Circumcellioni

Circumcellioni (lat. circumcelliones) alebo agonistici boli skupiny extrémistických donatistov charakterovo blízke banditom, ktoré pôsobili na africkom vidieku, najmä v Numídii v 4. a 5. storočí. Boli to náboženskí fanatici žijúci asketickým, či mníšskym spôsobom života. Patrili k šíriteľom donatizmu na vidieku, chodievali od domu k domu a šírili ich náuku. Nebránili sa násilnostiam ani samovraždám, túžili po mučeníckej smrti. Boli nazvaní aj bojovníci. Ozbrojení boli zvyčajne palicami. Útočili s bojovým pokrikom Deo laudes a palicovali katolíkov alebo vyberačov daní. Často útočili aj na katolícke kostoly a katolícky klér. Podľa kresťanského spisovateľa a svätca Optáta ako odozvu na edikt cisára Konštantia II. konfiškujúci majetky donatistov zinscenovali rebéliu roľníkov v roku 340. Opakované nájazdy circumcellionov pod vedením Axida a Fasira  znepokojili časť ich spoločenstva, ktorá požiadala vojenský zákrok generála Taurína, ktorý circumcellionov pri Ottave v Numídii rozdrvil, avšak i tak zostali vplyvnou silou ešte na dlhý čas.

Ich meno pochádza z latinského circum cellae, pretože sa zdržiavali blízko roľníckych potravinových skladov (špajzí), alebo kostolov, ktoré zachovávali hroby mučeníkov. Katolíci k výrazu pridávali aj slová rusticorum vagabantur (vagabundi). Oni samotní sa nazývali Kristovými bojovníkmi milites Christi či agonistici.

Referencie 

Donatizmus