Juraj Ribay

Juraj Ribay (iné tvary: Jur Ribay,  Ryba, Rybay; * 28. marec 1754, Bánovce nad Bebravou – † 31. december 1812, Torža) bol slovenský spisovateľ, jazykovedec, etnograf a publicista.

Bol významným predstaviteľom osvietenskej vedy a zakladajúca osobnosť viacerých slavistických vedných disciplín. Udržiaval korešpondenciu s Jozefom Dobrovským a ďalším slavistami (J. P. Cerroni, K. B. Anton, A. Bačinský, F. Dürich). Počas pobytu v Pešti bol udržiaval kontakty s významnými šľachtickými vzdelancami a bibliofilmi (Ferenc Széchényi, Miklós Jankovich a i.).

Detstvo a štúdium 
Narodil sa v roku 1754 na samote pri Bánovciach nad Bebravou (dnešná mestská časť Dolné Ozorovce). Jeho otec bol krčmárom, mal dve sestry, manželku Alžbetu a štyri deti.

Základnú evanjelickú školu navštevoval v Horných Ozorovciach, po jej úradnom zrušení pokračoval v Uhrovci, na evanjelickom lýceu v Banskej Štiavnici, v Modre, teológiu v Šoproni, na univerzite v Erlangene a v Jene.

Kariéra 
Pôsobil aj ako súkromný učiteľ na panstve A. Karacsaya v Egyházasrádóc, ako organista a pomocný učiteľ v nemeckom cirkevnom zbore v Modre.

Po návrate zo štúdií v Jene žil istý čas v Prahe, kde sa zoznámil s viacerými katolíckymi i evanjelickými predstaviteľmi českého národného obrodenia.

Po návrate do Uhorska pôsobil okrem iného ako súkromný učiteľ Ľ. Ostrolúckeho, ako farár v Príbovciach a Bohuniciach, kde sa v júni 1785 oženil s Alžbetou Ruprechtovou z Modry. V decembri toho istého roku bol na odporúčanie superintendenta banského okolia Martina Hamaliara pozvaný za farára do Cinkoty pri Pešti, kde pracoval aj ako knihovník a korektor.

V roku 1793 spracoval Juraj Ribay návrh na vedeckú spoločnosť s názvom Inštitút, alebo česko-slovanská spoločnosť medzi Slovákmi v Uhorsku. Návrh obsahoval zárodky predstáv o vlastivednom výskume, o národnej vede, osvete, pestovaní materinského jazyka (v tom období šlo o biblickú češtinu) a kultúry. Spoločnosť mala mať tri členské okruhy: kandidátov, riadnych a čestných členov. S Ribayovými predstavami čiastočne korešponduje Učená spoločnosť banského okolia, založená v roku 1810 z iniciatívy Bohuslava Tablica. 

Venoval sa zberateľskej práci (rukopisy a staré tlače), ktorá mala okrem vedeckého aj národno-uvedomovací charakter. Zbieral slovaciká, bohemiká, diela slovanských literatúr a hungariká, avšak jeho jedinečná knižnica sa nezachovala ako celok, jednotlivé diela sa nachádzajú v knižniciach v Pešti a v Prahe.

Juraj Ribay:
 bol spolutvorcom porovnávacej metódy v dejinách slovenskej jazykovedy
 zaoberal sa otázkou nahrádzania striednic za nosovky vo vývoji slovenčiny
 všímal si lexikálnu a frazeologickú stránku živého jazyka
 bol autorom rozsiahlych rukopisných prác
 zaujal negatívne stanovisko k bernolákovčine, sám mal podiel na používaní bibličtiny

Dielo 
 1795: Katechysmus o zdraví pro obecní lid a školskou mládež
 1793: O pících a rostlinách
 1795: Pravidla moresnosti aneb zdvořilosti jako i opatrnosti a zachovávani zdravi
 1797: Príručná knižka o polním hospodářství

Dielo v elektronickej podobe 
 Pravidla moresnosti aneb zdvořilosti jako i opatrnosti a zachovávani zdravi. Pešť : M. Trattner, 1795. 60 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB
 Katechysmus o zdraví pro obecní lid a školskou mládež. Pešť : M. Trattner, 1795. 125 s.- dostupné v Digitálnej knižnici UKB

Referencie

Externé odkazy 
 Záznam o narodení a krste v matrike farnosti v Bánovciach nad Bebravou; pokrstený ako Georgius Riba

Zdroj 
 RIBAY, Juraj. In: 

Osobnosti z Bánoviec nad Bebravou
Slovenskí jazykovedci
Slovenskí národní buditelia
Slovenskí spisovatelia
Slovenskí etnografi
Slovenskí publicisti