František Maxmilián Kaňka

František Maxmilián Kaňka (* 19. august 1674, Praha – † 14. júl 1766, Praha) bol významný český barokový architekt.

Životopis 

Vyučil sa v pražskej hute svojho otca Víta Václava Kaňku, neskôr študoval v Taliansku a Viedni. Po návrate zo zahraničia spolupracoval s G. B. Alliprandim, J.B. Santini-Aichelom, vykonával tiež stavby podľa projektov K. I. Dientzenhofera. Stal sa mešťanom na Starom Meste s bytom v Dlouhé ulici, kde prevádzkoval tiež pivovar. V roku 1709 spolu so sochárom Františkom Preisom usiloval o zriadenie pražskej Akadémie umení, ale neuspeli. Priatelil sa a spolupracoval s maliarom V. V. Reinerom a sochárom M. B. Braunom.

Úspešne vykonával úpravy zámkov, palácov a chrámov, v roku 1724 bol menovaný cisárskym architektom. Pracoval pre rády augustiniánov, jezuitov a cisterciánov, ďalej pre šľachtické rody Valdštejnovcov, Černínovcov, Mansfeldovcov, Pachtovcov z Rájova, Trautmansdorfovcov a pánov z Vrtby, z čoho mal nemalé príjmy. Pre rod Kinských postavil v rokoch 17211723 zámok Karlova Koruna pri Chlumci nad Cidlinou.

Pre rod Černínovcov projektoval o. i. zámok vo Vinoři, kaplnku v záhradnom paláci vo Viedni a dva paláce na Malej Strane v Prahe a dokončil palác na Hradčanoch. V službách ďalších rodov viedol napr. pre Vrtbovcov prestavbu zámku Konopiště, či projektoval úpravu Vrtbovskej záhrady na Malej Strane v Prahe, pre Valdštejnovcov postavil zámok a kostol v Loučeni a pre Pachtu z Rájova zámok v Liběchove. Podľa jeho plánov bol pre rád jezuitov postavený chrám sv. Klimenta či dostavaný internát Klementinum v Starom Meste v Prahe, ďalej viedol dostavbu piaristického chrámu Nájdenie sv. Kríža v Litomyšli, projektoval prestavbu konventu a prelatúry augustiniánskeho kláštora na Karlove v Novom Meste v Prahe, či Karolinum v Starom Meste v Prahe a dokončil konventuálnu budovu cisterciánskeho kláštora v Zbraslavi. Navrhoval tiež oltáre, pomníky a sochy. Stavby, ktoré vyprojektoval, realizoval celý rad jeho spolupracovníkov a žiakov.

Nadväzoval na klasicistickú formu baroka, ktorú spoznal u G. Alliprandiho. Postupne sa stal najproduktívnejším architektom českého baroka, so Santinim a Dientzenhoferovcami patril tiež medzi najvýznamnejších českých architektov. Svojou prácou prispel k zdomácneniu baroka v českej architektúre.

Dielo

Praha

Hradčany 
 Bazilika sv. Juraja
 Černínsky palác
 Černínska záhrada
 Katedrála sv. Víta
 Kráľovská záhrada
 Záhrada Na Valech

Malá Strana 
 Fürstenberský palác
 Hartigovský palác
 Ledebourská záhrada
 Ledebourský palác
 Oettingenský palác
 Palác Lažanských
 Palác Thurn-Taxisov
 Pálfiho palác
 Vrtbovský palác
 Vrtbovská záhrada

Nové Mesto 
 Kláštor augustiniánov kanovníkov na Karlove
 Kostol Panny Márie a svätého Karola Veľkého
 Kostol sv. Kataríny Alexandrijskej
 Palác Mladotovský (Faustov dom)

Staré Mesto 
 Celetná, dom "U zlatého supa"
 Celetná, Elsnicovský dom
 Kostol sv. Jiljí
 Kostol sv. Šimona a Júdu
 Karolinum
 Klementinum vrátane: Zrkadlovej kaplnky Zvestovania Panny Márie, Vlašskej kaplnky Nanebovzatia Panny Márie
 Kostol sv. Salvátora
 Staromestské nám., Dom "U zlatého jednorožca"
 Staromestské nám., Dom "U kamenného baránka"

Mimo historickú Prahu 
 Ctěnice, zámok Ctěnice
 Praha-Vinoř, kostol
 Praha-Zbraslav, Zbraslavský kláštor
 Třebíč, Bazilika svätého Prokopa

Literatúra 
 P. Macek – P. Vlček – P. Zahradník, František Maxmilián Kaňka, in regno Bohemiae aedilis famossimus; in: Umenie 40, 1992, s 180 – 220.
 Pavel Vlček, František Maxmilián Kaňka, in: Nová encyklopedie českého výtvarného umenia, diel I. (AM), editor Anjela Horová, Praha 1995

Iné projekty

Zdroj 

Českí architekti
Barokoví architekti
Osobnosti z Prahy