Stefanija Ivanivna Turkevyčová-Lukijanovyčová

Stefanija Ivanivna Turkevyčová-Lukijanovyčová (; * 25. apríl 1898, Ľvov, Ukrajina† 8. apríl 1977, Cambridge, Spojené kráľovstvo) bola ukrajinská hudobná skladateľka, klavíristka a muzikologička, označovaná za prvú ukrajinskú skladateľku. V Sovietskom zväze boli jej diela zakázané.

Životopis

Detstvo
Narodila sa ako prvé dieťa v rodine kňaza, zbormajstra, katechéta a hudobného kritika Ivana Emanujila Turkevyča (Івана Емануїл Туркевич, 1872-1936) a klaviristky Sofie Kormošivovej. Mala mladšiu sestru Irenu a mladšieho brata Leva. Matka študovala u Karola Mikuliho a Viliama Kurza. Sprevádzala tiež mladú Solomiu Krušelnickú. Všetci členovia rodiny boli hudobne umelecki založení. Stefania hrala na klavír, harfu a harmónium. Neskôr spomínala na svoje detstvo a na lásku k hudbe takto:Uprostred všetkého bola moja matka, ktorá hrala nádherne na klavír. Ako dieťa som veľmi rada počúvala jej hru. Neskôr u nás vznikol domáci salónny orchester. Otec hral na basu, moja matka na klavír, Leno (Льоньо) na violončelo, ja na harmónium, Marijka a Zenko (Марійка і Зенко) - študenti prof. Perfetského - na husle. Otec si tiež založil rodinný hudobný zbor. To boli naše prvé kroky do sveta hudby. Nikdy na našej hudobnej výchove nešetrili.

Štúdia 
Prvé lekcie hudby dostávala od svojej matky. Vyštudovala gymnázium Basilského rádu sv. Jozafáta v Ľvove. Po prvej svetovej vojne študoval klasickú hudbu u Vasila Barvinského a klavír u Viliama Kurza a Ezi Ljaleviča na Ľvovskom konzervatóriu Mykola Lysenku.  

V roku 1919 napísala svoje prvé hudobné dielo - Liturgiu, ktoré sa hralo niekoľkokrát v katedrále sv. Juraja v Ľvove.
   
V roku 1921 študovala na Viedenskej univerzite u Guida Adlera a na Hudobnej akadémii u Jozefa Marxa vo Viedni, kde v roku 1923 promovala a získala tak učiteľský diplom. V roku 1925 odcestovala so svojím prvým manželom Robertom Lisovským do Berlína, kde študovala u Franza Schrekera a u Arnolda Schönberga.  Počas tohto obdobia, v roku 1927, sa jej narodila dcéra Zoja.
    
Z Berlína odišla do Prahy, kde študovala u Zdeňka Nejedlého na Karlovej univerzite, u Otakara Šína na konzervatóriu a u Vítězslava Nováka na Hudobnej akadémii. Na Ukrajinskej slobodnej univerzite v Prahe získala v roku 1934 doktorát v odbore hudobnej vedy. Stala sa tak prvou ženou z Galície, ktorá získala doktorát Ph.D.

Po návrate do Ľvova od roku 1934 do začiatku druhej svetovej vojny pracovala ako učiteľka hudobnej teórie a klavíra na Ľvovskej konzervatóriu a stala sa členom Zväzu ukrajinských profesionálnych hudobníkov.

Druhá svetová vojna
Na jeseň roku 1939, po sovietskej okupácii západnej Ukrajiny, pracovala ako lektor a koncertný majster vo Ľvovskej opere a od roku 1940 do roku 1941 bola docentom na Ľvovskej konzervatóriu. Po uzavretí konzervatória za nemeckej okupácie pokračovala vo výučbe na Štátnej hudobnej škole a sprevádzala na klavíri vo Ľvovskej opere a pre rozhlas. Na úteku pred Červenou armádou na jar 1944 emigrovala so svojou rodinou zo Ľvova do Viedne. V roku 1946 sa potom rodina presťahovala do južného Rakúska a odtiaľ do Talianska, kde sa jej druhý manžel Narciz Lukijanovyč (Нарциз Лукіянович) stal lekárom druhého poľského zboru pod britským velením.

