Vakcína proti chorobe COVID-19

Vakcína proti chorobe COVID-19 je  vakcína proti koronavírusovej chorobe 2019 – COVID‑19.  Vo februári 2020 WHO informovala, že neočakáva vakcínu proti koronavírusovému syndrómu COVID-19 za menej ako 18 mesiacov. Predošlé snahy vyvinúť vakcínu proti koronavírusovým chorobám SARS a MERS priniesli značné znalosti o štruktúre a funkcii koronavírusov, ktoré akcelerovali vývoj začiatkom roku 2020 na rôznych technologických platformách. K októbru 2020 bolo vo vývoji 321 kandidátov na vakcíny a koncom roku 2020 bolo registrovaných, v procese registrácie a pripravených na používanie hneď niekoľko druhov vakcín proti koronavírusu SARS-CoV-2. Ako prvý zaočkovaný vakcínou proti COVID-19 na Slovensku bol pred kamerami 26. decembra 2020 Vladimír Krčméry, ktorý vtedy odhadol, že na dosiahnutie kolektívnej imunity je potrebné zaočkovať aspoň 66 % obyvateľov.

Typy vakcín proti Covid-19 Di Natale Concetta, La Manna Sara, De Benedictis Ilaria, Brandi Paola, Marasco Daniela: Perspectives in Peptide-Based Vaccination Strategies for Syndrome Coronavirus 2 Pandemic. In: Frontiers in Pharmacology vol. 11, 2020

Celovírusové vakcíny 
Označované aj ako vírusové vakcíny obsahujú celý vírus. Patrí sem napríklad CoronaVac od čínskej firmy Sinovac, ruská KoviVak/CoviVac a BBIBP-CorV a WIBP-CorV od čínskej firmy Sinopharm.

Tieto vakcíny obsahujú vírus, ktorý bol oslabený, alebo kompletne inaktivovaný. Takto modifikovaný SARS-CoV-2 po vpichnutí nespôsobuje ochorenie, ale zabezpečí imunitnú reakciu. Technológia vývoja a výroby vakcíny s oslabeným vírusom je dávno známa, osvedčená, ale pomerne zdĺhavá. Je určitá malá možnosť, že sa pôvodcovi choroby sa do určitej miery vráti schopnosť vyvolať ochorenie.

Vakcíny na báze nukleovej kyseliny

a) RNA-vakcíny

Klasické mRNA-vakcíny 
Predstaviteľmi tejto skupiny sú vakcíny, vyvinuté výrobcami Pfizer/BioNTech a Moderna.

Genetická informácia o cieľovej štruktúre vírusu, proti ktorej sa majú v organizme vytvoriť protilátky, je v tejto vakcíne nesená reťazcom messengerovej ribonukleovej kyseliny (mRNA). Je chránený lipidovým obalom, ktorý bráni jeho predčasnému zničeniu pred vstupom do buniek, v ktorých cytoplazme sa informácia z mRNA prepíše do (teda zabezpečí produkciu) syntetizovanej bielkoviny, ktorá vyvolá odpoveď imunitného systému – tvorbu protilátok. V našom prípade je touto syntetizovanou bielkovinou tzv. spike proteín (=hrotový proteín, S-proteín) vírusu SARS-CoV-2. Reťazec mRNA z očkovacej látky je v bunke potom rozložený prirodzeným mechanizmom.  

mRNA vakcíny boli vyvinuté veľmi rýchlo, pretože bola použitá dlhé roky vyvíjaná technológia, používaná doteraz primárne ako liek (nie vakcína) napríklad na onkologické ochorenia. Po získaní genetickej informácie vírusu SARS-CoV-2 bolo možné okamžite začať s vývojom konkrétneho liečiva.

saRNA-vakcíny
saRNA-vakcíny (niekedy považované za podtyp mRNA-vakcín) zabezpečujú popri tom istom, čo klasická mRNA-vakcína, aj samoreplikáciu vpichnutej RNA v bunke, čo má okrem iného značné ekonomické výhody. V súčasnosti sa testujú.

b) DNA-vakcíny 
Vo vývoji je napr. vakcína INO-4800.

Pri týchto vakcínach sa do bunky priamo vpraví umelo vytvorená DNA, na základe ktorej bunka vyprodukuje spike proteíny vírusu SARS-Cov-2, na ktoré potom reaguje imunitný systém.

