Mikuláš Gacek

Mikuláš Gacek (pseudonymy Mikuláš Chočov, G. Mikuláš, Pavol Jančík) (* 10. júl 1895, Budapešť, Maďarsko – † 22. január 1971, Dolný Kubín) bol slovenský spisovateľ, prekladateľ a diplomat.

Rodina 
 otec: Albert Gacek (18631942)
 matka: Žofia, rod. Blažková (18631948)
 manželka: Emília, rod. Ťatliaková (19021969)
 deti: Viera (19271933), Darina, vyd. Feketeová, lekárka (1928 -), Zora, vyd. Kramerová, učiteľka (19342003), Milota, vyd. Zelinová, vysokoškolská učiteľka (1943 -)

Životopis 
Narodil sa v Budapešti ako najstarší syn Žofii a Albertovi Gacekovcom. Do Budapešti sa jeho rodičia vybrali z Vyšného Kubína na Orave zarobiť peniaze na živobytie. Po návrate si kúpili mlyn, ktorý bol veľmi spustnutý a potreboval rozsiahle opravy. Otec Albert Gacek odchádza opäť na zárobky, tentoraz do Ameriky, kde pracoval v uhoľnej bani. V roku 1906 ho do Pensylvánie nasleduje aj manželka s deťmi. Mikuláš, vtedy 10 ročný chlapec sa rýchlo naučil po anglicky a v rokoch 1906-7 absolvoval anglickú ľudovú školu v Greenwalde v USA. Mladý Gacek sa však vzdal možnosti ďalšieho štúdia na amerických školách, a keď sa jeho krstný otec zberal z Ameriky domov, 12 ročný Mikuláš odišiel s ním.

Po príchode z Ameriky Mikuláš Gacek býval krátko v Jasenovej u svojho krstného otca – mlynára Karola Mešku. V rokoch 190711 navštevoval meštiansku školu v Dolnom Kubíne a v rokoch 19111914 študoval na obchodnej škole v Dolnom Kubíne, kde roku 1914 maturoval. Už počas štúdií sa u neho začína prebúdzať národné cítenie a láska k literatúre. Stretáva sa s inými mladými ľuďmi v tajnom študentskom spolku Mor ho, ktorý mal za cieľ samovzdelávanie mladých ľudí v národnom duchu a získavanie ďalších, aby nepodľahli silnému tlaku maďarizácie. Po ukončení školy nastúpil ako úradník Slovenskej banky v Ružomberku.

Po vypuknutí 1. svetovej vojny ako 19-ročný narukoval do Trenčína, do 15. honvédskeho domobraneckého pluku. Po krátkom výcviku odchádzajú na front, zapĺňať preriedené rady vojakov v Karpatoch. Pri rieke San padol do zajatia. Roky 191516 strávil v zajateckom tábore v Ašchabade, nasledujúce dva roky pracoval na poliach vo Voronežskej gubernii a neskôr v konzervárni v Kurgane na Sibíri. Po revolúcii v roku 1917 vstúpil do československých légií. Zadelili ho do 7. Tatranského pluku na Ukrajine. To, čo videl a zažil pokúsil sa vysloviť vo veršoch. Uverejnili mu ich v Slovenských hlasoch, ktoré v Rusku redigoval Jozef Gregor Tajovský a Janko Jesenský. Písal si denník, ktorý neskôr spracoval do knihy Sibírske zápisky, získal za ne v roku 1937 literárnu cenu M. R Štefánika. V rokoch 192021 navštevoval notársky náukobeh v Martine a stal sa notárom na Orave. Najprv v Lokci (19221926), Párnici (19261930) a nakoniec v Dolnom Kubíne (19301939). Ako notár v Dolnom Kubíne sa zaslúžil o vybudovanie vodovodu, kanalizácie, dlažbu ulíc, asfaltovanie chodníkov, úpravu telovýchovných zariadení, futbalového ihriska s tribúnou a detského ihriska. Podieľal sa na zakladaní Hviezdoslavovej spoločnosti a postavení pomníka P. O. Hviezdoslavovi.

