného prevádzkového súboru, pričom váha vyjadruje zastúpenie a funkčný význam dreviny. Rubná doba sa mení so zmenou súčasného stavu porastov, na ktoré sa vzťahuje. Uvádza sa zaokrúhlená na desiatky rokov, v prípade rubných dôb menších ako 50 rokov sa môže zaokrúhľovať na 5 rokov. V rámcovom plánovaní sa udáva ako jedno číslo, nikdy nie rozpätím, pretože plní najmä funkciu určitého kontrolného rámca. 

Pre prevádzkový súbor sa za normálnych okolností rubná doba určuje s ohľadom na rubnú zrelosť jednotlivých drevín, zastúpenie drevín a formu ich zmiešania v porastoch, životnosť porastov a na funkciu, ktorú daný porast plní.

V podrobnom plánovaní pre jednotky priestorového rozdelenia lesa, ktoré majú iné charakteristiky drevín než prevádzkový súbor (čiže jednotka rámcového plánovania), možno (s uvedením dôvodu) rubnú dobu skrátiť alebo predĺžiť voči rubnej dobe prevádzkového súboru. Ak napríklad primiešané dreviny tvoria celkovo významný podiel (minimálne 30%) v jednotke priestorového rozdelenia lesa, treba korigovať rubnú dobu prevádzkového súboru tak, aby straty na produkcii boli čo najmenšie.

Poznámky

Zdroje 

Lesníctvo