Nasýtenosť (chémia)

Nasýtenosť popisuje prítomnosť násobných väzieb v organických zlúčeninách. Opakom nasýtenosti je nenasýtenosť. Nasýtená zlúčenina je chemická zlúčenina, ktorá obsahuje medzi atómami uhlíka len jednoduché väzby. Naproti tomu nenasýtená zlúčenina je taká zlúčenina, ktorá má  medzi atómami uhlíka násobné väzby (dvojitú alebo trojitú). Medzi nasýtené uhľovodíky patria napríklad alkány, medzi nenasýtené zlúčeniny patria alkény, alkíny a arény. Nasýtenosť teda popisuje množstvo vodíkových atómov viazaných na uhlíkové atómy – ak je molekula nasýtená (má medzi uhlíkovými atómami len jednoduché väzby), obsahuje maximálne možné množstvo vodíkových atómov viazaných na uhlíkové atómy. Ak je zlúčenina nenasýtená (teda obsahuje násobné väzby), má menej než maximálne množstvo vodíkových atómov.

Tieto termíny sa používajú hlavne v organickej chémii pri označovaní uhľovodíkov, používajú sa však napríklad i pri označovaní povahy reťazcov mastných kyselín.

Organická chémia

Nasýtené organické zlúčeniny 
Nasýtené organické zlúčeniny obsahujú iba jednoduché väzby. Kvôli tomu sú relatívne nereaktívne, nasýtené alkány sú za bežných podmienok inertné voči väčšine laboratórnych činidiel. Pri správnych podmienkach reagujú s kyslíkom, halogénmi a ďalšími látkami. Nasýtené zlúčeniny môžu podstupovať substitučné reakcie, pri ktorých dochádza k náhrade jednej funkčnej skupiny za inú (napríklad premena chlórmetánu na metanol). Takisto môžu podstupovať elimináciu alebo prešmyky.

Nenasýtené organické zlúčeniny 
Nasýtenosť možno popísať rôznymi spôsobmi pomenovania, vzorcami alebo analytickými skúškami. Názvoslovie organických zlúčenin udáva spôsoby, ktorými možno popísať prítomnosť a polohu násobných väzieb v zlúčeninách. Nenasýtenosť zlúčenín možno popísať i stupňom nenasýtenosti, ktorý umožňuje zistiť počet násobných väzieb alebo cyklov v molekule. Nenasýtenosť možno určiť pomocou NMR, hmotnostnej spektrometrie a infračervenej spektroskopie, prípadne určením brómového alebo jódového čísla zlúčeniny (množstva brómu či jódu, ktorý sa môže na látku naviazať).

Nenasýtené zlúčeniny typicky podstupujú adičné reakcie kvôli povahe dvojitej väzby. Takisto môžu podstupovať prešmyky. Arény, i keď sú nenasýtené, podstupujú hlavne substitučné reakcie.

Mastné kyseliny 

Koncept nasýtenosti sa často využíva i mastných kyselín, ktoré patria medzi lipidy. Triglyceridy, z ktorých sa skladá loj, sú odvodené od nasýtenej kyseliny steárovej a mononenasýtenej (s jednou násobnou väzbou) kyseliny olejovej. Mnohé rastlinné oleje obsahujú jednu (mononenasýtené) alebo viac (polynenasýtené) dvojitých väzieb.

Ostatné odvetvia chémia 
V organokovovej chémii sa ako koordinačne nenasýtený komplex označuje komplex, ktorý má menej ako 18 valenčných elektrónov, vďaka čomu je náchylný k oxidačnej adícii alebo koordinácii ďalšieho ligandu. Nenasýtenosť je takisto charakteristická u mnohých katalyzátorov. Opakom koordinačne nenasýteného komplexu je koordinačne nasýtený komplex. Komplexy, ktoré sú koordinačne nasýtené, vykazujú katalytické vlastnosti len zriedkavo.

Referencie

Zdroj 

Organická chémia
Chemické názvoslovie
Chemická väzba