Aristión z Parosu

Aristión () bol grécky sochár v 6. storočí pred Kr.

Aristión pochádzal z ostrova Paros. Činný bol približne v rokoch 550 až 520 pred Kr. Známy je zo signatúr z podstavcov sôch.

Staroveké písomné správy o sochárovi Aristiónovi chýbajú (zrejme sa stratili). V rokoch 1839 a 1858 sa však v Aténach našli tri fragmenty náhrobného podstavca Antilocha so signatúrou sochára Aristióna. Onedlho bol v aténskom cintoríne Kerameikos objavený ďalší podstavec sochy s jeho podpisom, venovaný zosnulej menom Xenofanté. 

Francúzsky filológ Michel Fourmont, ktorý v rokoch 1729 - 1730 navštívil Grécko, opísal blok mramoru (časť podstavca) s nápisom objaveného v kostole Panagia (Panny Márie) v Merende. Nápis bol nečitateľný, ale dal sa čiastočne zrekonštruovať. V roku 1968 podstavec umiestnili do epigrafického múzea v Aténach. O štyri roky neskôr, grécky archeológ Efthymios Mastrokostas počas výkopávok v archeologickej lokalite starobylej územnej jednotky (obcí, démos) Myrrhinous narazil na jedinečný nález dvoch sôch - mladého muža kúra a dievčaťa kory zvanej Frasikleia (socha mala zvyšky polychromie, na základe ktorej sa mohla neskôr zhotoviť rekonštrukcia jej pôvodného vzhľadu) s časťou podstavca, ktorý, ako sa ukázalo, bol kompatibilný s podstavcom z Merandy (po ich spojení sa už dal nápis oživiť).

Nápis na podstavci v iónskej attičtine (jazykovo najbohatší dialekt starej gréčtiny), datovaný do roku 540 pred Kr., je náhrobným epigramom venovaným dievčine Frasikleii:
 

- signatúra

 
V 6. storočí pred Kr. existovali dva hlavné typy mramorových sôch: stojaci nahý muž (kúros, mn. č. kúroi) a stojace oblečené alebo zahalené dievča (koré, mn. č. korai). Predovšetkým korai boli venované do chrámov ako obetné dary (niekedy ako znázornenie bohyne), a niektoré slúžili ako náhrobky v cintorínoch (ako v tomto prípade). Pôvodné grécke sochy boli bohato a pestro pomaľované. Postupujúcim časom ich polychrómia zmizla, mramor vybledol a dostal patinu, bronz stratil lesk a zoxidoval do zelena. Nám je tento vzhľad samozrejmý, ale antický Grék by ho celkom určite považoval za neestetický.

Podľa niektorých odborníkov náhrobná stéla hoplitu Aristióna, vytvorená sochárom Aristoklom stála pôvodne na hrobe Aristióna z Paru. Je 2,40 m vysoká. Sochárovi sa podarilo veľmi zručne zachytiť siluetu bojovníka. Datujú ju približne do roku 510 pred Kr.

Referencie a bibliografia

Iné projekty 

 

Sochári starovekého Grécka