Vulkanické sklo

Vulkanické sklo alebo sopečné sklo je amorfný (nevykryštalizovaný) produkt rýchlo chladnúcej magmy, v ktorom nemali atómy prvkov dostatok času aby sa stihli usporiadať do kryštálovej mriežky. Sklo preto nie je minerál. Ako všetky druhy skiel je to hmota prechodného zloženia medzi tesne natlačenými drobnými kryštálmi rôzneho typu a veľmi neusporiadanou stavbou plynu, veľmi rýchlo utuhnutá zmes O, Si, Al, Ca, K a ďalších prvkov. Vzniká preto hlavne v sopečných horninách, kde môže tvoriť celú horninu, alebo jej podstatnú časť, ale môže byť tiež pozorovaný pri okrajoch plytkých intruzívnych telies ako sú dajky a sily.

Ako vulkanické sklo sa potom označuje jemnozrnná (tzv. intersticiálna) hmota vyplňujúca priestor medzi kryštálmi v afanatických (jemnozrnných) vyvretých horninách, alebo sa tak môže označovať akýkoľvek typ sklovitých vyvretých hornín. Najčastejším príkladom vulkanického skla je obsidián, ryolitové vulkanické sklo s vysokým obsahom kremíka.

Ďalšie typy sopečného skla sú napr.:
 pemza: považovaná za sklo pre chýbanie kryštalickej štruktúry
 obsidián: tmavé vulkanické sklo ryolitového zloženia s nízkym obsahom vody
 smolok: vulkanické sklo ryolitového zloženia s vyšším obsahom vody ako obsidián
 perlit: hydratované sklo ryolitového zloženia s typickým guľovitým rozpadom pripomínajúcim perly
 tachylit: bázické sklo s nízkym obsahom kremíka
 sideromelán: svetlé bázické vulkanické sklo, vznikajúce pri kontakte lávy s vodou
 palagonit: sklovitá hmota vznikajúca zvetrávaním a alteráciou na okrajoch bázických telies eruptujúcich do vodného prostredia.

Referencie 

Vyvreté horniny
Sklo