Vektorové vakcíny (pozri nižšie) sú od týchto základných DNA-vakcín odlišné v tom, že pri vektorových vakcínach sa DNA do bunky vpravuje nepriamo – vnútri modifikovaného iného vírusu.

Vakcíny na báze vírusového vektora 
Príkladom týchto vakcín sú výrobky firmy AstraZeneca v spolupráci s Oxfordskou univerzitou, Johnson & Johnson, Janssen-Cilag, v Rusku vyvinutý Sputnik V alebo čínska Ad5-nCov. 

Vakcína využíva ako vektor (nosič) adenovírus, modifikovaný tak, že je prakticky neškodný a neschopný ďalšej replikácie. V jeho genetickej informácii je vložený gén (DNA) na tvorbu tzv. spike proteínu vírusu SARS-CoV-2. Po očkovaní sa gén pre tvorbu spike proteínu dostane do buniek ľudského tela a namiesto tvorby ďalších vírusových partikúl vyvolá produkciu spike proteínu, ktorý imunitný systém človeka rozpozná ako patogén a začne proti nemu aktivácia T-lymfocytov a produkcia protilátok. Technológia liekov s použitím vírusových vektorov je už dlhšie známa a s jej použitím sa vyrábajú napríklad lieky proti vrodeným ochoreniam, zapríčinených chýbaním genetickej informácie pre tvorbu pre život dôležitej bielkoviny.

Vektorová vakcína Sputnik V bola použitá v Rusku, ktoré ako prvá krajina na svete spustilo spočiatku obmedzené očkovanie svojich obyvateľov. V EÚ v marci 2021 začala procedúra jej registrácie. Od konca roka 2020 začala vakcínou spoločnosti AstraZeneca/Oxfordská univerzita očkovať obyvateľov aj Veľká Británia, od roka 2021 aj krajiny Európskej únie. V niekoľkých krajinách sa objavili závažné, hoci relatívne nepočetné nežiaduce účinky po jej aplikácii, čo viedlo k pozastaveniu jej podávania; nie je však preukázaná príčinná súvislosť. V marci 2021 schválila Európska lieková agentúra (EMA) aj vakcíny od firmy Johnson&Johnson, s ktorej aplikáciou v Európe sa má začať už od konca marca 2021 a tiež vakcínu od firmy Janssen-Cilag.

Vakcíny na báze proteínov

Proteínové vakcíny v užšom zmysle 
Do tejto skupiny patria napríklad vakcína Nuvaxovid (od výrobcu Novavax) a vakcína od výrobcu Sanofi/GSK.

Táto vakcína obsahuje priamo (t. j. bez medzikrokov) cieľový proteín, v našom prípade spike proteín vírusu SARS-Cov2. Je to osvedčená technológia, použitá napríklad pri vakcíne proti hepatitíde typu B

Vakcíny na báze vírusu podobných častíc (VLP-vakcíny)
Takúto vakcínu vyvíja výrobca Medicago.

Táto vakcína obsahuje priamo obalové a/alebo kapsidové proteíny vírusu, spravidla teda nejaký obal vírusu bez nukleovej kyseliny (na rozdiel od normálneho vírusu, v ktorom obal obaľuje nejakú nukleovú kyselinu).

Peptidové vakcíny 
Sem patrí napríklad ruská vakcína EpiVakKorona a vo vývoji produkty napr. od výrobcov Valo Therapeutics, IMV a Vaxil.

Táto vakcína obsahuje priamo určitý peptid, teda len časť proteínu (v našom prípade časť spike proteínu vírusu SARS-Cov2), ktorá je relevantná z hľadiska imunitnej reakcie tela.

Účinnosť vakcinácie 
Schválené vakcíny sú viac alebo menej účinné voči všetkým zisťovaným variantom vírusu SARS-CoV-2. Najdôležitejší poznatok je, že aj v prípade, že neochránia pred infekciou, podstatne zmiernia priebeh ochorenia COVID-19 a až na výnimky zabránia úmrtiu. Pôvodné poznatky z porovnávacích štúdii nakoniec potvrdili štatistiky z USA, podľa ktorých viac, ako 99% obetí sú nezaočkované osoby; pritom väčšina úmrtí je spôsobená variantom delta („indickým“).

