Konopáč obyčajný

Konopáč obyčajný () je trvalá  bylina z rodu konopáč (Eupatorium) z  čeľade astrovité (Asteraceae). Je zástupcom u nás divorastúcich druhov z podčeľade astrovaté (Asteroideae). Využíva sa pri liečbe chrípky.

Opis
Konopáč obyčajný je trvalá, páperistá bylina s priamou byľou, ktorá je 30 až 160 cm vysoká, nerozkonárená a husto listnatá. Listy má protistojné, krátko stopkaté, dlaňovito 3 až 5 segmentové, segmenty sú obrátene kopijovité až vajcovité, na báze zúžené, hrubo pílkovité, dlho končisté. 

Súkvetia sú drobné, 4 až 6 kveté, 5-6 mm dlhé a 3-5 mm v priemere, v bohatej vrcholikovej metline. Zákrov je úzko valcovitý, 2-3 mm v priemere, 2-3 radový, listene sú podlhovasté, vonkajšie omnoho kratšie ako vnútorné, všetky sú blanito obrúbené, často purpurové, lôžko úboru je plievkaté. Kvety sú obojpohlavné, koruna je špinavoružová až červená, zriedka biela, blizna je dlhá a biela. Nažky sú 3 mm veľké, čierne, svetlo bradavičnaté, bez zobáčika, chocholec je z jednoduchých štetiniek. Kvitne od júla do septembra. 

U druhu konopáč obyčajný sa akceptujú dva poddruhy. U nás sa vyskytuje len konopáč obyčajný pravý (Eupatorium cannabinum subsp. cannabium). Ďalším je Eupatorium cannabinum subsp. corsicum, ktorého pôvodným domovom, ako už jeho meno hovorí, je Korzika.

Rozšírenie
Konopáč obyčajný je európsky druh, na severe jeho areál zasahuje do južnej Škandinávie a Škótska, na juhu až do Stredozemia, ostrovčekovito taktiež v severozápadnej Afrike, severnom Iráne až po južný Ural. Bol zavlečený aj do Severnej Ameriky a Austrálie.

Ekológia
Konopáč obyčajný obsadzuje vlhké a lužné lesy, rúbaniská a brehy potokov. Vyhovujú mu vlhké, priepustné, výživné, neutrálne i zásadité, kamenito hlinité pôdy, v nížinnom až podhorskom vegetačnom stupni. Vyskytuje sa roztrúsene na území celého Slovenska.

Význam a využitie
Konopáč obyčajný je považovaný za liečivu rastlinu, obzvlášť v homeopatii. Extrakty získané z jeho vonkajších častí  a experimentálne overované v laboratórnych podmienkach, vykazovali protizápalové účinky.

Hrozby a choroby
Žltobiele húsenice motýľa druhu Adaina microdactyla vytvárajú v hlavnej alebo bočných stonkách (v blízkosti uzla alebo v pazuchách kvetných stopiek) 10 až 15 mm dlhé tunely. Na stonkách potom vznikajú vretenovité alebo valcovité opuchy. Horná časť stonky následne zakrpatieva a často má nápadné sfarbenie. Larva sa v tuneli aj zakuklí a hibernuje.
Roztoč Aceria eupatorii parazituje na listoch. Všetky infikované časti sú nápadne biele a plstnaté. Mladé listy sú zvrásnené a veľmi husto chlpaté, okraje sú čiastočne zvinuté dovnútra.  
Z polokrídlovcov druh Planchonia arabidis vytvára na tenkých stonkách a stopkách listov (prevážne pri zemi) hálky, v dôsledku čoho sú tieto opuchnuté a zdeformované. Ďalší druh Philaenus spumarius parazituje na listoch, jeho pôsobením sa listy stáčajú a tmavnú. Zelená larva žije v kvapke peny.
Dva druhy malých (1,5 až 2 mm dlhých) vošiek z čeľade Aphididae, Brachycaudus helichrysi a Aphis frangulae frangulae, sa živia listovými šťavami hostiteľa. Napadnuté listy sa postupne stáčajú a chradnú.

Galéria

Referencie

Iné projekty 

Astrotvaré
Astrovité
Trvalé rastliny
Liečivé rastliny
Flóra na Slovensku
Flóra Európy