Po návrate domov prekladal diela spisovateľov (Čechov, Krupin, Wells, Jelenev, Aksakov, Afinogenov, Gorlov, Gogoľ, Kobylin, Ostrovský, Turgenev, Simonov a iných). Divadelné hry v jeho prekladoch uvádzali všetky významne súbory na Slovensku. Z ruského originálu preložil Štúrovo dielo „Slavjanstvo i mir buduščago“, ale vojnové udalosti znemožnili jeho vydanie. V snahe zintenzívniť spoluprácu so slovenskou literárnou obcou roku 1939 odišiel do Bratislavy. Stal sa tu členom a funkcionárom Spolku slovenských spisovateľov a pravidelne sa zapájal do organizovania spisovateľských podujatí. V rokoch 19391940 bol úradníkom na kultúrnom oddelení Ministerstva národnej obrany v Bratislave. V roku 1940 ho vyslali ako kultúrneho atašé do Moskvy. Udalosti po napadnutí Sovietskeho zväzu nemeckou armádou v noci z 21. júna na 22. júna 1941 ukončili pôsobenie zahraničných misií v ZSSR a teda aj slovenskej misie. Po strastiplnej ceste územím zasiahnutým vojnou sa Mikuláš Gacek vrátil naspäť na Slovensko. Po návrate pracoval až do konca vojny na tlačovom a kultúrnom oddelení Ministerstva zahraničných vecí v Bratislave.

V roku 1945 pri prechode frontu bol Mikuláš Gacek, pravdepodobne na základe udania, v Dolnom Kubíne zadržaný NKVD. Dňa 8. júna 1945 ho tribunál IV. Ukrajinského frontu v Pardubiciach odsúdil na desať rokov v nápravno-výchovných táboroch. Desať ťažkých rokov prežil v gulagoch v Kazachstane. Do Dolného Kubína sa s podlomeným zdravím vrátil v roku 1955. Po návrate bol spolu so svojou rodinou do konca života na „čiernej listine“ komunistického režimu. Nemohol si nájsť zamestnanie, verejne vystupovať a publikovať.

Komunistický režim sa snažil Mikuláša Gaceka umlčať. V čase, keď bol ešte prekladateľ za ostnatým drôtom v Strednej Ázii a nemohol sa brániť, 11. januára 1955 bol uverejnený v Smene diskreditačný a znevažujúci článok Odstrániť z našich divadiel preklady Mikuláša Gaceka. Až sedem rokov po návrate z gulagu Najvyšší súd ZSSR zrušil rozsudok Vojenského tribunálu Ukrajinského frontu z 8. júna 1945 a dekrétom č. 1603/62 z 27. decembra 1962 ho rehabilitoval. Naozajstnej rehabilitácie sa nedožil, aj keď sa o nápravu krívd snažila aj rehabilitačná komisia pri Zväze spisovateľov. Vrátili mu členstvo v ZSS a na sklonku života sa mohol zúčastniť niekoľkých tvorivých pobytov v Domove slovenských spisovateľov v Budmericiach. Mikuláš Gacek zomrel v Dolnom Kubíne 22. januára 1971.

Dielo

Dielo (knižné) 
 1936 GACEK, M.: Sibírske zápisky:(1915 – 1920). Turčiansky Svätý Martin: Matica slovenská, 1936. Knižnica Slovenských pohľadov, zv. 39.
 1995 GACEK, M.: Rovesník. Dolný Kubín: P. Huba, 1995. ISBN 8088803012.
 1966 GACEK, M.: KRAMEROVÁ-GACEKOVÁ, Zora, ed. Surová býva vše pravda života: denníkové zápisky z rokov 1937 – 1944. Dolný Kubín: Peter Huba, 1996. ISBN 8088803039.
 2015 GACEK, M.: Sibírske zápisky (1915 – 1920). Ilustroval J. VLČEK. Martin: Matica slovenská, 2015. ISBN 9788081281426.

