Miloš Svrček

JUDr. Mgr. Miloš Svrček, PhD., LL.M.  (* 3. jún 1983, Michalovce) je slovenský právnik, politológ a politik, člen hnutia SME RODINA. Od roku 2020 pôsobí ako poslanec Národnej rady Slovenskej republiky a podpredseda poslaneckého klubu hnutia SME RODINA. V NR SR je členom Ústavnoprávneho výboru NR SR, Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS a členom Stálej delegácie NR SR v Parlamentnom zhromaždení OBSE. V roku 2022 sa taktiež neúspešne uchádzal o post župného poslanca v KSK.

Štúdium  
V rokoch 2002 2007 vyštudoval Právnickú fakultu Univerzity Komenského v Bratislave (Mgr.), kde v roku 2009 získal aj titul JUDr.. V rokoch 20092013 pokračoval v doktorandskom štúdiu na Fakulte práva Paneurópskej vysokej škole v Bratislave (PhD.). Študoval taktiež na Diplomatickej akadémii Univerzity Komenského v Bratislave či International Education Society v Londýne (LL.M.). V roku 2021 získal magisterský titul na Celouniverzitnom pracovisku Katedra politológie na Trenčianskej Univerzite Alexandra Dubčeka v Trenčíne.

Pracovné pôsobenie 
Od roku 2007 pôsobil vo viacerých pozíciách v štátnej sfére na Ministerstve zahraničných vecí SR, resp. na Ministerstve spravodlivosti SR.  V rokoch 20112016 pracoval ako riaditeľ odboru na sekciách cestnej dopravy, resp. projektov verejno-súkromného partnerstva Ministerstva dopravy a výstavby SR, kde participoval na viacerých národných dopravných projektoch.

Politická kariéra 
Od roku 2017 do roku 2020 pôsobil ako generálny manažér politického hnutia SME RODINA a v hnutí viedol ako tímlíder pracovnú skupinu pre oblasť dopravy a výstavby, ktorá bola zložená z 30 expertov z celého Slovenska. Momentálne taktiež pôsobí ako Predseda Správnej rady Nadácie SME RODINA KTORÁ POMÁHA – Boris Kollár, kde poskytuje bezplatnú právnu pomoc. V minulosti bol členom predsedníctva hnutia. 

Vo voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky v roku 2020 kandidoval za SME RODINA z 13. miesta kandidátnej listiny a bol zvolený za poslanca NR SR, pričom získal 4 712 preferenčných hlasov. Momentálne pôsobí v Národnej rade SR ako podpredseda poslaneckého klubu SME RODINA pre legislatívu a člen Ústavnoprávneho výboru NR SR a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS.  

V roku 2022 kandidoval v komunálnych volbách do zastupiteľstva Košického samosprávneho kraja, ale neuspel a nebol zvolený za župného poslanca.

Pôsobenie v NR SR (20202024)

Oblasť justície a právneho štátu 
Miloš Svrček viackrát v rámci svojich vystúpení v NR SR pripomínal, že nezávislosť justície na Slovensku je na najnižšom stupni dôvery v rámci hodnotenia štátov EÚ. Výsledky viacerých prieskumov podľa neho ukazujú, že vnímanie nezávislosti súdnictva na Slovensku sa naďalej zhoršuje. Nezávislosť súdnictva je podľa jeho názoru považovaná za základný prvok účinného justičného systému, pričom predstavuje jeden zo základov právneho štátu, spravodlivosti súdneho konania, ale aj dôvery občanov a podnikov v právny systém. Zničený právny štát priamo ohrozuje záujmy Slovenska ako členského štátu Európskej únie a bráni podľa neho riadnemu plneniu medzinárodných záväzkov. Preto návrhy reformy justície a zmeny Ústavy SR, ktoré boli predložené z Ministerstva spravodlivosti SR v rámci schôdzí NR SR plne podporil a hlasoval za ich schválenie.