Účinnosť vakcín proti novým mutáciam vírusu SARS-CoV-2 
V súvislosti s výskytom nových mutácii vírusu SARS-CoV-2 vznikajú obavy o účinnosť vyvinutých a zaregistrovaných vakcín. U väčšiny sa predpokladá znížená účinnosť, ale nie chýbanie účinku proti novým variantom vírusu SARS-CoV-2, takže sa všeobecne odporúča pokračovať v očkovaní. Viacerí výrobcovia uvádzajú, že už registrované vakcíny sú proti  novým variantom dostatočne účinné a tiež, že sú schopní v krátkom čase podľa potreby pripraviť upravené vakcíny, účinné proti prípadným novým variantom vírusu SARS-CoV-2. Podľa informácii, ktoré sprostredkovala WHO (Svetová zdravotnícka organizácia) v prehľade z 13.4.2021 sú u mutácie koronavírusu alfa (B1.1.7, "britská") dostatočne účinné vakcíny výrobcov Moderna, Pfizer-BioNTech, Oxford-AstraZeneca, Novavax, Bharat, Gamaleya  (Sputnik V) a Sinopharm. U variantu beta („juhoafrický“, B.1.351, tiež  501Y.V2) sú nejednoznačné údaje o zníženej účinnosti vakcín Moderna a Pfizer, podstatne znížený je účinok vakcíny Oxford-AstraZeneca, mierne  Sinopharm,  Sinovac, významne pre vakcíny výrobcov Novavax, Gamaleya a Janssen.  Účinnosť proti variantu gama (B.1.1.28.1, Brazília/Japonsko) je mierne znížená u vakcín výrobcov Oxford-AstraZeneca, Moderna a Pfizer, výrazne u vakcíny Sinovac. V prípade variantu delta (B1.617) je zatiaľ potvrdená znížená, ale stále dostatočná účinnosť vakcín od výrobcov Pfizer-BioNTech a Astra-Zeneca. Pri variante omikron sa udáva ďalšie zníženie účinnosti vakcín, ale podanie tretej dávky vakcíny kompletne zaočkovaným poskytuje významnú ochranu proti ťažkému priebehu ochorenia.

Ochranný účinok vakcín, používaných na Slovensku, sa rozvinie asi o 2 týždne po podaní druhej dávky u vakcíny Johnson&Johnson po podaní jedinej dávky). U vakcíny výrobcu Astra/Zeneca Vaxzevria ochrana trvá 3 mesiace, u vakcín výrobcov Pfizer/BioNTech – Comirnaty, Moderna – Spikevax a Novavax približne 6 mesiacov, Johnson&Johnson až 8 mesiacov.

Vedľajšie účinky vakcín 
Vyplývajú priamo z ich podstaty – vyvolávajú aktiváciu imunitného systému so zápalovou reakciou, teda horúčku, miestnu bolestivosť, únavu a ďalšie. U schválených vakcín proti COVID-19 (vrátane schválených mimo Európskej únie) je väčšina nežiaducich účinkov veľmi miernych. Ako všetky proteíny, aj vakcíny môžu vyvolať vcelku zriedkavo alergickú reakciu.

Závažným, hoci zriedkavým nežiaducim účinkom, ktorý sa vyskytuje najmä u vakcíny výrobcu AstraZeneca, možno aj Johnson&Johnson je vakcínou indukovaná imúnna trombotická trombocytopémia (vaccine-induced immune thrombotic thrombocytopenia –  VITT). Je spôsobená protilátkami proti faktoru 4 trombocytov (krvných doštičiek), ktorý vyvoláva ich masívne zhlukovanie. Následkom je buď trombóza alebo krvácavé prejavy v dôsledku spotrebovania trombocytov. Krvácanie do mozgu môže byť smrteľné. Stav sa vyvíja počas niekoľkých dní a prejavuje sa zvlášť vznikom krvných podliatín aj drobných zakrvácaní do kože (petechii), často v mieste vpichu vakcíny. Diagnostika je jednoduchá, účinná liečba pomocou vnútrožilného imunoglobulínu dokáže zabrániť vážnym komplikáciam. Vyskytuje sa viac u mladých ľudí, vo veku nad 60 rokov zriedkavejšie, ľahké formy približne v pomere 1 na desaťtisíce podaní vakcíny, smrteľné v jednotkách na milión očkovaných. Riziko, plynúce z tejto komplikácie je v porovnaní s rizikom z ochorenia COVID-19 oveľa nižšie.

