Københavns Universitet

Københavns Universitet (po slovensky Kodanská univerzita) je druhá najväčšia a najstaršia univerzitná a výskumná inštitúcia v Dánsku. Bola založená v roku 1479 a je druhá najstaršia inštitúcia pre vysokoškolské vzdelávanie v Škandinávii po švédskej Uppsalskej univerzite (založenej v roku 1477). Má viac ako 37 000 študentov a viac ako 7000 zamestnancov. 
Univerzita má niekoľko areálov nachádzajúcich sa nielen v rámci, ale aj mimo Kodane. Najstarší leží v centre Kodane. Väčšina predmetov je vyučovaná v dánčine, ale viacero z nich sa učí aj v angličtine a niektoré aj v nemčine. Univerzita má 2800 zahraničných študentov, z ktorých asi polovica je zo severských krajín.

Univerzita je členom organizácie International Alliance of Research Universities (IARU), spolu s univerzitami v Cambridge, Oxforde, Yale, The Australian National University, Berkeley a ďalšími. Akademický rebríček svetových univerzít, ktorý zostavuje Univerzita Jiao Tong v Šanghaji, zaradila Kodanskú univerzitu na prvú priečku v rámci Škandinávie a 40. na svete (2010). Taktiež bola zaradená na 52. miesto v roku 2011 v rebríčku QS World University Rankings. Kodanská univerzita je všeobecne považovaná za jednu z popredných európskych výskumných inštitúcií. Ôsmi absolventi univerzity boli laureátmi Nobelovej ceny a 1 absolvent dostal Turingovu cenu.

História
Kodanská univerzita bola založená v roku 1479 a je najstaršou univerzitou v Dánsku. V období medzi uzavretím Studium Generale v Lunde v roku 1536 a založením Aarhuskej univerzity v roku 1920 bola Kodanská univerzita jedinou univerzitou v krajine. Stala sa nielen centrom rímskokatolíckeho  učenia, ale taktiež poskytovala možnosť štúdia práva, medicíny a filozofie.
Kvôli snahe o zastavenie šírenia protestantizmu bola v roku 1531 zatvorená cirkvou. Po Lutherovej reformácii bola v roku 1537 znovuotvorená Kristiánom III. a transformovaná na evanjelický seminár. Medzi rokmi 1675 a 1788 predstavila univerzita koncept záverečných skúšok. Skúška z teológie bola pridaná v roku 1675, nasledovaná od roku 1736 skúškou z práva. V roku 1788 už všetky fakulty vyžadovali  pred vydaním diplomu splnenie záverečných skúšok.

V roku 1807 britská armáda bombardovala Kodaň počas bitky o Kodaň. Po tejto bitke zostala väčšina univerzity v troskách. V roku 1836 však bola postavená nová budova, ktorej rozširovanie pokračovalo až do konca storočia. Počas tohto obdobia bola tiež zriadená univerzitná knižnica, zoologické múzeum, geologické múzeum, botanická záhrada so skleníkmi a technická fakulta.

Medzi rokmi 1842 až 1850 boli zrekonštruované všetky fakulty univerzity. V roku 1842 sa Fakulta medicíny a Akadémia chirurgov zlúčili a vytvorili Fakultu lekárskej vedy. V roku 1848 bola reorganizovaná Právnická fakulta, z ktorej sa stala Fakulta teórie práva a politických vied. V roku 1850 sa Fakulta matematiky a vedy oddelila od Filozofickej fakulty.

Prvá študentka ženského pohlavia sa zapísala na univerzitu v roku 1877. Medzi rokmi 1960 až 1980 počet študentov prudko vzrástol z približne 6 000 v roku 1960 na približne 26 000 v roku 1980, so zodpovedajúcim nárastom počtu zamestnancov. Počas tejto doby sa postavilo nové zoologické múzeum, inštitúty Hansa Christiana Ørsteda a Augusta Krogha, kampus na ostrove Amager a inštitút Panum.

Nový štatút univerzity z roku 1970 priniesol demokratizáciu jej riadenia. Štatút bol upravený v roku 1973 a následne aplikovaný na všetkých vysokých školách v Dánsku. Demokratizácia bola zrušená v roku 2003 v rámci reformy vysokých škôl. Ďalšia zmena v štruktúre univerzity medzi rokmi 1990 a 1993 zaviedla bakalársky stupeň ako povinný prakticky vo všetkých predmetoch.

