Eliáš Galajda

Eliáš Galajda (; * 1. august 1931, Čertižné† 10. august 2017, Košice) bol slovenský spisovateľ ukrajinskej národnosti.

Vzdelanie 
Ľudovú školu navštevoval v rodnej obci, stredoškolské vzdelanie absolvoval na osemročnom Štátnom ruskom gymnáziu v Humennom kde zmaturoval roku 1951 a kde rok pôsobil ako pedagóg. Odtiaľ odišiel študovať ruštinu a ukrajinčinu (1952-1953) na Filozofickú fakultu Karlovej univerzity v Prahe. Po prvom ročníku ho vyslali na štúdium do Saratova na Filologickú fakultu Štátnej univerzity N. G. Černyševského () (1953-1955) a na Filologickú fakultu Moskovskej štátnej univerzity M. V. Lomonosova v Moskve (1955-1958). V roku 1968 získal vysokoškolský titul PhDr., v roku 1972 mu bol udelený vedecký titul CSc. za kandidátsku dizertačnú prácu Puškinove rozprávky. K problému realizmu rozprávok a v roku 1976 mu bol priznaný titul doc. za habilitačnú prácu Ruská autorská rozprávka v druhej polovici 18. storočia a prvej polovici 19, storočia.

Práca 
Roku 1958 začal pracovať v redakcii ukrajinských časopisov Dukľa a Družno vpered v Prešove ako redaktor. V rokoch 1960-1999 postupne ako asistent, odborný asistent a docent pôsobil na Katedre ruského jazyka a literatúry Filozofickej fakulty v Prešove Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach, ktorá bola od roku 1997 spolu s ďalšími fakultami oddelená a zriadená Prešovská univerzita v Prešove. Tam sa v rámci pedagogickej činnosti venoval výučbe disciplín: úvod do literárnej vedy, dejiny ruskej kultúry, folklór a dejiny starej ruskej literatúry, ruská literatúra 19. storočia. Bol spoluautorom učebníc Ruská literatúra pre 1. - 4. ročník stredných škôl (1974 - 1975). Do svojej smrti, po krátkej ťažkej chorobe v košickej nemocnici, žil a tvoril aj po odchode na dôchodok v Prešove. Pochovaný je na Mestskom cintoríne v Prešove .

Členstvo v profesných organizáciách 
 1982 člen Zväzu slovenských spisovateľov
 1991 člen Spolku ukrajinských spisovateľov na Slovensku v rámci Asociácie organizácii spisovateľov Slovenska
 1995 člen Zväzu spisovateľov Ukrajiny

Dielo

Poézia
 1963 – Ôsmi (Vosmero, 1963) vstup do literatúry začiatkom 60. rokov cyklom básní uverejnených v kolektívnom zborníku 
 1974 – Vzplanutie (Spalachy) úspešný debut rozsiahlou básnickou zbierkou 
 1981 – Smäd srdca a zeme (Spraha sercia i zemli) v tejto zbierke a nasledujúcich sa výrazne prejavilo poetické dozrievanie až zrelosť 
 1986 - Nespavosť (Bezsońa) - básnická zbierka
 1991 - Balada o troch slnkách (Balada pro try soncia)
V básňach sa venuje rodnému kraju, spomienkam na detstvo a témam, v ktorých básnik konfrontuje svoj vnútorný svet s drsnou realitou.
 
V nasledujúcich dvoch zbierkach sa značne prehĺbilo lyrické (emotívne) rozjímanie nad osudom i perspektívou človeka. 
 1990 - Hory modré, hory (Hory syni, hory)
 1994 - Smútok môj každodenný (Moja pečaľ povsjakdenná) - básnická zbierka
 1998 - Volanie žeriavov (Žuravlynnyj klyč) bibliofília, ktorú vydal Zväz Rusínov-Ukrajincov Slovenskej republiky k 40. výročiu jeho tvorby
 2001 - Nepokojom sa cesta stelie (Trivohami doroha steliťsia) - básnická zbierka
 2006 - Verše zo zabudnutých zošitov (Virši iz zabutych zošitiv) - básnická zbierka
 2011 - Jesenné reflexie (Osinni refleksii) - básnická zbierka