V prípade tých proti COVID-19 je väčšina nežiaducich účinkov veľmi miernych. Podozrenia na nežiaduce (vedľajšie) účinky liekov vrátane vakcín sa na Slovensku hlásia Štátnemu ústavu pre kontrolu liečiv, ktorý ich ďalej spracúva a zasiela do spoločnej európskej databázy. Tieto hlásenia slúžia na monitorovanie bezpečnosti liekov po registrácii. V súvislosti s očkovaním proti COVID-19 bolo štátnemu ústavu k 1. februáru 2021 nahlásených 453 podozrení na nežiaduce účinky. Z toho 25 hlásení bolo vyhodnotených ako závažných.

Registrácia vakcín 
Registrácia vakcín proti COVID-19 prebieha vzhľadom na ich naliehavú potrebu procesom priebežného hodnotenia,  tzv.  rolling review, umožňujúcom postupné predkladanie potrebných údajov na základe dohody s výrobcom. Slovensko sa riadi hodnotením EMA (Európskej liekovej agentúry), na ktorú boli v tomto smere delegované príslušné právomoci národnej agentúry (na Slovensku ŠUKL) pri registrácii nových liekov. Ministerstvo zdravotníctva SR môže schváliť mimoriadny dovoz vakcín (podobne ako iných neregistrovaných liekov). K schváleniu dochádza spravidla u liekov, ktoré sú schválené inými hodnovernými príslušnými orgánmi, alebo sa ich schválenie očakáva, čo je splnené u viacerých vakcín aj liekov proti COVID-19.

Vakcinácia proti Covid-19 na Slovensku 
Proti koronavírusovej chorobe COVID‑19 bol na na Slovensku ako prvý zaočkovaný vakcínou proti COVID-19 (firiem Pfizer a BioNTech) pred kamerami 26. decembra 2020 Vladimír Krčméry. Na konci júna 2021 bolo na Slovensku zaočkovaných prvou dávkou vakcíny približne 2 mil. a druhou dávkou asi 1,5 mil. osôb. Používajú sa prevažne vakcíny od konzorcia Pfizer/BioNTech, ďalej sú to vakcíny od spoločnosti Astra Zeneca (od mája 2021 pozastavená) a Moderna. K dispozícií je v obmedzenom množstve tiež vakcína COVID-19 Vaccine Janssen, ktorá je zatiaľ jediná jednodávková vakcína, schválená EMA. Vakcínou Sputnik V sa v obmedzenom rozsahu na Slovensku očkovalo od júna do augusta 2021. Od februára 2022 je spustená registrácia pre očkovanie dvojdávkovou proteínovou vakcínou Nuvaxovid (výrobca Novavax).

Národný portál zdravia / Národné centrum zdravotníckych informácií uvádza účinnosť na Slovensku registrovaných a používaných vakcín od marca 2021 do marca 2022 v tomto poradí:

 Vakcína Comirnaty/Tozinameran od Pfizer/BioNTech 94,1 % (mRNA)
 Vakcína Spikevax od Moderna 94,1 % (mRNA)
 Vakcína Oxford / Vaxzevria od AstraZeneca 70,4 % (vektorová)
 Jednodávková COVID-19 Vaccine Janssen/JCOVDEN od Johnson & Johnson 67 % (vektorová)
 Vakcína Sputnik V je neregistrovaná a prestala sa na Slovensku používať po 31. auguste 2021
 Nuvaxovid od Novavax (vektorová)
V marci a apríli 2022 sa vakcinácia na Slovensku výrazne spomalila až takmer ustala, čo súvisí s charakteristikami aktuálnej vlny ochorenia COVID-19, spôsobenej subvariantami omikron (podanie jednej dávky dostupných vakcín má malý význam a posilňujúca dávka - booster už bola podaná každému, kto mal záujem) a tiež s jej ústupom na konci apríla. 

Na začiatku jesene 2022 sa začína vakcinácia novými typmi vakcín proti predpokladanej novej zimnej vlne ochorenia.  V septembri 2022 boli na základe stanoviska EMA schválené pre núdzové použitie pre osoby staršie, ako 12 rokov prvé vakcíny novej generácie výrobcov BioNTech-Pfizer a Moderna, ktoré sú účinné aj proti subvariantam omikron BA1, BA4 a BA5 - Spikevax, Comirnaty Original/Omicron BA.1, Comirnaty Original/Omicron BA.4-5. Od 20. septembra 2022 je možné sa zaregistrovať na podanie štvrtej dávky (booster)  Spikevax alebo Comirnaty, alebo prísť priamo do očkovacích centier.

Referencie

Pozri aj 
 kolektívna imunita
Tozinameran

Iné projekty 

 
Vakcíny