Ostrôžky

Ostrôžky sú horský krajinný celok v oblasti Slovenského stredohoria. Ostrôžky budujú vulkanické horniny a ich pyroklastiká, na severovýchodnej strane granodiority jadrového pásma. Podobne ako ostatné celky Slovenského stredohoria aj Ostrôžky vznikli v priebehu neogénu v dôsledku rozsiahlej sopečnej činnosti. Majú stratovulkanickú stavbu - stavbu zvrstvených sopiek.

Vymedzenie 
Pohorie susedí na severe so Zvolenskou kotlinou, na severozápade nadväzuje Javorie a Krupinská planina. Južným smerom sa rozprestiera Juhoslovenská kotlina a východným smerom nadväzuje Revúcka vrchovina a Veporské vrchy.

Vrchovinový reliéf sopečného pohoria Ostrôžky má charakter náhornej planiny naklonenej mierne na juh, ktorú hlboko zarezané doliny konsekvetných tokov rozčlenili na menšie celky. Medzi Tisovníkom a Madačkou prebieha rázsocha Pálenísk (), medzi Madačkou a Tuhárskym potokom je rázsocha Braliec (), medzi Tuhárskym a Budinským potokom je rázsocha Jasenia () a medzi Budinským a Krivánskym potokom je rázsocha Uhliarska (). Ostrôžky okrem najsevernejšej časti zasahujú celé do Novohradu. Hranica medzi Novohradom a Zvolenskou stolicou prebiehala po hlavnom hrebeni Ostrôžok (Pľutov vrch (), Šrobka (), atď.). Najvyšší vrch Ostrôžok je Ostrôžka (). Najvyšším bodom Ostrôžok na území Novohradu je Javor ().

Analýza riečnej siete poukazuje na niekdajšie intenzívne zlomové pohyby. Pohorie Ostrôžky je bohaté na pozostatky sopečnej činnosti (Budinská skala, Kamenné vráta). V Tuhári sa nachádza jediný mramorový lom na Slovensku.

Ostrôžky patria zväčša k oblasti mierne teplej horskej klímy. Hydrograficky zväčša patria k povodiu Ipľa. Pohorie pre svoj zväčša plošinný ráz poskytuje relatívne vhodné podmienky na poľnohospodársku činnosť.

Pozri aj 
 Zoznam vrcholov v Ostrôžkach

Referencie

Iné projekty 

 
Pohoria na Slovensku
Slovenské stredohorie
Geomorfologické celky na Slovensku