Dingo austrálsky

Dingo austrálsky (iné názvy: pes dingo, dingo; lat. Canis dingo, Canis lupus dingo) je austrálska psovitá šelma, väčšinou chápaná ako poddruh vlka dravého (Canis lupus dingo), niekedy ako samostatný druh Canis dingo.

Pravdepodobne vznikol zo psa domáceho počas posledných 10 000 rokov a je teraz schopný žiť v mnohých prírodných terénoch. Loví raz denne za súmraku. Loví králiky, hlodavce, malé kengury a vtáky. Príležitostne alebo v čase núdze sa živí aj ovocím, časťami rastlín a zdochlinami. Mladé samce bývajú samotárske a potulné. Dospelí dingovia obvykle tvoria ustálené svorky, ale tam, kde je populácia riedka a silno roztrúsená, žijú skôr v pároch. Pária sa v júni až auguste. Šteňatá sa narodia približne za 9 týždňov po spárení. Samici sa môže narodiť až deväť šteniat. Mláďatá sú schované v brlohu pod zemou, z ktorého prvýkrát vylezú po troch týždňoch od narodenia. Po ôsmich týždňoch opúšťajú brloh úplne. Mladých dingov na cestách najprv sprevádzajú dospelí, v troch až šiestich mesiacoch sa úplne osamostatnia.

Pôvod 
Pomocou genetickej analýzy bolo preukázané, že pes dingo sa izolovane vyvíjal v Australii počas asi 5 000 rokov a bol do nej pravdepodobne zavlečený pravekými ľuďmi prichádzajúcimi do Austrálie z juhovýchodnej Ázie.

Základné informácie 
 dĺžka: 0,72 – 
 chvost: 21 – 
 hmotnosť: 9 – 
 dĺžka života vo voľnej prírode: 8 – 10 rokov
 dĺžka života v zajatí: až 14 rokov

Referencie

Iné projekty

Zdroj 

Psovité
Zraniteľné druhy