Andrášiovci (šľachtický rod)

Andrášiovci (starší pravopis: Andrássyovci, základný tvar: Andráši, starší pravopis: Andrássy, ) bol významný uhorský rod zo Sedmohradska. Prvýkrát sa spomínajú v 16. storočí a v nasledujúcom období členovia rodu tvorili významnú úlohu v  uhorskej histórii. Celé meno je Andrássy de Csíkszentkirály et Krasznahorka. Csíkszentkirály bolo historické mesto ležiace na území dnešného Rumunska (dnes Sâncrăieni), zatiaľ čo Krásna Hôrka je hrad na Slovensku.

Dejiny rodu 
Najstarším známym členom rodu Andrášiovcov bol Martin Andráši, ktorý ako donáciu dostal hrad Krásnu Hôrku a okolité panstvá. Ďalšie panstvá rod získal v Monoku, Štítniku a Drnave. Štefan Andráši získal v roku 1676 barónsky titul a panstvo v Betliari. 

Andrášiovci výrazne zasiahli do stavovských protihabsburských povstaní. Na konci 17. storočia sa rod rozdelil na dve vetvy: Štefan Andráši z betliarskej vetvy sa v päťdesiatych rokoch 17. storočia zúčastnil povstania Imricha Tököliho a Pavol Andráši a bol zase generálom vo vojsku Františka II. Rákociho, kde v roku 1706 dobyl Ráb. V roku 1780 získala betliarska vetva grófsky titul.

Juraj z monockej vetvy takisto pôsobil ako generál vo vojsku Františka II. Rákociho a v roku 1766 získal grófsky titul pre svoju vetvu rodu. Andrášiovci výrazne podporovali rozvoj baníctva na Gemeri a na Spiši. Významnou súčasťou rodového panstva bol kaštiel v Betliari s tri storočnou knižnicou, v ktorej zozbierali vyše 20 tisíc zväzkov (z toho vyše tisíc vzácnych prvotlačí). Andrášiovci boli členmi Uhorskej akadémie vied a v 19. storočí obsadzovali významné vládne rezorty. Významnými členmi rodu a politikmi v tomto období boli najmä uhorský premiér Július Andráši a jeho syn, minister zahraničných vecí Július Andráši ml. Ten vošiel do histórie aj vďaka tzv. Andrášiho nóte, ktorú Česi a Slováci pochopili ako koniec vojny a rozpad Rakúsko-Uhorska, čo viedlo k vyhláseniu Československého štátu 28. októbra 1918 v Prahe.

Súčasnou hlavou rodiny je gróf Gyula Andrássy de Csik-Szent-Király et Kraszna-Horka (*1927), ktorý so svojou rodinou v súčasnosti žije v Kanade. Jeho rodičmi boli gróf Michal Andrássy (*1893†1990) a grófka Gabrielle Károlyi de Nagy-Károly (*1899†1992). Jeho strýkom zase bol gróf Imre Andrássy (*1891†1985), ktorý sa najskôr oženil s Edit Payerovou a po druhýkrát v roku 1919 so švédskou šľachtičnou Stellou Kuylenstiernou. Gróf Imre Andrássy, mal jedného syna, Imricha mladšieho  (*1930†1984), ktorého ženou sa stala Lois Mitchellová. Spolu mali dve dcéry - manželku grófa Pála Czirakyho Máriu „Vivi“ (*1921†2019) a dcéru  Erzsébet „Bonzo“ (*1924†?).

Známi príslušníci rodu 
Medzi najvýznamnejších členov rodu patrili:

 Martin Andráši (16. storočie), kapitán.
 Matej Andráši (17. storočie), barón.
 Mikuláš Andráši (*?†1686), barón, gemerský župan, rytier Rádu Zlatého rúna.
 Juraj Andráši (*1650†1725), gróf, kurucký generál, zakladateľ monockej vetvy rodu.
 Peter Andráši (*1659†1715), barón, gemerský župan.
 Karol Andráši (*1725†1792), barón, generál.
Anton Andráši (*1742†1799), rožňavský biskup.
Jozef Andráši (*1762†1834)
 Karol Andráši (*1792†1845), gróf, podnikateľ, vyslanec na Uhorskom sneme.
 Emanuel Andráši (*1821†1891), politik, precestoval Cejlón, Jávu, Čínu a Bengálsko, o svojej ceste napísal knihu Cestovanie po východnej Indii.
 Aladár Andráši (*1827†1903), gróf, podnikateľ, rytier Rádu Zlatého rúna.
 Július Andráši (*1823†1890), zemplínsky župan, veliteľ národnej gardy, vyslanec v Carihrade, predseda uhorskej vlády, minister zahraničných vecí Rakúsko-Uhorska, rytier Rádu Zlatého rúna.
 Július Andráši ml. (*1860†1929), syn Júlia Andrášiho, gróf, politik, minister vnútra a posledný minister zahraničných veci Rakúsko-Uhorska.

Galéria

Referencie

Pozri aj 

 Krásna Hôrka
 Kaštieľ v Betliari
 Andrášiho palác v Košiciach
 Andrássy út

Iné projekty

Externé odkazy 
Genealógia rodiny Andrášiovcov Rodokmeň
Hrad Krásna Hôrka

 
Šľachtické rody na Slovensku
Šľachtické rody v Uhorsku