Disociačná konštanta kyseliny

Disociačná konštanta kyselín označuje kvantitatívnu mieru sily kyseliny v roztoku. Je to rovnovážna konštanta pre chemickú reakciu štiepenia protónu:

 HA <=> A^- + H^+

Táto reakcia sa v kontexte acidobázických reakcií označuje ako disociácia. Látka HA je všeobecná kyselina, ktorá sa štiepi na A-, konjugovanú zásadu danej kyseliny, a vodíkový katión, H+. Tento systém je v rovnováhe, ak sa koncentrácie zložiek nemenia v čase, pretože dopredná i spätná reakcia prebiehajú rovnakou rýchlosťou.

Disociačná konštanta tohto procesu je potom definovaná ako

 

respektíve ju možno zapísať i ako 

 

kde hodnoty v hranatých zátvorkách reprezentujú koncentráciu danej zložky v rovnováhe. Pre jednoduchý príklad, slabá kyselina s Ka = 10−5 má log Ka = -5, takže jej pKa = 5. Kyselina octová má v rovnováhe Ka = 1.8 x 10−6, takže jej pKa je 4,755. Vyššie Ka odpovedá silnejšej kyseline, ktorá sa v rovnováhe viac disociuje. Pre vhodnejšiu logaritmickú škálu platí opak, nižšie pKa znamená silnejšiu kyselinu.

Zásady 
Obdobná rovnica platí pre zásady. Pre reakciu 

 B + H2O <=> BH+ + OH-

je disociačná konštanta definovaná ako

 

a teda 

 

Hodnota pKb sa označuje ako disociačná konštanta zásad.

Rovnovážna konštanta 

Disociácia kyseliny sa správne zapisuje ako reakcia s rozpúšťadlom, napríklad

HA + H2O <=> A^- + H3O^+

Rovnovážna konštanta tejto reakcie je potom rovná

a adekvátne je pK rovná

Pre zriedené roztoky však platí, že koncentrácia rozpúšťadla (v tomto prípade vody) sa prakticky nemení, takže ju možno zahrnúť priamo do konštanty. Odtiaľ pochádza zápis pre disociačnú konštantu kyselín, a podobne je to i pre zásady.

Referencie

Zdroj 

Rovnovážna chémia
Kyseliny
Zásady