Drieňovský potok (prítok Kútočného potoka)

Drieňovský potok je potok v Zemplíne v severozápadnej časti územia obce Porúbka v okrese Sobrance. Je to pravostranný prítok Kútočného potoka v povodí Bodrogu; má dĺžku 5,2 km. Je vodným tokom VIII. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-30-06-768. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Vihorlatské vrchy, geomorfologický podcelok Popriečny a v krátkom úseku pri ústí geomorfologický celok Východoslovenská pahorkatina, geomorfologický podcelok Zalužická pahorkatina.

Prameň 
Vodný tok Drieňovský potok pramení v nadmorskej výške  na západnom lesnatom úbočí vrchu Čierťaž vo Vihorlatských vrchoch na území obce Porúbka v okrese Sobrance. Pramení a preteká v geomorfologickom celku Vihorlatské vrchy, v geomorfologickom podcelku Popriečny a na malom úseku pred zaústením tečie geomorfologickým celkom Východoslovenská pahorkatina, geomorfologickým podcelkom Zalužická pahorkatina.

Opis toku 
Od prameňa na úbočí vrchu Čierťaž () Drieňovský potok tečie západným smerom 0,6 km a ďalej sa jemne stáča do juhozápadného smeru; tento smer si zachováva až po svoje ústie. Preteká lesom Drienkovský vrch, ktorý je lokalizovaný na severnom a západnom úpätí vrchu Drieňovský vrch (), nižšie preteká východnou a južnou časťou lesa Mäsiarová a severnou časťou trvalého trávneho porastu (pasienok a lúka) s názvom Drienkov. Po opustení lesného komplexu preteká trvalým trávnym porastom Vinica a ornou pôdou Rúbaň. Tesne na okraji intravilánu obce Porúbka ústi do Kútočného potoka. Vodný tok Drieňovský potok nemá prítoky; pramení a preteká v lesnom extraviláne a iba záverečných 0,3 km vrátane zaústenia tečie  poľnohospodárskym extravilánom obce Porúbka.

Pôvod názvu 
Názov vodného toku Drieňovský potok súvisí s charakteristickým výskytom dreviny z čeľade drieňovitých drieňa obyčajného (Cornus mas) v priestore, ktorým tento vodný tok preteká. Vodný tok Drieňovský potok preteká lesom Drienkovský vrch, úpätím vrchu Drieňovský vrch a ďalej tečie cez trvalý trávny porast Drienkov v katastrálnom území obce Porúbka v okrese Sobrance. Je zrejmé, že tieto toponymá vzájomne súvisia. Zo slovného základu drieň rozšíreného o príponu menného adjektíva -ov systémovým utvorením prídavného mena formantom -ský a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom menší prirodzený vodný tok bolo utvorené dvojslovné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou zložený z prídavného mena a z podstatného mena) Drieňovský potok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Je pravdepodobné, že v pomenovacom procese toponým bol primárne pomenovaný vrch Drieňovský vrch a vodný tok Drieňovský potok bol týmto procesom dotknutý až sekundárne. Názov vodného toku Drieňovský potok bol štandardizovaný v roku 1990.

Značný počet názvov iných potokov na Slovensku obsahuje slovný základ všeobecného podstatného mena drieň: Drienický potok, Drienok, Drieňov, Drieňová, Drienovec, Drieňovec (prítok Budinského potoka), Drieňovec (prítok kanála Veľké Revištia-Bežovce), Drienovka, Drienovský potok, Drieňovský potok (prítok Východného Turca), Drieňovský potok (prítok Slatiny), Drieňovský potok (prítok Mačacieho potoka), Drieňovský potok (prítok Štiavnice), Drieňový potok (prítok Žitavy), Drieňový potok (prítok Bukového potoka) i kanálov: Drieňový kanál, Drieňovský kanál, Drieňovec. Názvy týchto vodných tokov majú podobnú motiváciu: buď v svojom pomenovacom procese prebrali s prípadnou modifikáciou do svojho názvu časť názvu sídelného objektu (obce, časti obce) respektíve nesídelného objektu (vrchu, lesa) alebo v pomenovacom procese primárne využili slovný základ apelatíva drieň.

Referencie 

Potoky na Slovensku
Povodie Bodrogu
Vodné toky v okrese Sobrance
Vodné toky vo Vihorlatských vrchoch
Vodné toky vo Východoslovenskej pahorkatine