Demeter Solúnsky

Svätý Demeter Solúnsky (iné mená pozri nižšie; * okolo 280, Solún† zač. 4. storočia / 306, Sirmium?) bol rímsky aristokrat a vojak, ranokresťanský veľkomučeník. Je uctievaný katolíkmi, pravoslávnymi i niektorými protestantmi. Jeho sviatok oslavujú na Východe 26. októbra, na Západe 9. apríla. V martyrológiách na Západe sa pripomínal aj 8. októbra. Patril k obľúbeným vojenským svätcom na kresťanskom Východe a zvlášť medzi Slovanmi. Je patrónom mladých a vojakov a mesta Solún.

Mená 
 Demeter Solúnsky, Dimiter Solúnsky alebo cirkevnoslovansky aj Dimitrij - t.j. Dimitrij Solúnsky, niekedy sa možno stretnúť aj s gréckymi tvarmi Démétrios/Demetrios/Dimitrios

 Demeter Myromvonný či Demeter Myrotočivý
  (t.j. ekvivalent slovenského Demeter Solúnsky)
, z toho aj tvar Démétrios/Demetrios Myroblytos, resp. Dimitrios Myrovlytos, poprípade  (t.j. ekvivalent slovenského Myrovonný/Myrotočivý)
 
 starosloviensky: димитрии, димитръ

Život 
O Demeterovom živote sa veľa nevie, jeho biografie spred 9. storočia nie sú známe. Pôvodne sa diakon mučeník Demeter spomínal v súvislosti so Sirmom (sýrske martyrológium z roku 411). Jeho meno sa so Solúnom spája až od 6. storočia. Je preto možné, že jeho kult bol do Solúna prenesený až po zničení Sirmia Attilom v roku 441 a prenesení sídla ilýrskej prefektúry.

Podľa hagiografických legiend bol synom rímskeho prokonzula. Pre svoje schopnosti mal tiež dosiahnuť vysoký štátnický post. Keďže však odmietal prenasledovať kresťanov, ba dokonca kresťanstvo šíril a podporoval, dal ho cisár Maximián uväzniť a neskôr zabiť vo väzení. Zomrel možno v rímskom Srieme okolo roku 306. Spolu s ním bol zabitý aj mladý kresťan Nestor, ktorého mal Demeter podporovať v zápase proti gladiátorovi Lyaovi, ktorý bol cisárovým obľúbencom. Fótiova verzia jeho životopisu spojitosť medzi nimi však nespomína.

Kult 
Jeho ostatky sú uložené v starobylej bazilike v Solúne, ktorá nesie jeho meno. Postavená bola v 5. storočí, možno prefektom Leontiom. Keďže produkujú voňavú tekutinu, svätý Demeter býva označovaný ako Myrotočivý (z cirkevnoslovanského Myrotočec) či Myromvonný.

Svätý Demeter je považovaný za ochrancu a patróna mesta Solún, v Byzancii bol uctievaný aj ako patrón vojakov a obranca vlasti proti Slovanom a Avarom. Jeho zázračné zásahy na pomoc Byzantíncom boli zobrazené v diele Zázraky svätého Demetera (Miracula sancti Demetrii) zo 7. storočia. Bol aj jedným z patrónov a ochrancov cyrilometodskej misie. Svätí Cyril a Metod (alebo niektorý z ich žiakov) napísali na jeho počesť kánon (Kánon na počesť svätého Dimitra Solúnskeho), ktorý je najstarším dokladom jeho úcty na území Slovenska. Jeho sviatok sa v Uhorsku slávil 26. októbra podľa byzantského kalendára, a nie podľa latinského kalendára, čo mnohí považujú za dôkaz, že vychádza z cyrilometodskej misie, a čo zároveň dokazuje byzantský ráz tejto misie.

O jeho veľkej úcte na území Slovenska svedčí aj relatívne veľký počet gréckokatolíckych chrámov, ktoré mu boli zasvätené, a aj početné ikony z územia Slovenska zobrazujúce svätého Demetra. Podnes je pre gréckokatolíkov a pravoslávnych na celom svete významným svätcom, v Gréckokatolíckej cirkvi na Slovensku je jeho sviatok označený ako polyjelej s bdením (stredný sviatok).

Demeter v umení 
Demeter je v ikonografii často zobrazovaným svätcom. Zachovalo sa viacero umeleckých znázornení z byzantského obdobia. Medzi významné patria obraty v Chráme svätého Demetera v Solúne. Pôvodne býval zobrazovaný ako mladý mučeník v oblečený v tunike a chlamyde. Od 10. storočia býval ikonografiou zobrazovaný ako vojenský svätec. Často bol spájaný s osobou svätého Juraja, svätci boli zobrazovaní v plnej zbroji a na koňoch. Rozdiel medzi ich ikonografiou spočíval najmä v účesoch alebo v koňoch, pričom Demeterov kôň býval červený, kým Jurajov biely. Počas vlády cisára Alexia I. bol jeho obraz ako bojovníka použitý aj na byzantských minciach.

Galéria

Referencie

Literatúra

Pozri aj 
 Kánon na počesť svätého Dimitra Solúnskeho

Iné projekty

Externé odkazy 
 Demetrios (Dimitri) von Saloniki - heiligenlexikon.de

Narodenia v 3. storočí
Úmrtia v 306
Politici starovekého Ríma
Grécki pravoslávni svätci
Grécki katolícki svätci
Mučeníci