Briač

Briač je potok v regióne Hont v meste Krupina a v obciach Čekovce a Bzovík v okrese Krupina v Banskobystrickom kraji a okrajovo aj v obci Bzovská Lehôtka v okrese Zvolen v Banskobystrickom kraji. Je ľavostranným prítokom Krupinice, ktorá je ďalej prítokom Ipľa; má dĺžku . Je vodným tokom IV. rádu. Číslo hydronyma: 4-24-03-432. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Krupinská planina, geomorfologické podcelky Závozská vrchovina a Bzovícka pahorkatina.

Prameň
Pramení v nadmorskej výške  v blízkosti obecnej a zároveň aj okresnej hranice v severovýchodnej časti územia mesta Krupina v okrese Krupina a v juhozápadnej časti územia obce Bzovská Lehôtka južne od lesa Dolina v okrese Zvolen, na okraji lesného extravilánu v Banskobystrickom kraji, v geomorfologickom  podcelku Závozská vrchovina.

Opis toku
Od prameňa tečie juhozápadným smerom väčšinou poľnohospodárskym extravilánom a tento smer si zachováva až do svojho zaústenia do Krupinice s výnimkou svojho záverečného úseku. V nadmorskej výške  priteká na trojchotárnik obcí Bzovská Lehôtka v okrese Zvolen, Krupina a Čekovce v okrese Krupina, pokračuje po obecnej hranici medzi mestom Krupina a obcou Čekovce, v nadmorskej výške  priberá ľavostranný bezmenný prítok, ľavým brehom obmýva samotu Gerlach ležiacu na území obce Čekovce, v nadmorskej výške  priberá ľavostranný bezmenný prítok, ľavým brehom obmýva úpätie vrchu Mačací vŕšok so , pravým brehom obmýva osadu Briač s roztrúsenou zástavbou, v nadmorskej výške  priteká na trojchotárnik mesta Krupina a obcí Čekovce a Bzovík, ďalej pokračuje po obecnej hranici medzi mestom Krupina a obcou Bzovík v okrese Krupina,  v nadmorskej výške  priberá ľavostranný bezmenný prítok, ľavým brehom v pravidelnom meandre obmýva úpätie vrchu Ostrý vrch s , v nadmorskej výške  opúšťa obecnú hranicu medzi obcou Bzovík a mestom Krupina, vteká na územie mesta Krupina a po 150 m v nadmorskej výške  ústi do Krupinice ako jej ľavostranný prítok v povodí Ipľa.
Potok Briač pramení na okraji lesného extravilánu a väčšinou preteká územím poľnohospodárskeho extravilánu a to z väčšej časti po obecnej hranici mesta Krupina, obcí Čekovce a Bzovík a v malom rozsahu i obce Bzovská Lehôtka a ústi na území mesta Krupina južne od mestského intravilánu; preteká geomorfologickým celkom Krupinská planina v dvoch geomorfologických podcelkoch: v hornej severovýchodnej časti toku (necelá polovica toku) Závozská vrchovina a v dolnej juhozápadnej časti toku (viac ako polovica toku) Bzovícka pahorkatina..

Pôvod názvu 
Názov vodného toku Briač má pôvod v názve samoty rovnakého názvu Briač. Názov samoty bol prenesený bez osobitného formantu (bez zmeny) i na vodný tok. Názov samoty Briač sa objavuje už v listine z roka 1238, ktorou bolo potvrdené, že krupinskí mešťania platili ročne clo bzovíckemu opátovi za pozemok vo vlastníctve bzovíckeho opátstva. V texte listiny sa spomína pozemok s názvom Brack. Vývoj názvu: 1238 Brack pozemok → 1244 Brech → 1885 Brjač → maď. Brecs   → 1981 slov. Briač (dnes samota v Krupine aj v Bzovíku). Podľa M. Majtána a P. Žigu je pôvodný apelatívny význam osadného názvu Briač nejasný.
Toponymum Briač zrejme súvisí s viacerými toponymami zo slovného základu brija vo význame odvar, riedka kaša z ovocia, napr. štandardizované názvy: Brija (vrch v Tatranskej Javorine v Spišskej Magure), Briava (vrch, Čadca), Briavsky potok (prítok Kysuce) a ešte neštandardizované názvy: Brija (vrch, Poprad), Bryjovka (pasienok a pole, Haligovce), Bryjovské pole (pole, Lesnica), Bryjovský potôčik (lúka, Lesnica), Bryjova dolina (pole, Lesnica), Na Bryjovu dolinu (pasienok, Lesnica), Solisko v medzi Brejkov (pole, Turzovka), Bryačka (pole, Zákopčie), Na Bryačke (pole, Zákopčie). Toponymum Briač vzniklo z apelatíva brija alebo z osobného mena Brija rozšírením slovného základu o formant -áč/-ač, ako napr. zabíjač/zabijač, brucháč, hrbáč, krájač. Apelatívum brija je v súčasnosti vysunuté na okraj slovenskej slovnej zásoby a prežíva už iba vo vybraných nárečiach.
Najstarší listinný doklad o výskyte názvu dnešného mesta Krupina v podobe Corpona je z roka 1380 a teda je mladší ako najstarší listinný doklad o výskyte pozemkov Briač, ktorý je z roka 1238, čiže dnešnej samoty mesta Krupina.
Hydronymum Briač bolo štandardizované v roku 1977. V dnešnej slovenskej hydronymii je hydronymum Briač jedinečným názvom (október 2023).

Referencie 

Potoky na Slovensku
Vodné toky v okrese Krupina
Vodné toky v Krupinskej planine 
Krupina
Čekovce
Bzovík
Bzovská Lehôtka