Východoslovenské nárečia

Východoslovenské nárečie/dialekt je aj názov jedného z nárečí rómčiny, pozri pod východoslovenský dialekt rómčiny.

Východoslovenské nárečia (iné názvy: východoslovenský dialekt, makroareál východoslovenských nárečí, východná slovenčina, východoslovenčina, východniarčina) je jeden z troch hlavných nárečových celkov slovenčiny. Týmito nárečiami sa hovorí na území bývalých žúp Spišská župa, Šarišská župa, Zemplínska župa, Abovská župa a na území časti Užskej župy. Používajú ich aj niektorí dolnozemskí Slováci.

Historicky na základe týchto nárečí vznikla kultúrna východoslovenčina.

Charakteristika 
Základné znaky sú najmä:
prízvuk na predposlednej slabike slova (okrem toho sprevádzaný charakteristickou intonáciou)
dlhé samohlásky neexistujú (volame, brazda, luka)
slabiky ro-, lo- na začiatku niektorých starých slovanských slov, podobne ako pri západoslovenských nárečiach (rokita, lokec)
samohláska e (zriedkavejšie iná samohláska) namiesto pôvodných jerov a vkladných samohlások (oves, chribet, ocec, von, viter)
samohláska e (v krátkych pozíciách) resp. (i)a (v dlhých pozíciách) namiesto pôvodného nosového e (dześec, peta, častka, pamiatka)
samohláska u namiesto ó, resp. neskôr namiesto ô (nuž, muj, hnuj, vuz)
namiesto slabičného r je ar/er, namiesto slabičného l je lu/ol (tvardi, śerco, slunko, molha)
namiesto ď, ť je c, dz (cicho, dzeci)
používajú sa mäkké sykavky ś a ź (suśed, źima)
v širokom rozsahu sa používajú spoluhlásky ľ a ň
podstatné mená stredného rodu mäkkých vzorov sú zakončené na -o, podobne ako pri západoslov. nárečiach (poľo, ľico, vajco)
genitív singulár všetkých podstatných mien ženského rodu je na -i (od ženi, z dlaňi)
genitív singulár podstatných mien mužského rodu zakončených na a je na -i (od gazdi)
plurál všetkých podstatných mien má nasledovne unifikované koncovky: v genitíve a lokáli -och (v mestoch, z mestoch, od sinoch, o ženoch), v datíve -om (ženom), v inštrumentáli -ami (bratami)
lokál singulár adjektívneho skloňovania je na -im (o tim dobrim dzecku) 
budúci čas nedokonavých slovies sa alternatívne tvorí pomocou príčastia tvaru minulého času (budze robil/robila/robilo, popri: budze robic)
tvary pomocného slovesa byť sa často nahrádzajú osobným zámenom, ako v ruštine (ja lačni, ti nevidzel - t.j. ja som hladný, ty si nevidel)
všetky základné číslovky, t.j. aj od 5 vyššie, sa spájajú s nominatívom plurál počítaného objektu (dvacec koruni, pejc bačove)
viacero slov sa používa iba v týchto nárečiach alebo iba v týchto a západoslovenských nárečiach (napr. čisto len do východoslovenských nárečí spadajú slová hustka, hače, jarec, kuropka, ľenča, trimac, znac, zochabic, rucic a pod.)

Delenie

Podľa Encyklopédie Slovenska a Encyklopédie jazykovedy 
východoslovenské nárečia:
západná (spišsko-šarišská a abovská) oblasť východoslovenských nárečí
východná (zemplínska a užská) oblasť východoslovenských nárečí

Podľa Palkoviča 1981
východoslovenské nárečia:
západná skupina východoslovenských nárečí:
spišské nárečia
spišsko-šarišské nárečia
abovské nárečia
šarišské nárečia
východná skupina východoslovenských nárečí:
zemplínske nárečia
užské nárečia
sotácke nárečia

Podľa Krajčoviča 1988 
východoslovenské nárečia (makroareál východoslovenských nárečí):
západný región (regionálny areál) východoslovenských nárečí:
spišské nárečie Z
abovské nárečie Z
šarišské nárečie Z
juhozápadný rajón šarišského nárečia - niekedy považovaný za samostatné spišsko-šarišské nárečie
stredný rajón šarišského nárečia
podtatranské nárečie P
severošarišské nárečie P
východný región (regionálny areál) východoslovenských nárečí:
zemplínske nárečie Z
užské nárečie Z (vrátane osobitného rajónu juhovýchodne od Sobraniec)
sotácke nárečie Z

