Pavlovské vrchy

Pavlovské vrchy (hovorovo Pálava, oba názvy sú odvodené od názvu obce Pavlov, ) sú vápencové pohorie, ktoré sa tiahne na samom juhu Moravy, od ohybu Dyje dvadsať kilometrov na juh okolo Mikulova, až k štátnej hranici s Rakúskom. Hoci nedosahujú veľkú absolútnu výšku (Devín má ), vystupujú monumentálne nad okolitú nížinu a tvoria prírodnú dominantu juhu Moravy.

Vápenec, z ktorého sa hrebeň skladá, vznikol v druhohornom mori a bol vyzdvihnutý alpínskym vrásnením. Vďaka zachovalosti pôvodnej krajiny sa v oblasti vyskytuje množstvo veľmi vzácnych živočíchov a rastlín. Preto sú vrchy súčasťou CHKO Pálava, ktorá je severozápadnou časťou Biosférickej rezervácie Dolní Morava UNESCO.

Oblasť je nepretržite obývaná po desiatky tisíc rokov, o čom svedčí mnoho archeologických nálezov (lovci mamutov; hradisko, predovšetkým v Dolných Vestoniciach). Na území Pavlovských vrchov sa nachádza niekoľko prírodných rezervácií ochraňujúcich tunajšie veľmi cenné územie. Na dvoch výšinách sa týčia stredoveké hradné zrúcaniny (Děvičky a Sirotčí hrádek), na južnom úbočí sa rozkladá malebné historické mesto Mikulov.

Geomorfológia 
Pavlovské vrchy ležia v najzápadnejšej časti Karpát a skladajú sa z týchto častí (zoradené od severu na juh):
 Masív Devín, na ktorého vrchole sa nachádza vysielač, na jeho nižším vrchole potom hrad Děvičky;
 Tiesňava, ktorá oddeľuje Devín od Kotla;
 Masív Kotol, ktorý zahŕňa vrcholy Obora sa zrúcaninou Nového hradu a Pálava;
 Stolová hora, na ktorej nižšom vrchole sa nachádza Sirotčí hrádek
 Kočičí skála a Kočičí kámen
 Turold - vrch na severnom predmestí Mikulova, pod horým sa nachádza jediná verejnosti prístupná jaskyňa v tejto oblasti - Na Turoldu;
 Svatý kopeček východne nad Mikulovom, pútnické miesto;
 Šibeničník

Pozri aj 
 Chránená krajinná oblasť Pálava
 Věstonická venuša
 Vodná nádrž Nové Mlýny

Iné projekty

Externé odkazy 
 CHKO Pálava 
 Biosférická rezervácia Dolní Morava

Zdroj 
 

Vrchoviny v Česku
Jihomoravské Karpaty