Segedínsky guláš

Segedínsky guláš je guláš (najmä z bravčového mäsa) s kyslou kapustou a kyslou smotanou alebo mliekom.

Príprava 
Varí sa zvyčajne z bravčového mäsa. Základnou surovinou je kyslá kapusta, ktorá sa dusí na cibuli, oleji, s pridaním mletej sladkej červenej papriky, soli, rasce a kyslej smotany alebo mlieka. Ako príloha sa obyčajne podáva knedľa.

Názov 
Názov "segedínsky guláš" (maď. szegedi gulyás, čes. segedínský guláš, nem. Szegediner Gulasch, poľ. gulasz segedyński) je z jazykového hľadiska odvodený od maďarského mesta Segedín,  možno však vznikol (asi vo Viedni) len ako dôsledok zlého počutia názvu Székely-gulyás (pozri nižšie). Ak je názov odvodený vedome od Segedínu, vzťah k Segedínu spočíva možno v tom, že je v jedle červená segedínska paprika; pokrm v tejto podobe každopádne nepochádza zo Segedína, ani nie je pre Segedín typický. V Maďarsku názov Szegedi gulyás (doslova: segedínsky guláš) primárne označuje iné jedlo - guláš so zeleninou a haluškami.

Maďarský názov segedínskeho guláša znie Székely-gulyás (doslova: Székelyov guláš) a je odvodený od osobného mena Székely [vyslov: sékeľ]. Najčastejšie sa uvádza, že ide konkrétne o peštianskeho úradníka (knihovníka) menom Székely, ktorému bol hladnému v reštaurácii v neskorých hodinách z núdze (keďže kuchár už odišiel domov) podaný guláš zmiešaný s kapustou a trochou smotany ako ad hoc vymyslený pokrm; svedkom udalosti bol vraj aj známy básnik Petöfi, ktorý si - vidiac Székelyho spokojnosť -  na druhý deň objednal rovnaký pokrm. Podľa iných názorov je otcom tohto pokrmu spisovateľ József Székely (1825-1895) alebo maliar Bertalan Székely (1835-1910). Niekedy sa názov Székely-gulyás nesprávne uvádza v tvare székelygulás (doslova: sikulský guláš). Medzi Maďarmi je segedínsky guláš v praxi známy skôr pod názvom székelykáposzta (sikulská kapusta), čo je však pokrm vyslovene kyslý a bez knedlí. 

Zdroje kapitoly:

Referencie 

Omáčky
Česká kuchyňa
Maďarská kuchyňa
Poľská kuchyňa
Ruská kuchyňa
Slovenská kuchyňa