Klytaimnéstra

Klytaimnéstra (iné názvy: Klytaimnestra, Klytaiméstra, Klytaimestra; starogr. Κλυταιμ(ν)ήστρα – Klytaim(n)éstra, ) je v gréckej mytológii dcéra spartského kráľa Tyndarea a jeho manželky Lédy.

Klytaimnéstra bola manželkou mykénskeho kráľa Agamemnóna, s ktorým mala štyroch potomkov: syna Oresta a dcéry Élektru, Ifigeneiu a Chrysothemis. Jej súrodencami boli Kastor, Polydeukes a Helena, všetci významné postavy starých mýtov. Jej život bol poznačený tým, že jej švagrovi, spartskému kráľovi Menelaovi uniesol trójsky princ Paris manželku, Klytaimnéstrinu sestru-dvojča, krásnu Helenu. Menelaos sa obrátil na Agamemnóna, aby mu pomohol ženu dostať späť a pomstiť jeho česť. Vyjednávanie s trójskym kráľom Priamom o navrátenie Heleny nebolo úspešné. To bolo v čase, keď mykénske kráľovstvo rozkvitalo, bolo bohaté a rešpektované, Agamemnónovi k spokojnosti chýbala práve len sláva na poli vojnovom. Dal dohromady veľké loďstvo a vojsko zo všetkých častí Grécka a bol zvolený jeho vrchným veliteľom. Hneď ako Agamemnón odplával do vojny proti Tróji, podľahla Klytaimnéstra zvodom manželovho bratranca Aigistha a postupne spolu pripravili plán, ako sa zbaviť kráľa. Vojna trvala dlhých desať rokov, pre Grékov skončila víťazstvom, pre Tróju skazou. Vojská Grékov sa vracali do svojich domovov a kráľ Agamemnón podľa sľubu oznámil manželke svoj návrat už zďaleka ohňom na najvyššej hore nad zálivom. Hneď ako zvedovia oheň uvideli, Aigisthos sa vypravil kráľa uvítať. Pripravil veľkolepú hostinu, v hodovnej sieni však ukryl dvanásť najatých vrahov, ktorí Agamemnóna a jeho druhov zákerne a kruto zavraždili. Rozchýrila sa aj iná verzia, že manžela zavraždila
Klytaimnéstra sekerou v kúpeľni. Jej deťom Élektre a Orestovi sa s pomocou ich pestúnky podarilo utiecť.

Kráľovná sa po vražde svojho muža vydala za Aigistha a dosadila ho na mykénsky trón. Pod jeho vládou krajina trpela, ľud kráľom i jeho manželkou opovrhoval. Jeho vláda trvala iba sedem rokov – potom sa vrátil už dospelý syn Orestes a vykonal pomstu – zabil Aigistha aj svoju zradnú matku.

Klytaimnéstra je hodnotená s opovrhnutím vo svojej dobe i v dobe oveľa neskoršej. Vo výpočte možných motívov jej podlého činu sa uvádza niekoľko okolností:
 Agamemnón bol neľútostný k svojej dcére Ifigenii, ktorú bez veľkého rozmýšľania nechal obetovať bohyni Artemide, aby zabezpečil dobrý vietor pre plavbu do trójskej vojny (na tom nič nemení skutočnosť, že obeť nakoniec nebola zavŕšená)
 Agamemnón bol tiež neverný, z vojny si priviezol milenku, zajatú dcéru trójskeho kráľa Priama veštkyňu Kassandru, dokonca s dvomi deťmi (bola tiež zavraždená spolu s Agamamnónom)
 Klytaimnéstra podľahla zvodom svojho milenca a pristúpila na jeho vražedný plán

Odraz v umení 
Životný príbeh kráľovnej Klytaimnéstry sa stretol s odozvou najmä v antických tragédiách
Agamemnon (z trilógieOresteriaz roku 458 pred Kr.) od Aischyla
 Euripidova Ifigeneia v Aulide (408 – 406 pred Kr.) – v oboch dielach je pohnútkou obetovanie dcéry
 Podľa Homérej Odysei Klytaimnéstra podľahla zvodom svojho milenca

Literatúra 
 
 Vojtech Zamarovský, Bohové a hrdinové antických bájí
 Graves, Robert, Řecké mýty, 2004, ISBN 80-7309-153-4
 Houtzager, Guus, Encyklopedie řecké mytologie, ISBN 80-7234-287-8
 Gerhard Löwe, Heindrich Alexander Stoll, ABC Antiky

Iné projekty

Zdroj 
 

Postavy gréckej mytológie