Berčéniovci

Berčéniovci (staršie: Bercsényi, niekedy písané aj Bercheny či Berzeni, s prídomkom Berčéniovci zo Székesa (Bercsényi de Székes),maď. Bercsényi alebo Bercsényi család, fra. Berchény, nem. Beresény) bol významný uhorský šľachtický, barónsky a grófsky rod, ktorý v známej podobe existoval od 16. do 19. storočia.

Dejiny rodu 
Meno rodiny sa odvodzuje od osady Bercheny vo Vesprímskej župe, ktorá bola zničená počas osmanskej invázie do Uhorska v roku 1526 po bitke pri Moháči. Prvým známym členom rodu bol Ladislav (László), dvoran u kráľa Ľudovíta II.. Ladislav v roku 1525 dostal ako kráľovské dary majetky v župách Hont a Tekov. Jeho syn Imrich (Imre) sa presťahoval do Sedmohradska. Tu sa v roku 1577 stal dedičom dedín Székes a Kendeő v Marušskej župe, ktoré dostal od sedmohradských kniežat Štefana a Krištofa Bátoriovcov. Od tej doby používali Bercsényiovci prídomok „Székesesi“ podľa obce Székes. Imrichov syn Ladislav II. (László, cca. 15641599) bol vyhnaný z Krašovsko-severinskej župy. Význam rodiny opäť rastie počas dôb Ladislava III. Berčéniho. Ten bol hlavným kapitánom hradu v Ipeľskom Damašde, ktorý dobyli a obsadili Turci. V roku 1647 chcel za to palatín vyvodiť zodpovednosť, v reakcii na to Ladislav III. nastúpil do služieb sedmohradského kniežaťa Juraja II. Rákociho.

V roku 1639 získal rod barónsky titul (Baron Bercsényi de Székes) a v roku 1681 boli povýšení na grófov. Najväčší význam dosiahla rodina v časoch Mikuláša Berčéniho, hlavného generála kuruckých vojsk Františka II. Rákociho. Jeho syn Ladislav Ignác Berčéni sa stal vo Francúzsku maršalom. Rod vymrel po meči, posledný jeho člen, ktorý sa vrátil do Uhorska, gróf podplukovník Ladislav Berčéni, zomrel v roku 1835. Ich potomkovia dodnes žijú vo Francúzsku.

Po Berčéniovcoch sú pomenované ulice, napr. v Budapešti a v Níreďháze.

Berčéniovci na Slovensku 
Berčéniovci vlastnili viaceré majetky Tekove a Honte, neskôr na Považí. Okolo roku 1650 získal Imrich Berčéni významné majetky v Tematínskom panstve, na krátku dobu patrili rodu aj Piešťany. V 17. storočí sa rod stal vlastníkom hradu Tematín (v roku 1658). V rokoch 16951697 bol vybudovaný neskororenesančný kaštieľ ako sídlo rodu v obci Brunovce pri Novom Meste nad Váhom, kam sa rod z Tematínu presunul. Taktiež dočasne spravovali Čachtický hrad či hrad Beckov. V roku 1710 po neúspechu Povstania Františka II. Rákociho Habsburgovci Berčéniovcom ako hlavným spojencom Rákociho skonfiškovali majetky, posledný vlastník Tematínu Mikuláš Berčéni z hradu utiekol v prestrojení do Poľska a nakoniec v roku 1725 zomrel v tureckom exile v meste Tekirdağ (Rodošto).

Známi príslušníci rodu 
Medzi najvýznamnejších členov rodu patrili:
Alžbeta Berčéniová (*1627†1671), predstavená rádu pri kláštore klarisiek v Bratislave
František Berčéni (*1744†1811), hlavný jazdec, generál jazdectva
Imrich Berčéni (*1589†1639), generál, hlavný kapitán hradu Novohrad
Ladislav Ignác Berčéni (*1689†1778), kapitán osobnej stráže, francúzsky maršal
Ladislav Berčéni (*1781†1835), podplukovník, posledný mužský člen rodiny
Mikuláš Berčéni (*1633†1689), cisársky generál, veliteľ Preddunajského hlavného kapitanátu, účastník Povstania Imricha Tököliho
Mikuláš Berčéni (*1665†1725), hlavný generál kuruckých vojsk
Mikuláš Berčéni (*1736†1762), komorník poľského kráľa Stanislava I.

Rodokmeň rodiny Berčéniovcov 
László (?1548); manželka: Cecília
Boldizsár (?1549)
Imre; manželka: Zsófia Sárošiová
László, (15641599); manželka: Borbála Baládffyová (? –1589)
Borbála; manžel: János Lázár
Margit; manžel: Péter Fichor
 Imrich (1589–1639); manželka: Borbála Lugossyová (? –1653)
László (1616–1657)
Imre (1617 - 1660)
Alžbeta (1627–1671)
Mikuláš (1633–1689); manželka: grófka Maria Rechberg-Rothenlöwen (? –1684)
Mikuláš (1665–1725); 1. manželka: grófka Krisztina Drugethová (16591691); 2. manželka: Krisztina Čákiová grófka (16541723); 3. manželka: Zsuzsanna Kőszeghyová (17001750)
Ladislav Ignác (1689–1778); manželka: Anne Catherine Girard de Wiet (1702-1766)
 „László János“ (1726)
Katalin Magdolna (17301795)
Katalin Franciska (17311773)
Mária Zsófia (1732)
 „Mary Anna“ (17331796)
 „Zsuzsanna Felicia“ (1734)
László János (17351742)
Ferenc Miklós (17361762); manželka: barónka Agnés Victoire de Barthelot de Baye
 „Cecília Adél“ (1759)
János Ferenc (17601762)
 „Erzsébet Felicia“ (1738)
Szanisló (17391740)
Katalin Erzsébet'  (17421765)
František Berčéni (17441811); 1. manželka: markíza Anna Louise Adelaide de Pange; Manželka 2: Prudence Thérése Admirál Adélaide de Santo Domingo
Clementina Magdolna Valentina (1778?); manžel: gróf Emmanuel Maria Joseph d’Hennezel (1772?)
Ladislav Berčéni (17811835)
Zsuzsanna (16911745); manžel: gróf Péter Zichy (16731726)
Sophie; manžel: János Kún (?1633)
Zsuzsanna; manžel: György Ghyczy
István (?1600); manželka: Borbála Soósová
Katalin; manžel: Poky Menyhért
Alžbeta; 1. manžel: András Deméndy; 2. manžel: László Orgonás

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Tematín
 Čachtický hrad
 Brunovce

Iné projekty

Externé odkazy 
 Berčéniovci v lexikóne Pallas nagy lexikona
 Veľký révaiovský lexikón (III. vydanie 1911), o Berčéniovcoch na s. 133-134
 Rod Berčéniovcov

 
Šľachtické rody v Uhorsku
Šľachtické rody na Slovensku