Voľba Generálneho prokurátora SR v roku 2020 
Svrček bol ako člen Ústavoprávneho výboru NR SR v novembri 2020 súčasťou verejného vypočutia kandidátov na funkciu generálneho prokurátora SR. V rámci následného verejného hlasovania hlasoval Svrček za Maroša Žilinku, ktorý bol zvolený za generálneho prokurátora.

Zahraničné vzťahy 
V NR SR je Svrček členom Stálej delegácie NR SR v Parlamentnom zhromaždení OBSE a členom Skupín priateľstva s Ruskou federáciou a krajinami Balkánu. V decembri 2020 absolvoval návštevu a brífing v Styčnom integračnom tíme NATO vo Vajnoroch (NATO Force Integration Unit – NFIU Slovakia).

V novembri 2021 bol poslanec Svrček ako člen Skupiny priateľstva so štátmi Balkánu súčasťou oficiálnej delegácie predsedu NR SR na návšteve Chorvátska. Predmetom rokovaní medzi slovenskou a chorvátskou delegáciou boli otázky pomoci Chorvátsku pri rokovaniach o vstupe do schengenského priestoru aj pri prijatí eura ako meny. Deklaroval to i predseda Národnej rady SR Boris Kollár po prijatí u chorvátskeho prezidenta Zorana Milanoviča a premiéra Andreja Plenkoviča. Predmetom rokovaní s prezidentom Milanovičom boli aj otázky o Kosove. Predseda NR SR ozrejmil prezidentovi Chorvátska historické skúsenosti Slovákov a dôvody, prečo SR neuznala Kosovo. Prezident zároveň slovenskej delegácii vysvetlil aj postoj Chorvátska a priblížil situáciu a vzťahy s Bosnou a Hercegovinou.

Nájomné byty 
V júli 2021 presadzovali predseda parlamentu Boris Kollár so svojím vicepremiérom Štefanom Holým (obaja Sme rodina) zákon, ktorý by podľa nich pomohol tomu, aby sa na Slovensku ročne postavili tisícky nájomných bytov. I keď majú nominanti Sme rodina v gescií ministerstvo výstavby a pôvodne tvorbu zákona zastrešoval úrad vicepremiéra Holého, samotný návrh zákona oficiálne za stranu predložil poslanec Miloš Svrček. Takýto postup bežne používajú politici ak chcú obísť medzirezortné pripomienkové konanie.

Návrhy na zmenu Ústavy SR 
V rozprave k novele ústavy, ktorá prebiehala v decembri 2020, predložil pozmeňujúce návrhy, ktorými chcel presadiť základy dôchodkovej reformy. Po dosiahnutí ustanovenej doby účasti na systéme primeraného hmotného zabezpečenia v starobe má mať osoba, ktorá dosiahla ustanovený vek, nárok na primerané hmotné zabezpečenie v starobe. Jeho návrh podporilo celkovo 91 poslancov vládnej koalície.

