Ménodóros z Atén

Ménodóros (Ménodóros) bol víťaz olympijských hier v zápasení a pankratiu v roku 132 pred Kr.

Ménodóros, syn Gnaia z Atén, zvíťazil v pankratiu a zápasení (palé) na 162. olympijských hrách v roku 132 pred Kr. Zápasenie zaviedli v Olympii na 18. hrách v roku 708 pred Kr. a pankration na 33. hrách  v roku 648 pred Kr. Prvým víťazom v zápase bol Eurybatos zo Sparty a v pankratiu Lygdamis zo Syrakúz.

Socha Ménodóra, najlepšieho aténskeho zápasníka a pankratistu svojej doby, stála kedysi na ostrove Délos. (ostrov bol v Grécku sídlom náboženských kultov) Samotná socha sa nezachovala, ale jej mramorový podstavec ( x ) archeológovia na Déle objavili. Ménodóros ju približne medzi rokmi 132 a 130 pred Kr. venoval tamojšej Apolónovej svätyni. V helénskom období bola délska Apolónova svätyňa po delfskej druhou najvýznamnejšou svätyňou tohto boha v starovekom Grécku. Na podstavci sú reliéfy 32 vencov a nad každým sú uvedené hry, kde ich získal.

Z celkového počtu ich 18 získal v pankratiu a 14 v zápase (dva z nich vyhral v súťaži dorastencov). Najvýznamnejšie z nich sú dva olympijské za viťazstvá v zápasení a pankratiu. Päť víťazných vencov získal na hrách v rodných Aténach, päť na hrách v Tébach, tri na nemejských hrách, a ostatné z iných gréckych hier. Keďže bol Korint v roku 146 pred Kr. úplne zničený Rimanmi, medzi vencami chýba isthmický. Posledné štyri vence neznázorňujú víťazné vence, ale sú vyznamenania, ktoré Ménodórovi venovali Aténčania, Roďania, Tébania a kráľ Ariarathes V. z maloázijskej Kappadokie.

Referencie a bibliografia

Pozri aj 
 Zoznam olympijských víťazov staroveku

Starovekí športovci z Atén
Víťazi starovekých olympijských hier v zápasení
Víťazi starovekých olympijských hier v pankratiu