Stanový chrbát

Stanový chrbát () je pohorie v južnej časti ruského Ďalekého východu. Je tvorené niekoľkými hrebeňmi a má dĺžku 700 km. Na západe prechádza v Stanovoje nagorie, od ktorého ho oddeľuje rieka Oľokma; na východe sa tiahne takmer k Ochotskému moru. Vytvára rozvodie medzi Severným ľadovým a Tichým oceánom.

Hrebeň pohoria vymedzoval medzi rokmi 1689 a 1859 hranicu medzi Ruskom a Čínou. Hrebeň vytvára výrazný klimatický predel medzi juhom a severom.

Geografia 
Ako najvyšší bod je často nesprávne uvádzaný Skalistyj Golec, pričom vrcholov s týmto názvom je viac a najznámejší z nich leží v Stanovoje nagorie. Dôvodom je skutočnosť, že Stanový chrbát nebol dlho jednoznačne definovaný a niekedy sa k nemu počítal aj Jabloňový chrbát (). Aj dôveryhodné zdroje sa v informácii o najvyššom bode líšia, podľa mapy to je bezmenná kóta 2 412 m v hrebeni Tokinskij stanovik v mieste .

Pohorie je charakteristické svojimi skalnatými plochými chrbtami oddelenými pozdĺžnymi údoliami. Vrcholové partie sú prevažne vo výške do 2 000 m. Sú tu početné ľadovce, z ktorých je napájaná Lena.

Geológia 
Pohorie je tvorené predovšetkým bridlicami, rulami a žulovými intrúziami. Sú tu náleziská zlata, ľahkých kovov, železnej rudy a sľudy.

Flóra 
Na úbočiach sa rozprestiera tajga. Hranica lesa je v nadmorskej výške 1 200 m a nad ňou rastú borovice trpasličie alebo tu je alpínska tundra.

Referencie

Externé odkazy 
 

Pohoria v Rusku