Anglicko
Na jeseň 1946 sa presťahovala do Spojeného kráľovstva a pracovala tam na svojich skladbách. Vytvorila baletnú hudbu a operu, zložila štyri symfónie, liturgickú hudbu, komornú hudbu a skladby pre klavír a umelecké piesne.

Žila v Brightone (19471951), Londýne (19511952), Barrow Gurney (neďaleko Bristolu) (19521962), Belfaste (Severné Írsko) (19621973) a Cambridge (od roku 1973).

Koncom štyridsiatych rokov sa vrátila k tvorivej práci a napísala väčšinu svojich skladieb. Čas od času pôsobila znovu ako pianistka, najmä v roku 1957 na rade koncertov v ukrajinských komunitách v Anglicku a v roku 1959 na koncerte klavírnej hudby v Bristole. Bola členkou Britskej spoločnosti skladatelek a hudobníkov (ktorá existovala až do roku 1972). Jej opera Oksana's Heart bola v roku 1970 uvedená vo Winnipegu (Kanada), v Centennial Concert Hall. Pod umeleckým vedením jej sestry Irena Turkevyčovej-Martynecovej ju tam hralo Ukrajinské detské divadlo. Je to príbeh dievčaťa, ktoré v čarovnom lese hľadá svoje stratené bratov a stretáva sa tam s mytologickými postavami. 

Zomrela 8. apríla 1977 v Cambridge.

Tvorba 
Symfónie
 Symfónia č. 1 (Симфонія) – 1937
 Symfónia č. 2a (Симфонія no. 2a) – 1952
 Symfónia č. 2b – druhá verze (Симфонія no. 2b, 2-гий варіант)
 Symfonieta (Симфонієта) – 1956
 Tri symfonické skice (Три Симфонічні Ескізи) –  3. května 1975
 Symfonická báseň «La Vitа» (Симфонічна поема)
 Kosmická symfonie (Космічна симфонія) – 1972
 Suita pre dva huslové orchestre (Суіта для подвійного струнного оркестру)
 Fantázia pre dva huslové orchestre (Фентезі для подвійного струнного оркестру)

Balety
 Ruky (Руки) – Bristol, 1957 („The Girl with the Withered Hands")
 Perly (Перли) – Náhrdelník („The Necklace")
 Jar – detský balet (Весна – Дитячий балет) – 1934–5
 Mavka, a (Мавка, a) – Lesná víla („The Forest Nymph") – Belfast 1964–7
 Mavka, b (Мавка, b) – Lesná víla („The Forest Nymph") – Belfast 1964–7,
 Strašiak (Страхопуд) – 1976

Opera
 Mavka (Мавка) – (podľa dramatickej fantázie Lesní pieseň ukrajinskej spisovateľky Lesie Ukrajinky – nedokončené)

Detské opery
 Cár Och alebo Srdce Oxany (Цар Ох» або Серце Оксани) – 1960
 Куць – Mladý iabol („The Young Devil")
 Яринний городчик – A Vegetable Plot (1969)

Zborová tvorba
 Liturgie (Літургія) 1919
 Žalm pre Šeptyckého (Псалом Шептицькому)
 Pred bitkou (До Бою)
 Triptych (Триптих)
 Uspávanka (Колискова) (А-а, котика нема) 1946

