Falošná správa

Slovenský výraz falošná správa môže alternatívne označovať e-mailom (či podobnými prostriedkami) šírený hoax (angl. e-mail hoax a podobne), pozri hoax
Falošná správa (iné názvy: fejková správa, fake news; angl. fake news [v angličtine je news pomnožné podst. meno], predchodcom v podobnom význame bola novinárska kačica ) sú nepravdivé alebo zavádzajúce informácie zverejňované ako správa. 

Šírenie falošnej správy môže za určitých okolností napĺňať znaky šírenia poplašnej správy (§ 361 Trestného zákona), čo je trestný čin. 

Cieľom falošnej správy môže byť napríklad poškodiť reputáciu fyzickej či právnickej osoby alebo získať príjmy z reklamy.

Niekedy falošné správy vytvárajú a šíria nepriateľskí zahraniční aktéri, najmä počas volieb.  Zámerné šírenie falošných správ môže byť dezinformáciami, ktoré môžu byť pripravené tajnými službami a zamerané na ovplyvňovanie, falšovanie, zdiskreditovanie a pod.  

V minulosti boli falošné správy bežné v tlači, najmä v bulvárnej tlači. Frekvencia falošných správ sa zvyšovala s rozmachom sociálnych médií, najmä Facebooku. Údajnými dôvodmi šírenia falošných správ je aj politická polarizácia, postpravdivá (post-truth) politika a postfaktická (post-factual) politika, konfirmačné skreslenie a algoritmy sociálnych médií. Používanie anonymne hostovaných webových sídiel s falošnými správami sťažuje zisťovanie a stíhanie zdrojov falošných správ z dôvodu urážky na cti či ohovárania.

Definícia 
Termín fake news - falošná správa je neologizmus. V užšom zmysle ide o mediálnu (alebo webovú) správu, ktorá nemá oporu vo faktoch, je však prezentovaná ako vecne presná. V širšom zmysle pojem zahŕňa aj rôzne zavádzajúce správy, polopravdy, dezinformácie a podobne. V niektorých definíciách falošné správy zahŕňajú aj satirické články, ktoré sú nesprávne interpretované ako pravdivé a články, ktoré používajú senzáciechtivé alebo clickbaitové nadpisy, ktoré odporujú textu správy.

Mediálny bádateľ Nolan Higdon tvrdí, že definícia falošných správ sa používa príliš úzko len na označenie vybraných médií a politických ideológií. Podľa neho je falošná správa v skutočnosti „nepravdivý alebo zavádzajúci obsah prezentovaný ako [mediálna] správa a komunikovaný vo formátoch v oblasti hovorenej, písanej, tlačenej, elektronickej a digitálnej komunikácie“.

Typy falošných správ 
Claire Wardlová z First Draft News identifikovala sedem typov falošných správ:

 satira alebo paródia („žiadny úmysel spôsobiť ujmu, ale má potenciál oklamať“)
 falošné spojenie („keď nadpisy, vizuály alebo titulky odporujú obsahu“)
 zavádzajúci obsah („zavádzajúce použitie informácií na zasadenie témy alebo jednotlivca do vedome skresleného rámca“)
 falošný kontext („keď je skutočný obsah spojený s falošnými kontextovými informáciami“)
 obsah uvádzaný pod falošným menom („keď sú pravdivé zdroje zosobnené prostredníctvom falošných, vymyslených zdrojov")
 manipulovaný obsah („keď sú skutočné informácie alebo snímky manipulované s cieľom oklamať“, ako pri „upravenej“ fotografii)
 vymyslený obsah („nový obsah je stopercentne nepravdivý, určený na podvádzanie a poškodzovanie“)

Niekoľko typov falošných správ z iného hľadiska:

 Clickbait
 Propaganda
 Satira / paródia
 Nedbalá žurnalistika
 Zavádzajúce nadpisy
 Manipulácia
 Fámy
 Dezinformácie
 Predpojatosť médií
 Predpojatosť publika
 Obsahová farma

Ako spoznať falošné správy 
Ján Markoš, podobne ako TIS (pozri obrázok), odporúča osem postupov, ako odlíšiť pravdivú správu od dezinformácie.

 Pozorujte vlastné emócie. Vyvolávanie negatívnych emócií, najmä strachu, hnevu či nenávisti, je totiž jednou z najúčinnejších manipulatívnych techník.
 Zamerajte sa na remeselnú kvalitu správy
 Preklepnite si autora
 Ku komu autor hovorí?
 Pozor na kompro
 Nechajte si poradiť od expertov
 Poznajte renomované médiá a kvalitných novinárov
 Nemusíte mať na všetko názor

Referencie

Pozri aj 
 novinárska kačica
 hoax
 konšpiračná teória
 dezinformácia
 hybridná vojna

Zdroj 

Internetová kultúra
Šírenie neprávd
Dezinformácia