Próza
 1980 - Keď idú dažde (Koly iduť došči)
 1989 - Ešte spieva škovránok (Šče spivaje žajvoronok)

Antológie
 1977 - Soňačni krynyci Antológia poézie ukrajinských spisovateľov na Slovensku
 2007 - Z vyhne času (Iz kuzni času) - Antológia súčasnej slovenskej poézie preloženej do ukrajinčiny autorom.
 2012 - Dotyky slova - tvorba desiatich súčasných ukrajinských básnikov na Slovensku

Preklad
 1995 - Bernardo Guimarães: Izaura - knižný preklad románu z ruského prekladu do slovenčiny
 2006 - Jozef Leikert: Pominuteľnosť (Nedovhovičnisť), Kyjev - preklad diela do ukrajinčiny

Preklady autorových diel a výber z tvorby
 1982 - Srdce ako slnce - kolektívny zborník v ktorom  boli uverejnené jeho básne v slovenskom preklade
 1983 - Ráno pod Karpatami - český zborník
 1988 - A Karpátok éneke - zborník, krátke prózy a básne v maďarskom preklade
 1990 - Korene - antológia krátkej prózy autorov ukrajinskej národnosti v ČSSR aj s ukážkami z jeho tvorby 
 2002 - Sú také chvíle - slovenský preklad, kolektívny zborník
 2016 - Eliáš Galajda, Vybrané diela, (Ilja Galajda, Vibrany tvori) Poézia, próza a literárna kritika

Ocenenia 
Literárny Fond Slovenska ocenil Eliáša Galajdu niekoľkokrát Cenou Ivana Franka za literárnu činnosť:
 1994- za pôvodnú tvorbu v ukrajinskom jazyku za zbierku Môj smútok každodenný 
 2006- za preklad zbierky básní Jozefa Leikerta: Pominuteľnosť (Nedovhovičnisť) do ukrajinčiny
 2007- za preklad antológie Z vyhne času 
 2011- za básnickú zbierku Jesenné reflexie 
a prémiou:
 2001 - Prémia za pôvodné dielo v ukrajinskom jazyku  
Taktiež mu bola udelená časopisom Sobornisť () Medzinárodná literárna cena Ivana Košelivca () za rok 2010 za poviedku Slovo pro žajvoronkiv.

Záujmy 
Venoval sa aj sochárstvu (mal tri samostatné výstavy plastík upravených zo samorastov) a prekladaniu slovenskej a českej poézie a prózy do ukrajinčiny a ruštiny. Prispieval do rôznych periodík,, spieval ľudové piesne.

Referencie

Externé odkazy 
 Osobnosti Filozofickej fakulty v Prešove ISBN 978-80-555-0834-4
 Slovenský literárny kalendár - Jaroslav Reznik a kol. 
 Eliáš Galajda (1931): personálna bibliografia: výberová bibliografia autora Firkaľová Mária 
 Eliáš Galajda - ukrajinský básnik a prekladateľ: (život a dielo) autorov Ňachajová Mária, Kundrát Juraj 
 Illia Galajda - O personalitate complexă (O osobnosti komplexne) v Portrete şi cărţi II (Portréty a knihy) autora Onufrie Vinţeler, EIKON, Kluj-Napoca, 2007, s.24-34, 434 str. ISBN 978-973-757-059-8
 Ilja Galajda v Čas i žitťa (Čas a život) autora Mikola Zimomria, Drohobič, 2012, s.183-190, 643 str. ISBN 978-966-2763-30-0
 Ужгород № 21 (541)Ілля Галайда: “Дід запевняв, що без книжок прожити можна, та мене вони вабили з початкової школи”
 SLOVENSKO-UKRAJINSKÉ LITERÁRNE VZŤAHY NA PRELOME STOROČÍ, Jaroslav DŽOGANÍK, Svitlana PACHOMOVOVÁ 

Slovenskí spisovatelia
Slovenskí básnici
Ukrajinskí básnici
Slovenské osobnosti ukrajinského pôvodu
Osobnosti z Čertižného
Vyučujúci na Filozofickej fakulte Prešovskej univerzity v Prešove
Slovenskí vysokoškolskí pedagógovia