Fakulty
Kodanská univerzita aktuálne pozostáva zo šiestich fakúlt:
 Fakulta zdravotníctva a lekárskej vedy (Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet)
 Fakulta humanitných štúdií (Det Humanistiske Fakultet)
 Právnická fakulta (Det Juridiske Fakultet)
 Prírodovedecká fakulta (Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet)
 Fakulta sociálnych vied (Det Samfundsvidenskabelige Fakultet)
 Teologická fakulta (Det Teologiske Fakultet)

Kampus
Univerzitný kampus sa nachádza na štyroch miestach v Kodani:
 Severný kampus
 Fakulta zdravotníctva a lekárskej vedy
 Prírodovedecká fakulta
 Mestský kampus
 Fakulta zdravotníctva a lekárskej vedy
 Právnická fakulta
 Fakulta sociálnych vied
 Teologická fakulta
 Správa univerzity
 Južný kampus
 Fakulta humanitných štúdií
 Kampus Frederiksberg
 Prírodovedecká fakulta
 Fakulta zdravotníctva a lekárskej vedy

Ubytovanie

Hoci v Kodani existuje mnoho internátov (po dánsky kollegier), univerzita spravuje iba päť z nich, v ktorých môžu bývať iba tí študenti, ktorí úspešne zvádli aspoň dva roky štúdia. Tieto internáty sa zvyknú označovať ako staré internáty a sú to: Regensen, Elers' Kollegium, Borchs Kollegium, Hassagers Kollegium a Valkendorfs Kollegium. Väčšina internátov v Dánsku vo všeobecnosti ponúka izby pre jednu osobu.

Pečať
Najstaršia univerzitná pečať existuje iba v liste z roku 1531 a znázorňuje Svätého Petra s kľúčom a knihou. V kruhu okolo neho je nasledujúci text:

Keď bola univerzita znovuotvorená Kristiánom III. v roku 1537 po protestantskej reformácii, dostala aj novú pečať. Pečať znázorňuje kráľa s korunou, žezlom a kráľovským jablkom, sediacim nad erbom, ktorý obsahuje dánsky štátny znak v pravej hornej časti a nórsky štátny znak v ľavej hornej časti. Text pečate je:

Pečať z roku 1537 je veľmi podobná súčasnej, ktorá bola vytvorená v roku 2000 a je zobrazená v hornej časti tejto stránky. Text je odlišný a nachádza sa na nej iba dánsky erb. Erb má korunu a obsahuje tri levy a deväť sŕdc. Text je

Okrem univerzitnej pečate má každá z jej fakúlt aj svoju vlastnú pečať.

