Luna 25

Luna 25 (predošlý názov Luna-Glob) bola automatická ruská kozmická sonda na výskum Mesiaca. Menom odkazovala na pôvodný program Luna, ktorého predošlá misia, Luna 24, odštartovala 47 rokov pred štartom Luny 25. Zároveň bola prvou kozmickou sondou Ruska, ktorú sa podarilo naviesť na obežnú dráhu iného telesa ako je Zem - všetky predošlé úspechy s výskumom vesmíru kozmickými sondami skonštruovanými na ruskom území absolvoval ešte Sovietsky zväz.

Úlohou sondy bolo vyskúšať technológie pristátia a prieskum mesačného povrchu, v prípade úspechu by išlo o prvé pristátie sondy na južnom póle Mesiaca.

20. augusta 2023 bolo oznámené, že sonda bola zničená po náraze do povrchu Mesiaca. Dôvodom bol nevydarený manéver na úpravu dráhy sondy, ktorý vykonala na obežnej dráhe okolo Mesiaca.

História 
Prvé plány vznikli v roku 1998 s dvomi dizajnami sondy. Projekt bol obnovený v roku 2011. Sonda sa pôvodne mala skladať z orbitera a pristávacieho modulu s robotickým ramenom pre vzorky pôdy a prípadne vŕtací nástroj. Po prepracovaní projektu išlo o pristávací modul, ktorého primárnou úlohou bolo vyskúšať pristávaciu techniku, ale tiež mal skúmať okolie v mieste pristátia.

Sonda Luna 25 mala podľa pôvodných plánov odštartovať už v roku 2016, ale kvôli nedostatku financií bol let odložený na rok 2019. I tento termín však bol posunutý, pretože sa objavili problémy s inerciálnou meracou jednotkou (BIB) od spoločnosti NPO Lavočkina. Jednotka BIB je potrebná na zaistenie riadenia dráhy medzi Zemou a Mesiacom. Ďalším riešením je veľmi podobný systém BIUS-L vyvinutý moskovským NPT AP. Tento systém bol pripravený až vo februári 2020.

Misia odštartovala 10. augusta 2023 o 23:11 UTC na rakete Sojuz-2 z kozmodrómu Vostočnyj, 16. augusta sa sonda dostala na orbitu Mesiaca a pristáť mala o päť dní neskôr. 19. augusta Roskosmos ohlásil „neštandardnú situáciu“ pri manévroch pred pristátím a deň po tom nasledovalo oznámenie, že ruský modul po „náraze do povrchu Mesiaca prestal existovať“.

Vedecký náklad 
Sonda nesie 30 kg ruských vedeckých prístrojov. Švédsky LINA-XSAN na meranie plazmy a neutrálnych látok kvôli odkladom už odletel na čínskej sonde Čchang-e 4. Pilot-D agentúry ESA bol zo sondy odstránený v apríli 2022 kvôli ukončeniu spolupráce medzi Roskosmosom a ESA pre Ruskú inváziu na Ukrajinu. Demonštratívny nástroj mal zbierať dáta pre pristátie ďalších misií a nebol teda súčasťou operačného systému sondy.

Osem súčasných hlavných vedeckých nástrojov je:
 ADRON-LR - aktívna analýza povrchu neutrónov a gama žiarenia
 ARIES-L - meranie plazmy v exosfére
 LASMA-LR - laserový hmotnostný spektrometer
 LIS-TV-RPM - fotenie a infračervená spektrometria minerálov
 PmL - meranie prachu a mikro-meteoritov
 THERMO-L - meranie tepelných vlastností povrchu
 STS-L - panoramatické a lokálne fotografovanie
 Laser retroreflektor - meranie odrazov svetla

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Ruská lunární mise čelí problémům - KOSMONAUTIX.CZ

Zdroj 

Program Luna
Mesačné sondy
Kozmonautika v 2023
Kozmonautika v Rusku
Zaniknuté sondy
Neúspešné sondy