Ostatné publikované práce 
 1918 Fajka. Slovenské hlasy. (Orgán československej národnej rady v Rusku), roč. II, č. 12, 22. 10. 1918 (Mikuláš Chočov);
 1930 Z listov A. P. Čechova, Slovenské pohľady, roč. 46, č. 10, 1930 (str. 681690);
 1935 Jegor Filipovič. Stránky z vojnového zápisníka. Slovenské pohľady, roč. 51, č. 5. 1935 (str. 212221);
 1935 Niekoľko zamestnaní a lúčenie. Slovenské pohľady,  roč. 51, č. 67, 1935 (str. 338352);
 1935 Cesta ďaleká. Slovenské pohľady,  roč. 51, č. 12, 1935 (str. 674683);
 1942 Ded Moroz, útržky zo zápisníka, Slovenské pohľady roč. 58, č. 12,1942 (str. 730736);
 1943 Pieseň Ukrajiny. Slovenské pohľady, roč. 59, č. 1,1943 (str. 20-26);
 1969 Kubo. Slniečko č. 2. Roč. II (XXIV) 1969;
 1956 Nádaši – Jégé – človek, pri príležitosti Hviezdoslavovho Kubína, Oravský roľník 13. mája 1956;
 1992 Len chvíľu ešte nespadnúť, In: Literárny týždenník, roč. 5, č. 1 a 2, 3. 1. 1992
 1995 Trojnohý stolec. In: Literárny týždenník roč. VIII, č. 45, 3. 11. 1995;
 1993 Kľúč od kráľovstva. In: Literárny týždenník
 1994 Vigília pri Dunaji. In: Literárny týždenník, roč. 7, č. 14, 1994;
 1969 Vigília pri Dunaji. Matičné čítanie, číslo 4, roč. 2, 17. 2.1969;
 1990 Rovesník (úryvok) 22. 8. 1990, 19. 9. 1990, 17. 10. 1990, 14. 11. 1990, In: Orava;
 1991 Rovesník (pokračovanie). In: Orava, 30. 1. 1991;
 1969 Pod ochranou sv. Vendelína (Návšteva v rodisku V. Beniaka v roku 1956) Romboid č. 1, 1969. (Slovák v Amerike)
 1990 Moskovské zápisky 1940-41, Slovenské národné noviny, 10 – 14/1990;
 1990 Čierny Havran (Kazachstan 19451955), Slovenské národné noviny, 15/1990;
 1991 Etapy kľúčov (19451955). Tvorba, roč. I (X), marec 1991;
 1991 Etapy kľúčov (19451955). Tvorba, roč. I (X), apríl 1991;
 1996 Tajomné srdce ženy. Úvaha o ženách. Verbum č. 3, 1996;
 1966 Rovesník, Slovenské pohľady, roč. 82, čís. 2, 1966, (str. 60-70);
 1970 Mikuláš Gacek odpovedá na otázky. Z galérie našich prekladateľov. In: Ruštinár 1970

