Mária Anna Bavorská (1551 – 1608)

Mária Anna Bavorská (* 23. marec 1551, Mníchov, Nemecko† 29. apríl 1608, Graz, Rakúsko) bola bavorská princezná a štajerská vojvodkyňa, manželka arcivojvodu Karola II. Štajerského.

Životopis 
Narodila sa ako najstaršia dcéra bavorského vojvodu Albrechta V. a Anny Habsburskej, dcéry cisára Ferdinanda I. Matka ju vychovávala veľmi prísne a často telesne trestala. Výchova bola nábožensky založená a vedená v prísne katolíckom duchu. Okrem základného vzdelania bola vyučovaná latinčine a hudbe. Hrala na organ a mala rada duchovnú hudbu.

Mala sa vydať za sedmohradského vojvodu Jána Žigmunda Zápoľskeho, z tohto sobášneho projektu však zišlo. Nakoniec sa v roku 1571 ako dvadsaťročná vydala za svojho o jedenásť rokov staršieho strýka Karola II. Štajerského, ktorý vládol v tzv. Vnútornom Rakúsku. Karol bol mladší brat Máriinej matky Anny. Veľkolepé a mimoriadne svadobné slávnosti pripomínalo ešte v roku 1854 jazdecké defilé českej šľachty usporiadané v Prahe pri príležitosti sobáša cisára Františka Jozefa I. s Alžbetou Bavorskou.

Z manželstva, ktoré trvalo do Karolovej smrti v roku 1590, vzišlo 15 detí.

Politický a kultúrny vplyv 
Ako presvedčená katolíčka podnecovala svojho muža ku krokom proti protestantskej šľachte v Štajersku. Starostlivo dbala na výchovu svojich detí pri ktorých uplatňovala podobné metódy ako jej matka. Dohliadala na to, aby boli deti vedené ku katolíctvu a ich vzdelanie zverovala jezuitom. Jej syn, neskorší cisár Ferdinand II. zostal pod jej vplyvom i v dospelosti. Dochovala sa ich korešpondencia, kde sa syn ako štajerský vojvoda so svojou matkou radil o všetkých svojich politických krokoch, najmä pri uplatňovaní rekatolizácie v Štajersku.

Mala záľubu v okázalej nádhere a rada sa zúčastňovala náboženských procesií a púti. Venovala sa charitatívnej činnosti. Do služieb katolíckej viery dávala i výtvarné umenie a hudbu.

Zomrela v Grazi v roku 1608. Pochovaná bola najskôr v kláštore klarisiek a neskôr v mauzóleu v Grazi, ktoré dal postaviť jej syn Ferdinand II.

Deti 
Počas veľmi harmonického manželstva sa narodilo 15 detí, z ktorých sa štyri nedožili dospelosti:
 Ferdinand (* 15. júl 1572 – † 3. august 1572)
 Anna (* 16. august 1573 – † 10. február 1598) ∞ 1592 poľský kráľ Žigmund III. (* 1566 – † 1632)
 Mária Kristína (* 10. november 1574 – † 6. apríl 1621) ∞ 1595 sedmohradský vojvoda Žigmund Báthory (r. 1599)
 Katarína Renáta (* 4. január 1576 – † 29. jún 1595)
 Alžbeta (* 13. marec 1577 – † 29. január 1586)
 Ferdinand, neskorší cisár Ferdinand II. (9. júl 1578 – † 15. február 1637)  ∞
 1600 Mária Anna Bavorská (* 1574 – † 1616)
 1622 Eleonóra Gonzaga (* 1598 – † 1655)
 Karol (* 17. júl 1579 – † 17. máj 1580)
 Gregoria Maximiliána (* 22. jún 1581 – † 20. september 1597)
 Eleonóra (* 25. september 1582 – † 28. január 1620), mníška
 Maximilián Ernest (* 17. november 1583 – † 18. február 1616)
 Margaréta (* 25. december 1584 – † 3. október 1611) ∞ 1599 španielsky kráľ Filip III. (* 1578 – † 1621)
 Leopold (* 9. október 1586 – † 13. september 1632) ∞ Klaudia Medicejská (* 1604 – † 1648)
 Konštancia (* 24. december 1588 – † 10. júl 1631) ∞ 1605 poľský kráľ Žigmund III. (* 1566 – † 1632)
 Mária Magdaléna (* 7. október 1589 – † 1. november 1631) ∞ 1608 toskánsky veľkovojvoda Cosimo II. Medicejský (* 1590 – † 1621)
 Karol (* 7. august 1590 – † 28. december 1684), veľmajster Rádu nemeckých rytierov

Rodokmeň

Literatúra 
 Hans und Marga Rall: Die Wittelsbacher – von Otto I. bis Elisabeth I., ISBN 3-85001-485-1.

Iné projekty

Zdroj 

Wittelsbachovci
Osobnosti z Mníchova
Osobnosti z Grazu