Železničná trať Praha – České Budějovice

|}
Železničná trať Praha – České Budějovice (v cestovnom poriadku označená číslami 220 a 221) je súčasťou IV. tranzitného koridoru a patrí tak medzi najdôležitejšie železničné trate v Česku. Jej časť z Prahy do Benešova je označená ako trať 221, úsek od Benešova po České Budějovice ako trať 220. 

Pôvodná trať bola postavená ako Dráha cisára Františka Jozefa. Úsek z Prahy cez Benešov do Veselí nad Lužnicí bol sprevádzkovaný v roku 1871, medzi Veselí a Českými Budějovicami začali vlaky jazdiť v roku 1874. Úsek z Prahy do Benešova a štvorkilometrový úsek za Benešovom je elektrifikovaný trakčnou sústavou s jednosmerným napätím 3 kV, zvyšok trate striedavou sústavou 25 kV, 50 Hz. Väčšina trate medzi Benešovom a Budějovicami je jednokoľajná, postupne je však zdvojkoľajňovaná.

Osobná doprava 
Pravidelné osobné vlaky na trati sú integrované do systému Pražskej integrovanej dopravy (PID); v úseku Praha - Senohraby ide o plnú integráciu a v úseku Senohraby - Čerčany platia dlhodobé časové cestovné lístky. Od decembra 2007 v rámci systému Esko má linka Praha hlavná stanica - Benešov označenie S9, pričom od decembra 2008 bola zavedená na trati Praha-Vysočany - Strančice aj linka S29. 

Prevádzka osobných vlakov vo všedné dni prebieha v intervale 60 minút, v špičkách pracovných dní 30 minút a medzi Strančicami a Prahou je v špičkách interval polovičný. V pracovné dni niektoré vlaky zachádzajú až do stanice Praha-Vysočany, niektoré pokračujú ďalej do Horných Počernic.

Modernizácia 4. tranzitného koridoru 
Od septembra 2005 prebieha kompletná rekonštrukcia trate na IV. železničnom koridore. Rekonštrukcia začala za stanicou Praha-Hostivař a postupovala smerom k Říčanom, prvá etapa opráv skončila v Strančiciach. Od roku 2008 prebiehala rekonštrukcia za stanicou Strančice smerom k Benešovu. V priebehu roku 2009 sa počítalo aj s opravou posledného úseku trate - medzi pražským Hostivařom a hlavnou stanicou, ktorá sa však neuskutočnila a má byť vykonaná až v roku 2014.

Pri kompletnej rekonštrukcii boli vymenené koľaje vrátane podvalov a podkladu, pod ktorého boli umiestnené antivibračné rohože, ktoré by mali zmierniť hluk v okolí trate. Pozdĺž trate vznikli protihlukové múry a valy. Zastávky a stanice boli kompletne opravené, významnejšie stanice (Praha-Uhříněves, Říčany, Strančice) boli doplnené výťahy a upravené pre bezbariérový prístup.

15. septembra 2009 bola dokončená dva roky trvajúca rekonštrukcie 12 kilometrov dlhého úseku Tábor - Doubí. Trať bola zdvojkoľajnená, zabezpečovacie zariadenie zrenovované, traťová rýchlosť bola zvýšená na 110 km/h, pre naklápacie vlaky až na 160 km/h, stanice a zastávky boli zrekonštruované a vznikla nová zastávka Tábor-Čápův Dvůr.

15. marca 2010 bola zahájená rekonštrukcia úseku Benešov - Votice, pri ktorej bude trať zdvojkoľajnená a na niekoľkých miestach preložená, čím má byť traťová rýchlosť zvýšená na 160 km/h. Súčasne je modernizované zabezpečovacie zariadenie a stanice a sú budované protihlukové steny. Výhybňa Tomice a nádražie Bystrice u Benešova majú byť nahradené zastávkami.

30. novembra 2011 bola otvorená cca dvojkilometrová preložka trate pri Voticiach, čím bola trať skrátená o 122 metrov. Na tejto preložke sú dva tunely, Votický s dĺžkou 590 metrov a Olbramovický tunel s dĺžkou 480 metrov. Na preložke sú tiež dva mosty a tri priepusty. Traťová rýchlosť v úseku sa zvýšila zo 100 na 150 km/h, pre naklápacie vlaky až na 160 km/h. Stavba trvala cez dva roky.

V úseku medzi Benešovom a Voticami sú budované ďalšie preložky a tunely, napr. Zahradnický tunel s dĺžkou 1044 metrov, Tomický tunel I s dĺžkou 324 metrov a Tomický tunel II s dĺžkou 252 metrov. Všetkých päť nových tunelov bolo 25. augusta 2012 sprevádzkované, zatiaľ len po jednej traťovej koľaji. Celá stavba úseku Benešov u Prahy - Votice má byť dokončená do konca roka 2013.

V roku 2018 je plánovaný začiatok rekonštrukcie úseku Praha-Hostivař – Praha-Vršovice (vrátane). Na trati majú vzniknúť dve nové stanice: Praha-Záhradní Město a Praha-Eden. Zároveň zanikne stanica Praha-Strašnice.

Nadväzujúce trate

Benešov u Prahy 
 Trať 221 Benešov - Čerčany - Praha-Hostivař - Praha-Vršovice - Praha hl. st.
 Trať 222 Benešov u Prahy - Vlašim - Trhový Štěpánov

Olbramovice 
 Trať 223 Olbramovice - Sedlčany

Tábor 
 Trať 201 Tábor - Milevsko - Písek - Ražice
 Trať 202 Tábor - Bechyně
 Trať 224 Tábor - Obrataň - Pacov - Pelhřimov - Horní Cerekev

Veselí nad Lužnicí 
 Trať 225 Veselí nad Lužnicí - Jindřichův Hradec - Horní Cerekev - Jihlava - Havlíčkův Brod
 Trať 226 Veselí nad Lužnicí - Třeboň - České Velenice

České Budějovice 
 Trať 190 České Budějovice - Protivín - Strakonice - Horažďovice - Plzeň
 Trať 194 České Budějovice - Český Krumlov - Horní Planá - Nová Pec - Čierny Kríž - Volary/Nové Údolí
 Trať 196 České Budějovice - Velešín - Kaplice - Rybník - Horní Dvořiště - Summerau
 Trať 199 České Budějovice - Borovany - České Velenice - Gmünd NÖ

Odkazy 
 - úsek trate 220
 - úsek trate 221

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam železničných tratí v Česku
 Dráha cisára Františka Jozefa

Externé odkazy 
 Informácie o trati
  História železničných tratí
  Koniec ďalších hradiel
  Prejazd trate Benešov - České Budějovice s uvedením všetkých dopravných bodov na trase (diely 6-14)

Zdroj 
 

Praha - České Budějovice