Uhorské kniežatstvo

Uhorské kniežatstvo () je najstaršie doložený uhorský štát v stredoveku, ktorý bol založený niekedy medzi rokmi 895 a 896 ako kmeňový zväz zjednocujúci pôvodne kočovný ľud Maďarov, ktorí postupne prešli z polokočovného spôsobu života na usadlý život. Na jeho čele nestál samotný knieža, ale vo forme diarchie sa o moc delili dvaja muži, t. j. kende či kündü (t. j. sakrálny kráľ či knieža) a gyula (vojvodca). Kto z nich disponoval väčšou mocou alebo dôležitejším postavením, je predmetom dohadov. Isté je len to, že vládnuci titul (podľa niektorých prameňov knieža alebo dokonca chán) bol zrejme prevzatý od Chazarov, od titulu kagana. V priebehu 10. storočia sú pôvodné pohanské náboženstvá nahradené kresťanstvom a maďarská kmeňová konfederácia sa postupne mení a konsoliduje v kresťanské kráľovstvo. Tým sa de iure stáva v roku 1000 alebo 1001, keď sa knieža Vajk, pokrstený už ako Štefan, dáva korunovať za uhorského kráľa Štefana I.

Dejiny 
Vznik Uhorska je spojený s príchodom Maďarov do Panónie a Podunajska. Kočovné kmene prišli do tejto oblasti pod vedením Arpáda, ktorého si sedem maďarských vojvodov v roku 890 zvolilo za svojho panovníka.

Vláda Arpáda 

Maďarské kočovné kmene našli v nových sídlach vyspelejšiu kultúru roľníkov pod ochranou Veľkej Moravy a viedli výbojné vojny proti susedom. V roku 896 sa Arpád stal vládcom kmeňov a pod jeho velením bolo azda v roku 902 alebo 903 porazené vojsko Veľkej Moravy. V roku 906 však bol porazený bavorskými vojskami a veľkomoravským kniežaťom Mojmírom II. Posilnenia svojej pozície sa Arpád dočkal vďaka Frankom, ktorí pozvali na rokovania a zabili maďarských veľmožov. Arpád viedol vojnu proti Bavorom, ktorých v roku 907 poráža pri Brezalauspurcu (dnešná Bratislava). Pretože sa nezachovali pramene o zapojení vojsk Veľkej Moravy, s rokom 907 je už spojený rozpad Veľkej Moravy a slovanské kniežatá sa podriaďujú vo výbojných bitkách Maďarom. Nastáva usídľovanie Maďarov v Podunajskej nížine a preberanie kultúry a spôsobov obrábania pôdy od vyspelejších slovanských susedov.

Arpádovi následníci 
Arpádovi následníci pokračujú vo výbojoch, ktoré smerom na západ zastavuje až bitka pri Lechu v roku 955. Maďari následne prechádzajú k usadlému spôsobu života a Arpádovci pomaly upevňujú po vzore európskych mocností svoju zvrchovanú moc a pevne sa ujímajú vlády. Prijímajú kresťanstvo za svoje náboženstvo a od čias prvého uhorského kráľa Štefana I. ho tiež horlivo šíria po celej krajine. Pôvodné prevažne slovanské obyvateľstvo bolo nútené asimilovať a prijať nadvládu uhorského kráľa. Ako na juhu v oblasti Blatnohradu a Panónie na západe, tak aj na severe v oblasti Nitrianskeho kniežatstva prevzali od miestnych obyvateľov časť poľnohospodárstva, remeslá a zo začiatku aj spôsob štátnej správy.

Referencie

Literatúra

Pozri aj 
 Uhorsko
 dejiny Maďarska

Zdroj 

 
Zaniknuté štáty na území Slovenska
Dejiny Slovenska
Dejiny Maďarska
Dejiny Rumunska