Významní absolventi
 Sir Ove Arup (1896 – 1988), Anglo-dánsky inžinier.
 Halldór Ásgrímsson (1947 – ), premiér Islandu (2004 – 2006).
 Caspar Bartholin (1585 – 1629), profesor medicíny a teológie, autor učebníc anatómie. Objasnil, ako funguje čuchový nerv.
 Rasmus Bartholin (1625 – 1698), profesor geometrie a medicíny. Objavil dvojlom, ale ho nedokázal vedecky vysvetliť.
 Thomas Bartholin (1616 – 1680), objaviteľ lymfatického systému.
 Aage Bohr(1922 – 2009), profesor jadrovej fyziky a riaditeľ Inštitútu Nielsa Bohra a Kodanskej univerzity. Laureát Nobelovej ceny za fyziku (1975).
 Niels Bohr (1885 – 1962), prispel k formulácii modelu atómu a kvantovej mechaniky. Riaditeľ Inštitútu Nielsa Bohra. Laureát Nobelovej ceny za fyziku (1922).
 Georg Brandes (1842 – 1927), dánsky spisovateľ a kritik.
 Tycho Brahe (1546 – 1601), dánsky astronóm. Ako prvý vedecky zdokumentoval supernovy. Učiteľ Johana Keplera.
 Morten Thrane Brunnich (1737 – 1827), dánsky zoológ.
 Henrik Dam (1895  –  1976), laureát Nobelovej ceny za medicínu (1943).
 Magnús Eiríksson (1806 – 1881), islandský teológ.
 Johannes Andreas Grib Fibiger (1867 – 1928), laureát Nobelovej ceny za medicínu (1926).
 Thomas Fincke (1561 – 1656), dánsky matematik a fyzik.
 Niels Ryberg Finsen (1860 – 1904), faersko-dánsky lekár a vedec, laureát Nobelovej ceny za medicínu (1903).
 Hans Christian Gram (1853 – 1938), dánsky bakteriológ.
 N.F.S.Grundtvig (1783 – 1872), dánsky spisovateľ, poetik, filozof a farár.
 Hannes Hafstein (1886) islandský politik a poetik.
 Julie Vinter Hansen (1890 – 1960), dánsky astronóm.
 Christopher Hansteen (1784 – 1873), nórsky astronóm a fyzik.
 Johan Ludvig Heiberg (1791 – 1860), dánsky poetik a kritik.
 Piet Hein (1905 – 1996), dánsky matematik a vynálezca.
 Ludvig Holberg (1684 – 1754), dánsko-nórsky spisovateľ a autor divadelných hier.
 Harald Høffding (1843 – 1931), dánsky filozof, teológ a psychológ.
 Peter Høeg (1957-), dánsky spisovateľ, autor známeho diela Cit slečny Smilly pre sneh.
 Peder Horrebow (1679 – 1764), dánsky astronóm, člen Akadémie vied.
 Niels Kaj Jerne (1911 – 1994), laureát Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu (1984).
 Otto Jespersen (1860 – 1943), dánsky lingvista, spoluzakladateľ International Phonetic Association.
 Wilhelm Johannsen (1857 – 1927), dánsky botanista, prvýkrát použil slovo gén.
 Søren Kierkegaard (1813 – 1855), dánsky teológ a filozof, zakladateľ existencializmu.
 Thomas Hansen Kingo (1634 – 1703), dánsky biskup a poetik.
 Jens Otto Krag (1914 – 1978), dánsky premiér (1962 – 1968) a (1971 – 1972).
 August Krogh, laureát Nobelovej ceny z medicínu (1920).
 Bjørn Lomborg (1965 – ), autor diela The Skeptical Environmentalist.
 Knud Ejler Løgstrup – dánsky filozof a teológ.
 Kirstine Meyer (1861 – 1941), dánska fyzička.
 Ben Roy Mottelson (1926 – ), laureát Nobelovej ceny za fyziku (1975).
 Peter Naur (1928 – ), informatik, držiteľ Turingovej ceny in 2005.
 Holger Bech Nielsen (1941 – ), fyzik. Podieľal sa na vzniku teórie strún.
 Adam Gottlob Oehlenschläger (1779 – 1850), poetik, autor textu dánskej hymny.
 Lars Løkke Rasmussen (1964 – ), dánsky premiér (2009 – 2011)
 Poul Nyrup Rasmussen (1943 – ), dánsky premiér (1993 – 2001).
 Hinrich Johannes Rink (1819 – 1893), dánsky geológ a zakladateľ prvých novín v grónčine.
 Jørgen Rischel (1934 – 2007), dánsky lingvista, ktorý študoval grónčinu.
 Ole Rømer (1644 – 1710), dánsky astronóm.
 Poul Schlüter, dánsky premiér (1982 – 1993).
 Steve Scully, moderátor, producent a editor programu Washington Journal,  absolvoval na Kodanskej univerzite časť svojho magisterského štúdia.
 Jens Christian Skou (1918 – ) laureát Nobelovej ceny za chémiu za ich enzýmu na prenos iónov – Na+/K+-ATPázy
 Bengt Strömgren (1908 – 1987), dánsky astronóm a astrofyzik.
 Aage B. Sørensen (1941 – 2001), dánsky sociológ.
 Vilhelm Thomsen (1842 – 1927), dánsky lingvista.
 Helle Thorning-Schmidt (1966 – ), dánska premiérka (2011 – )
 Martin Vahl (1749 – 1804), dánsko-nórsky botanik a biológ.
 Eugenius Warming (1841 – 1924), dánsky botanik a vedúca postava ekológie.
 Caspar Wessel (1745 – 1818), matematik.
 Øjvind Winge (1886 – 1964), dánsky biológ.
 Anders Oersted (1816 – 1872), profesor botaniky 1851 – 1862.
 Anders Sandøe Ørsted (1778 – 1860), dánsky právnik a premiér (1853 – 1854).
 Hans Christian Ørsted (1777 – 1851),objaviteľ elektromagnetizmu.

Referencie

Zdroje 

Univerzity v Dánsku
Kodaň