Poznámka: Z = základný areál, P = pomedzný areál (=hraničný areál)

Podľa Semjanovej 1976
východoslovenské nárečia:
západná skupina východoslovenských nárečí:
juhozápadná skupina východoslovenských nárečí:
spišské nárečie
abovské nárečie
severovýchodná skupina východoslovenských nárečí:
nárečia stredného Šariša
nárečia severného Šariša
východná skupina východoslovenských nárečí:
zemplínske nárečia [zemplínske nárečia sú hlavným predmetom citovaného zdroja]:
nárečie dolného Zemplína
nárečie stredného Zemplína
nárečie horného Zemplína
užské a sotácke nárečia:
užské nárečia
sotácke nárečia

Podľa Atlasu slovenského jazyka I  a Mruškoviča 2008
východoslovenské nárečia (východoslovenský dialekt):
juhozápadná skupina východoslovenských nárečí
spišské nárečia (vrátane lučivnianskeho nárečia)
abovské nárečia
juhozápadošarišské nárečia
stredná skupina východoslovenských nárečí
stredošarišské nárečia
severošarišské nárečia
zemplínske nárečia
východná skupina východoslovenských nárečí
užské nárečia
sotácke nárečia

Podľa Štolca 1994
východoslovenské nárečia:
západná skupina východoslovenských nárečí:
goralské nárečia (!)
spišské nárečia
abovské nárečia
stredná skupina východoslovenských nárečí:
šarišské nárečia
zemplínske nárečia
východná skupina východoslovenských nárečí:
sotácke nárečia
užské nárečia

Podľa Kačírka 2009 a slovake.eu
východoslovenské nárečia:
spišské nárečia
abovské nárečia
šarišské nárečia
zemplínske nárečie
sotácke nárečia
užské nárečia

Podľa Ondrusa 1961
východoslovenské nárečia:
spišské nárečie
abaujké nárečie (t.j. abovské nárečie)
šarišské nárečie
zemplínske nárečie - vrátane sotáckeho a užského nárečia

Podľa Vlastivedného slovníka obcí na Slovensku 
východoslovenské nárečia:
spišské nárečie
šarišské nárečie
lučivnianske nárečie (západný Spiš, okolie Popradu)
zemplínske nárečie
užské nárečie
sotácke nárečie
abovské nárečie

Podľa Etnografického atlasu Slovenska 
východoslovenské nárečia:
juhozápadná skupina
spišské nárečia
lučivianske nárečie
nárečie západného Spiša
hnilecké nárečie
nárečie stredného Spiša
nárečie juhovýchodného Spiša a juhozápadného Šariša
abovské nárečia
abovské nárečie
západoabovské nárečie
stredná skupina
šarišské nárečia
nárečie stredného Šariša
nárečie severného Šariša
zemplínske nárečie
východná skupina 
užské nárečie
sotácke nárečie

Podľa Jána Stanislava 
východoslovenské nárečia:
 spišsko-liptovské nárečia (= lučivianské nárečia)
 spišské nárečia
 šarišské nárečia
 zemplínske nárečia
 zemplínsko-užské nárečia

Referencie

Zdroje 
 
 
 
Nárečia in: slovake.eu
východoslovenské nárečia in: Encyklopédia Slovenska
Kačírek, Ľ.: Slovenské národné hnutie v rokoch 1820-1848 in: Ottov historický atlas Slovensko, 2009, str. 281
Semjanová, M.: Pokus o vnútornú diferenciáciu zemplínskych nárečí in: Nové Obzory 18, Prešov, 1976
Karpinský, P.: Východoslovenské nárečia (výsledky výskumu v období 1960 – 2000) in: Slovo o slove. Zborník Katedry komunikačnej a literárnej výchovy Pedagogickej fakulty Prešovskej univerzity, ročník 15, 2009, str. 20

Externé odkazy 
Dlhý zoznam odborných článkov na stiahnutie na tému východnoslovenské nárečia
Hagovská, M.: Miesto východoslovenčiny v rodine slovanských jazykov, 1948
S. Czambel: Slovenská reč a jej miesto v rodine slovanských jazykov. I. odd., I. čiastka: Východoslovenské nárečie. Turčiansky Sv. Martin 1906.
Buffa, F.:Východoslovenské nárečia, 1962

Slovenčina
Nárečia