V januári 2022 predložil Svrček do parlamentu návrh na zmenu ústavy tak, aby bolo možné skrátiť volebné obdobie parlamentu ústavným zákonom aj referendom. Okrem iného navrhol, aby sa referendum o skrátení volebného obdobia nemohlo konať prvý a posledný rok volebného obdobia. Podľa jeho návrhu by mal v prípade úspešného referenda predseda Národnej rady vyhlásiť voľby do parlamentu do siedmich dní od vyhlásenia platného výsledku referenda. Účinnosť zmien navrhol od 1. marca 2024.  Koaliční partneri hovorili o porušení koaličnej zmluvy, kedže návrh zákona nebol prerokovaný na koaličnej rade. Svrček kritiku odmietol a tvrdil, že chcel o zmene vecne diskutovať.  Navyše neskôr vysvitlo, že dôvodová správa k tomuto návrhu zákona bola skoro celá odpísaná z vedeckého príspevku Vincenta Bujňáka a Mariána Gibu v Acta Facultatus Iuridicae, ale text nijako neodkazuje na to, že spomínané odseky čerpá z od niekoho iného. Pričom poslanec Svrček ako absolvent magisterského a doktorandského štúdia by zásady citovania mal ovládať dobre. V jeho reakcii poslanec tvrdil, že v dôvodovej správe sa nemusí citovať, no pritom na dvoch miestach odkazuje na stanoviská Európskej komisie. Aj keď bola rozprava k návrhu miestami búrlivá,  poslanci nakoniec návrh neposunuli do druhého čítania.  V auguste 2022 opätovne predložil do parlamentu návrh na zmenu ústavy tak, aby bolo možné skrátiť volebné obdobie parlamentu ústavným zákonom aj referendom. Cieľom návrhu bolo splniť verejný prísľub predsedu Národnej rady Slovenskej republiky Borisa Kolára, že predloží návrh novely Ústavy Slovenskej republiky v súvislosti s referendom o skrátení volebného obdobia a taktiež reagovať na rozhodnutie Ústavného súdu Slovenskej republiky z roku 2021. Ako sa vyjadril Svrček "ak majú jednotliví dotknutí voliči právo svojich zástupcov voliť, potom musia mať aj právo ich odvolať. Odvolacie referendum poskytuje voličom príležitosť robiť neustále nezávislé a demokratické rozhodnutia o tom, kto a ako bude vládnuť. Cieľom novelizácie Ústavy Slovenskej republiky je posilnenie práva občanov Slovenskej republiky zúčastňovať sa na správe veci verejných prostredníctvom inštitútu referenda. Prostredníctvom inštitútu referenda, ktorého výsledok je pre NR SR záväzný a musí sa vyhlásiť rovnako ako zákon, by sa umožnilo občanom Slovenskej republiky spolurozhodovať o osude ich vlastného štátu oveľa jednoduchšie a spravodlivejšie.“  

Obranná zmluva s USA

Už začiatkom januára 2022 sa Svrček verejne poďakoval generálnemu prokurátorovi Marošovi Žilinkovi za jeho postoj k dohode o spolupráci medzi USA a Slovenskom. Žilinka túto dohodu spochybnil.   Ako sa vyjadril: " Bolo veľmi nešťastné riešiť medzirezortné pripomienkovanie cez sviatky. Vyrušil ma ten moment, že zástupcovia generálnej prokuratúry nedostali odpovede na otázky, ktoré predložili v rámci pripomienkovania. Z toho dôvodu som sa téme začal venovať. Ide o princíp. Okrem toho, nielen v Sme rodina, ale aj v OĽaNO sú poslanci, ktorí s dohodou nesúhlasia."  Verejne prezentoval názor, že trval na tom, že ak by mali prísť na Slovensko príslušníci ozbrojených zložiek cudzieho štátu, musí to schvaľovať parlament. Druhá požiadavka bola, aby sa presne špecifikovalo, o čo ide v rámci slov "nebezpečný odpad", aby bola otvorená pripomienka Úradu jadrového dozoru, že akým spôsobom sa bude nakladať s takýmito odpadmi a aby sa vedelo, o čo sa jedná. To boli základné požiadavky adresované na ministrov obrany a zahraničných vzťahov.  Parlament nakoniec obrannú zmluvu odsúhlasil počtom 79 poslancov, ale poslanec Svrček hlasoval proti predmetnej zmluve.

Financovanie Matice Slovenskej 

Na základe iniciatívy poslanca Svrčeka dňa 5. mája 2022 Národná rada SR definitívne schválila jeho poslaneckých návrh, v ktorom sa zákonným spôsobom zafixovala výška účelovej štátnej dotácie pre Maticu slovenskú na 1,5 milióna eur. Ročný rozpočet predmetnej inštitúcie tvoril v roku 2022 celkovo 1 344 600 milióna eur, pričom dlhé obdobie sa štátna dotácia poskytovaná Matici slovenskej nevalorizovala, čo spôsobilo, že za desať rokov musela inštitúcia prepustiť 70 zamestnancov. V roku 2022 bola inštitúcia finančne poddimenzovaná, čo malo negatívny dopad aj na činnosť odborných vedeckých pracovísk, vrátane pracovísk, ktoré sa v regiónoch starajú o miestne odbory a folklórne súbory. Práve z uvedeného dôvodu sa zmenilo ustanovenie § 6 predmetného zákona, v rámci ktorého sa na plnenie úloh Matice slovenskej od roku 2023 poskytnú Matici slovenskej dotácie a účelové dotácie zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky každoročne vo výške 1 500 000,- €. 

