Jozef Ľudovít Holuby

Jozef Ľudovít Holuby (* 25. marec 1836, Lubina, okr. Trenčín† 15. jún 1923, Pezinok) bol slovenský botanik a etnograf. Patril k popredným predstaviteľom slovenského národného hnutia.

V roku 1850 skončil trojročné štúdium na gymnáziu v Modre, v štúdiach pokračoval od 1850 do 1856 na evanjelickom lýceu v Bratislave, ďalej študoval na teologickej fakulte vo Viedni a Prahe. Od r. 1856 pôsobil ako vychovávateľ v Bratislave, v rokoch 18601861 bol evanjelickým kaplánom v Skalici, neskôr farárom, pôsobil aj v Zemianskom Podhradí. Od roku 1909 žil na odpočinku v Pezinku.

V politickom živote sa priamo neangažoval, ale patril k popredným predstaviteľom slov. nár. hnutia. V Zemianskom Podhradí vytvoril ohnisko upevňovania nár. povedomia a hrádzu proti maďarizačnému tlaku. Bol prívržencom čes.-slov. spolupráce a vzájomnosti. Konal drobnú ľudovýchovnú a osvetovú prácu, ktorá bola priekopníckou prácou na kultúrnom a vedeckom poli.

Holuby ako botanik 

Na bratislavskom lýceu usmernili jeho záujem na botaniku, venoval sa floristike a taxonómii. Bol členom prírodovedno-lekárskeho spolku v Bratislave a vlastným zberom, výmenami a darmi spolupracovníkov si vybudoval tri herbáre. Prvý, najvýznamnejší, mal až 12 000 položiek, predal ho do Budapešti a dnes je v múzeu v Bukurešti. Zbierku machov zakúpilo Sedmohradské múzeum, rovnako aj ostatné herbáre sú v múzeách v Prahe, Bratislave, Szarvasi a Martine. Publikoval okolo 250 botanických článkov v češtine, slovenčine, nemčine a maďarčine.

Holuby ako etnograf 
Botanika podnietila aj jeho záujem o národopis. V súvislosti s liečivými rastlinami sa začal zaoberať i ľudovým liečiteľstvom a sním spojenými poverami a mágiou. Svoj záujem neskôr rozšíril na hmotnú kultúru – odev, ľudové umenie, ľudová slovesnosť a zvyky. Výskum zameral najmä na Bošácku dolinu. Bol vynikajúcim zberateľom, autorom nákresov ľudového odevu, jeho súčiastok, účesov. Do zberu a spracovania etnografického materiálu sa usiloval vniesť exaktné metódy prírodných vied. Na druhej strane jeho postoj k niektorým ľudovým zvykom a poverám vychádzal z osvietenského moralizátorstva usilujúceho sa ich ako prežitky vykoreniť.

Holuby ako historik 
Uverejňoval drobné vlastivedné príspevky z okolia svojich pôsobísk, archeologické nálezy, listiny a písomnosti zo zemianskych a archívnych fondov. Spracoval históriu cirkevných zborov, sprísal dejiny trenčianskeho seniorátu (v rukopise). Prispieval do náboženských časopisov, vydal príležitostné kázne.

Dielo

botanické 
 Kvetena Javoriny nad Lubinou, 1871
 Prehľad Jastrabníkov okolia zemiansko-podhradského, 1873
 Flora des Trensciner Comitates, 1888
 Aus der Botanik slowakischer Kinder des Trensciner Komitates in Ungarn, 1896
 ai.

národopisné
 Aus der Hexenapotheke des slowakischen Volkes, 1883
 Die Reptilien im Zauberglauben der Slowaken in Nord-Ungarn, 1884
 Povesti a rozprávočky z Bošáckej doliny, 1896
 Obrázky zo Slovenska, 1897
 Z mojích časov kaplánskych. Turčiansky Sväty Martin : Jozef Ľudovít Holuby, 1922. Dostupné online
 a i.

iné 
 Krátka história cirkve ev. a. v. zemiansko-podhradskej, 1884
 Letkom z Trenčianska do Prahy, 1897
 a i.

Dielo v elektronickej podobe 
 Stručný nástin dejín starobylej cirkve ev. a. v. žilinskej (Zsolna) : K 300 ročnej pamiatke synody žilinskej r. 1610. d. 28.-30. marca odbývanej. Budapešť: Výbor základín zpěvníkových, 1910. 43 s. – dostupné v Digitálnej knižnici UKB

Zdroj 
 HOLUBY, Jozef Ľudovít. In: 

Slovenskí botanici
Slovenskí etnografi
Osobnosti z Lubiny
Osobnosti na slovenských poštových známkach