Komorné a inštrumentálne diela
 Sonáta pre husle a klavír (Соната для скрипки і фортепіано) 1935
 Smyčcový kvartet a, (Cтрунний квартет, a) 1960 – 1970
 Smyčcový kvartet b, (Cтрунний квартет, b) 1960 – 1970
 Trio pre husle, violu a violoncello (Тріо для скрипки, альта і віолончела) 1960 – 1970
 Kvintet pre dvoje husle, violu, violončelo a klavír (Квінтет для двох скрипок, альта, віолончела  фортепіано) 1960 – 1970
 Trio pre flautu, klarinet a fagot (Тріо для флейти, кларнету, фагота) 1972

Klavírne diela 
 Variácie na ukrajinské téma (Варіації на Українську тему)  1932
 Fantázia: Suita pre klavír na ukrajinská témy (Фантазія: Суїта фортепянна на Українські теми) – 1940
 Impromptu (Імпромпту)  – 1962
 Groteska (Гротеск) – 1964
 Horská suita (Гірська сюїта)  1966 – 1968
 Cyklus skladieb pre deti (Цикл п’єс для дітей) 1936 – 1946
 Ukrajinské koledy (Українські коляди та щедрівки)
 Dobré správy (Вістку голосить)
 Váianoce s harlekýnom (Christmas with Harlequin) – 1971

Rôzne
 Srdce (Серце) – Sólo s orchestrom
 Lorelei (Лорелеї) – vyprávač, harmonium a klavír 1919 – slová Lesia Ukrajinka
 Máj (Май) – 1912
 Ľudové piesne (Тема народної пісні)
 Na Maidane (На Майдані) – Námestie nezávislosti – klavírna skladba
 (Не піду до леса з конечкамі).  Rusínskáa pieseň pre sólo a smyčce

Referencie

Literatúra 
 Сокіл-Рудницька М. Пам’яті Стефанії Лукіянович // Вільне Слово. – Тоronto, 1977. – 9 a 16 července. – s. 3.
 Вовк В. Парастас для Стефанії Туркевич-Лукіянович // Наше Життя. – New York, 1992. – č. 5. – s. 6–9.
 Стельмащук Р. Забутий львівський композитор-неокласик (штрихи до творчого портрета Стефанії Туркевич) // Музика Галичини (hudba Galicie) / Матеріали Другої міжнародної конференції (materiály druhé mezinárodní konference. – Lvov, 1999. – ¨s. 276–281.
 Павлишин С. Перша українська композиторка // Наше Життя. – New York, 2004. – č. 1. – s. 14–16.
 Павлишин С. Перша українська композиторка: Стефанія Туркевич-Лісовська-Лукіянович. – Lvov, 2004.
 Карась Г. Статика і динаміка жанру дитячої опери у творчості композиторів української діаспори ХХ ст. // Вісник Державної академії керівних кадрів культури і мистецтв. – Kiev, 2010. – č. 2. – s. 89–93.
 Яців Р. Роберт Лісовський (1893–1982): дух лінії. – Lvov, 2015. – s. 11, 13, 79–84, 91.

Externé odkazy 
 Ukrainian Art Song Project, anglicky
Stefania Turkewich: Galicians I |The Art Songs
 Muzeum hudby ve Lvově, ukrajinsky
«Цар Ох» або Серце Оксани - Srdce Oksany 
Фільм про Стефанію Туркевич - Film o Stefanii Turkewich 
Світова прем'єра Першої симфонії Стефанії Туркевич - svetová premiéra prvej symfónie Stefanie Turkewich 
Три симфонічні ескізи- Tri symfonickej skice - svetová premiéra  
Концерт-присвята до 120 року з дня народження Стефанії Туркевич - Koncert venovaný 120. výročiu narodenia Stefanie Turkewich  
Прем'єра. Стефанія Туркевич-Лукіянович "Серце Оксани" опера - Premiéra. Opera "Srdce Oksana" Stefanie Turkewich-Lukiyanovič

Zdroj 
 

Ukrajinskí hudobní skladatelia
Skladatelia vážnej hudby
Ukrajinskí muzikológovia
Ukrajinskí pedagógovia
Osobnosti z Ľvova