Preklady (knižné a v časopisoch) 
 Aksakov, S. T.: Červený kvietok. Dobré slovo, 1935;
 Al-Kostan: Nevesta hôr, Mladé letá KMČ, 1971;
 Amfiteatrov: Otrávené svedomie, Slovenské pohľady, Matica slovenská 1926;
 Bunin I.: Na prahu bytia. Slovenské pohľady, roč. 49, č. 12, 1933, (str. 711719);
 Bunin I.: Čechov. Slovenské pohľady, roč. 50, č. 5, 1934, (str. 266275);
 Bunin I.: Na prahu života. Nová komorná knižnica,1958 (Mikuláš Gacek a Rudolf Klačko);
 Bunin I.: Pán zo San Francisca, výber z prózy, Prekladová knižnica Matice slovenskej zv. 12, 1939 (Mikuláš Gacek a Rudolf Klačko);
 Čechov, A. P.: Tri rozprávky. Polinka (421), Čítanie (425), Na jar (427). Slovenské pohľady, roč. 50, č. 78, 1934;
 Čechov, A. P.: Rozprávky I. Ruská knižnica. Kníhtlačiarsky účastinársky spolok 1924;
 Čechov, A. P.: Rozprávky II. Ruská knižnica. Kníhtlačiarsky účastinársky spolok 1928 (Mikuláš Gacek a Rudolf Klačko);
 Čechov, A. P.: Siréna. Slovenské pohľady, roč. 55, č. 5, 1939;  
 Čechov, A. P.: Poviedky, 3 zväzky, Spoločnosť priateľov krásnych kníh, 35. zv. 1924;
 Čechov, A. P.: Stávka, Prekladová knižnica Matice slovenskej, zväzok 4, 1934;
 Čechov, A. P.: Gaštanko, Dobré slovo 1935 (Mikuláš Gacek a Rudolf Klačko);
 Čechov, A. P.: Polinka, Čítanie, Na jar, ??? 1934;
 Gorký, M.: Boleš, Národnie noviny 12. a 13. apríla 1921
 Gorký, M.: Sponky, Národnie noviny 14. augusta 1921
 Gorký, M.: Šťastie, Národnie noviny 15. júna 1922
 Jelenev, N.: Biela veža. Matica slovenská. Edícia Dobré slovo, 1935;
 Korablev, V. N.: Štúrov spis Slovanstvo a svet budúcnosti. Slovenské pohľady, roč. 50, č. 78 1934, (str. 400409);
 Kuprin, A. I.: Sulamit. Slovenské pohľady, roč. 42, č. 68, 1926, (str. 386423);
 Kuprin, A. I.: Sulamit. Matica slovenská 1934;
 Kuprin, A. I.: Večerná návšteva. Demir-Kaja. Umenie. Šťastie. Slovenské pohľady, roč. 54, č. 89, 1938 (str. 429436);
 Rimskij-Korsakov, N. A.: Kronika môjho života, Slovenské vydavateľstvo krásnej literatúry, 1958, Mikuláš Gacek preložil kapitoly I-XV
 Romanov, P.: Tri rozprávky, Slovenské pohľady, roč. 45, 1929 (str. 436);   
 Romanov, P.: Jabloňový kvet, Slovenské pohľady č. 5, roč. 48, 1932 (str. 291299);
 Saltykov-Ščedrin, M. J.: Karas idealista. Slovenské pohľady, roč. 58, č. 4, 1942, (str. 238246);
 Suchovo-Kobylin, A. V.: TRILÓGIA, Ženba Krečinského, Proces, Tarelkinova smrť. Slovenské vydavateľstvo krásnej literatúry, 1965;
 Šolochov, M.: Preoraný úhor. Slovenské pohľady, roč. 49, č. 5 1933, (str. 262276);
 Šolochov, M.: Preoraný úhor 2. Slovenské pohľady, roč. 49, č. 78 1933, (str. 416429);
 Tukalevskij, V.: Zjazd spisovateľov Sovietskeho zväzu (17. 8. – 1. 9. 1934). Preložil Mikuláš Gacek.  Slovenské pohľady roč. 50, č. 10, 1934 (str. 633636);
 Wells, H. G.: Prví ľudia na mesiaci, Dobré slovo 1936, 1943;
 Zoščenko, M: Orgován kvitne. Slovenské pohľady, roč. 52, str. 33-42 prvá časť, 93-103 druhá časť, 159164 dokončenie, 1936. (M. G.)

