Kel kučeravý (sabellica)

Kel kučeravý (lat. Brassica oleracea var. sabellica; ďalšie názvy pozri nižšie) je taxón z druhu kapusta obyčajná.

Brassica oleracea var. sabellica v širšom zmysle zahŕňa aj taxón Brassica oleracea var. selenisia. Nasledujúci text sa vzťahuje len na taxón Brassica oleracea var. sabellica nezahŕňajúci selenisia.

Názvy 
Slovenské názvy sú: kel kučeravý, kučeravý kel, kapusta obyčajná kučeravá, kel kadernatý, kučeravá kapusta, kapusta kučeravá, zimný kel/zimná kapusta  a (najmä ak má zelenú farbu aj) zelená kapusta/zelený kel/kel zelený<ref>VILMORIN-ANDRIEUX. Les plantes potagères. Vilmorin-Andrieux & Cie,1883 dostupné online</ref>. Anton Bernolák vo svojom Slowári uvádzal dnešný taxón Brassica oleracea var. sabellica rozdelený na tri časti: svetlý kel [svetlý znamenalo vtedy modrý/načervenastý kel (nem. Braunkohl) + zelený kel (nem. Grünkohl) + strapačka/strapatá kapusta/čipkovatá kapusta/kučeravá kapusta (nem. Krauskohl). Bernolákovi však nebolo celkom jasné, o čo presne ide, keďže uvádza tri rôzne latinské názvy pre strapačku (Brassica apiana, Brassica crispa a Brassica sabellica), z ktorých Brassica apiana podľa iných zdrojov označuje asi skôr dnešný taxón Brassica oleracea var. selenisia, kým Brassica crispa naopak označuje výslovne len dnešný taxón Brasica oleracea var. sabellica (porov. nižšie), ktorý má ale Bernolák v hesle kel už pokrytý pojmami svetlý kel a zelený kel. Výraz strapačka používal aj Ján Babilon vo svojej prvej slovenskej kuchárskej knihe z roku 1870; Ivanová-Šalingová vo vysvetlivkách k tejto knihe z roku 1989 preložila výraz strapačka ako “kel kučeravý” (bez uvedenia vedeckého názvu a teda bez upresnenia významu). Výraz strapačka uvádzal aj Andrej Kralovanský (1795) ako slovenský ekvivalent latinského názvu Brassica laciniata , ktorému dnes zhruba zodpovedajú taxóny Brassica oleracea var. sabellica + Brassica oleracea var. selenisia.

Vedecké názvy sú: Brassica oleracea var. sabellica, Brassica oleracea Skupina Sabellica, Brassica oleracea ssp. capitata (convar. acephala) var. sabellica, Brassica oleracea var. acephala subvar. laciniata f. sabellica, Brassica oleracea var. aloides, Brassica oleracea var. acephala crispa, Brassica oleracea var. crispa, Brassica oleracea var. acephala svar. laciniata f. crispa, Brassica oleracea subsp. acephala var. viridis subvar. laciniata f. crispa, Brassica oleracea convar. oleracea var. acephala f. crispa, *Brassica oleracea var. fimbriata, *Brassica fimbriata, *Brassica oleracea fimbriata (*O taxóne fimbriata pozri poznámku pod čiarou v článku kapusta obyčajná.)

Charakteristika Brassica oleracea var. sabellica (bez selenisia) 
Je to dvojročná rastlina, kvitne až v druhom roku (vegetačná doba je približne 250 dní). Stonka je nezhrubnutá (pri vyšších formách prípadne mierne zhrubnutá, ale menej zhrubnutá než pri Brassica oleracea var. medullosa) a na konci vegetačného obdobia býva drevnatá; jej dĺžka siaha od silno skrátenej po predĺženú. Listy netvoria hlávku. Okraj listov je silno či slabo kučeravý a vlnitý a často zúbkovaný (na rozdiel od Brassica oleracea var. viridis, kde je hladký alebo mierne vlnitý, nekučeravý). Listová čepeľ je ohnutá od stredu nahor (na rozdiel od Brassica oleracea var. viridis, kde nie je ohnutá). Existujú zelené, fialové (červené), biele a strakaté formy. V dôsledku drevnatenia rastlina dobre znáša nízke teploty (až do -17 °C). V minulosti to bola veľmi dôležitá zelenina, dnes už sa pestuje málo. Používa sa aj ako krmovina a ako okrasná rastlina (ako okrasná rastlina sa však používa najmä príbuzná Brassica oleracea var. selenisia).

Referencie

Iné projekty 

Kapustovité