Financovania sa teda týka aj novín, ktoré Matica Slovenská vydáva a to najmä Slovenských národných novín. Tieto sú vačšinou mimoriadne kritické k svojim názorovým oponentom a zároveň nadbiehajú osobám, ktoré sú im názorovo blízke. Niektoré ich rozhovory nevyzerajú ako novinárske príspevky, ale skôr ako PR texty. Tajomník Matice Viliam Komora urobil v máji promo rozhovor aj s poslancom Milošom Svrčekom. Pýtal sa ho napríklad: „Medzi vaše mnohé aktivity, ktoré sa týkajú aj podpory činnosti MS, patrí snaha dostať diaľnicu na váš rodný Zemplín. Je pravda, že tam takáto komunikácia chýba?“.

Koaličná kríza v lete 2022 
Po tom, ako hnutie Sme rodina predstavilo svoj návrh na dôchodkovú reformu, strana Sloboda a Solidarita prišla s vlastným návrhom. Ten strana predložila na septembrovú schôdzu a prekvapila poslanca a člena Ústavnoprávneho výboru Národnej rady SR Miloša Svrčeka (Sme rodina). „Ja si myslím, že je to taký postup, taká stratégia zo strany SaS-ky, že by nás chceli zatiahnuť do sporu medzi nimi a OĽaNO,“ uviedol M. Svrček v relácii Karty na stôl s tým, že podávanie takéhoto návrhu považuje za „kopanec do koalície.“ Požiadavku Richarda Sulíka, ktorú komunikoval ministrovi financií Igorovi Matovičovi cez správy v roku 2021 o tom, aby Matovič vyprevadil hnutie Sme rodina z koalície, poslanec nevníma nijak prekvapujúco. „Bola to úplne iná situácia, riešili sa tam otázky paragrafu 363 a generálneho prokurátora,“ vysvetlil. Vzťahy v koalícii medzi stranami však zrejme nie sú úplne ideálne. Poslanec potvrdil, že koaliční partneri nekomunikujú na aktívnej báze. 

Počas trvania vládnej krízy, keď strana SaS trvala na odchode Igora Matoviča z postu ministra financií, bola čoraz viac v hre aj otázka rekonštrukcie vlády. OĽaNO, Sme rodina aj Za ľudí by tak mohli obsadzovať prestížne posty ministrov svojimi ľuďmi. Zvyšné strany koalície by museli v prvom rade vyriešiť to, v akom pomere by si ministerstvá podelili. Najväčší boj medzi zvyšnými stranami koalície by zrejme vyvolalo obsadzovanie postu ministra hospodárstva, ktorý od volieb zastáva šéf SaS Richard Sulík. V médiách sa spomínalo, že ak by post pripadol strane Sme rodina, tak tá už pri skladaní súčasnej vlády uvažovala o nominácii na manažérsku pozíciu niektorého z ministerstiev o poslancovi Milošovi Svrčekovi.

Osobný život 
Miloš Svrček je ženatý a má 2 deti. Jeho manželka Zuzana v roku 2018 neúspešne kandidovala na primátorku mesta Piešťany a je poslankyňou mestského zastupiteľstva. V marci 2021 boli obaja manželia hospitalizovaní s ťažkým priebehom ochorenia COVID-19.

Referencie

Externé odkazy 
Parlamentný profil

Slovenskí právnici
Poslanci NR SR (2020 – 2023)
Politici SME RODINA
Osobnosti z Michaloviec
Absolventi Právnickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Absolventi Paneurópskej vysokej školy
Trenčianska univerzita Alexandra Dubčeka v Trenčíne