Hľuzovka

Hľuzovka (iné názvy pozri nižšie; lat. Tuber) je rod vreckatých húb z čeľade hľuzovkovité (Tuberaceae) z radu čiaškotvaré (Pezizales). Je známych veľa druhov, väčšina z nich sa považuje za kulinársku pochúťku.

Názvy 
Názov tohto rodu, resp. v užšom zmysle hľuzovky letnej (Tuber aestivum), bol od 17. stor. do 30. rokov 20. storočia lanýž/lanyž(), jelenia huba, jelenia hubka, jelení hríb, jelenica, jelienka, tryfla, homolica a homôlka.  Uvedené názvy sú zároveň ľudové názvy tohto rodu (resp. hľuzovky letnej); ďalšie ľudové názvy sú hubka, trifľa a trifeľ. Slovo lanýž (lanyž) je bohemizmus (čes. lanýž), slová na trif- (tryf-) sú germanizmy (nem. Trüffel).

Rozšírenie a výskyt 
Hľuzovky sa vyskytujú najmä v Stredomorí, napríklad v Talianskom Piemonte, vo francúzskom Périgorde alebo v oblasti Istrijského polostrova. Hľuzovky rastú prevažne v dubových a iných listnatých lesoch. Väčšine druhov sa darí vo vápnitej pôde s mierne zásaditou reakciou pôdneho roztoku.

Na Slovensku do prvej polovice 20. storočia rástla pomerne hojne predovšetkým hľuzovka letná (Tuber aestivum), ale aj iné druhy. V súčasnosti sa však u nás hľuzovky takmer nevyskytujú.

Opis 
Plodnice sú typu tuberotécium, čo je druhotne uzavreté apotécium. Bývajú nepravidelne guľovitého až zemiakového tvaru, hrboľaté až bradavičnaté, belavé, žltohnedej alebo sivočiernej farby. Nachádzajú sa pod zemou v hĺbke približne 15-20 cm, čo sťažuje ich hľadanie a vyžaduje pomoc svine alebo vycvičeného psa, makrozmatických živočíchov, čiže živočíchov s čuchom citlivejším než má človek. Hľuzovky v krajine identifikujú tak, že cítia chemikáliu dimetylsulfid produkovanú plodnicou.

Zdroj 

Jedlé huby
Koreniny
Hľuzovkovité