Preklady divadelných hier 
 Afinogenov, A: Mášenka, DILIZA, 1958
 Čechov, A. P.: Višňový sad. Čítanie študujúcej mládeže, Matica slovenská 1933;
 Čechov, A. P.: Višňový sad. Divadelná knižnica, Ústredie slovenských ochotníckych divadiel, Matica slovenská 1933. Druhé vydanie: Matica slovenská 1948;
 Čechov, A. P.: Pytačky. Ústredie slovenských ochotníckych divadiel, Matica slovenská Turč. Sv. Martin 1933, 1934, Druhé vydanie: Divadelná knižnica ÚSOD, zv. 19, Turč. Sv. Martin 1946;
 Čechov, A. P.: Ujo Váňa – Čajka. 1943; Tranoscius Liptovský Mikuláš 1943;
 Čechov, A. P.: Tri sestry, Ústredie slovenských ochotníckych divadiel, edícia Javisko, Matica slovenská 1945 (Pavol Jančík);
 Čechov, A. P.: Tri aktovky (Pytačky, Konské priezvisko, Medveď), Matica slovenská, Prekladová divadelná knižnica zv. 2, 1950, (G. Mikuláš);
 Čechov, A. P.: Ujo Váňa, SDLZ, Bratislava 1954;
 Čechov, A. P.: Ujo Váňa, Rotaprint. Ako rukopis. M. G. UKBra SB 4893
 Čechov, A. P.: Čajka, Bratislava, LITA 1972;
 Gogoľ, N. V.: Revízor. Divadelná knižnica, Ústredie slovenských ochotníckych divadiel, Matica slovenská 1936, SND 1936;
 Gogoľ, N. V.: Revízor. Čítanie študujúcej mládeže, Matica slovenská 1937, 1947
 Gogoľ, N. V.: Revízor. Prekladová divadelná knižnica, Matica slovenská 1950 (G. Mikuláš);
 Gogoľ, N. V.: Revízor. Osveta Martin 1954 (G. Mikuláš);
 Gorký, M.: Vassa Železnovová, Prekladová divadelná knižnica, Matica slovenská 1949;
 Gorký, M.: Vassa Železnovová, Prekladová divadelná knižnica, Matica slovenská 1951 (G. Mikuláš);
 Gorlov, P.: Únosca ohňa. Divadelná knižnica, Ústredie slovenských ochotníckych divadiel, Matica slovenská 1934;
 Gorlov, P.: Únosca ohňa. Druhé vydanie DILIZA, 1958;
 Ostrovský, N. A.: Kade horí – tade hasne. Divadelná knižnica, Ústredie slovenských ochotníckych divadiel, zv. 38, Matica slovenská 1940;
 Ostrovský, N. A.: Kade horí – tade hasne. LITA 1970;
 Ostrovský, N. A.: Vlci a ovce. Ústredie slovenských ochotníckych divadiel, edícia Javisko Matica slovenská 1943,
 Ostrovský, N. A.: Vlci a ovce. SND 1947;
 Saltykov-Ščedrin, M. E.: Pazuchinova smrť. DILIZA, 1962 (Zora Kramerová);
 Simonov, K.: Príbeh jednej lásky. DILIZA,1956,
 Simonov, K.: Príbeh jednej lásky. Osveta Martin, 1957;
 Simonov, K.: História jednej lásky. Slovenské divadelné a literárne zastupiteľstvo Bratislava 1956;
 Suchovo-Kobylin, A. V.: Krečinský sa žení. Divadelná knižnica zv. 33, Ústredie slovenských ochotníckych divadiel, Matica slovenská 1939;
 Suchovo-Kobylin, A. V.: Ženba Krečinského. Slovenské divadelné a literárne zastupiteľstvo Bratislava 1957;
 Suchovo-Kobylin, A. V.: Ženba Krečinského. Ústredie slovenských ochotníckych divadiel, Matica slovenská 1948;
 Suchovo-Kobylin, A. V.: Ženba Krečinského. LITA Bratislava 1972;
 Suchovo-Kobylin, A. V.: Tanierikova smrť. Matica slovenská 1950;
 Suchovo-Kobylin, A. V.: Tarelkinova smrť. Slovenské divadelné a literárne zastupiteľstvo Bratislava 1958 (M. G.),
 Suchovo-Kobylin, A. V.: Tarelkinova smrť. DILIZA 1966. SND 1966;
 Suchovo-Kobylin, A. V.: Proces. Slovenské divadelné a literárne zastupiteľstvo Bratislava 1958 (M. G.);
 Turgenev J. S.: Mesiac na dedine, DILIZA 1964;

Nevydané tituly 

 Život v umení ruských klasikov, rukopis, pripravený pre edíciu Umenie, Matica slovenská, 1944. Uložený v literárnom archíve SNK v Martine;
 Ľ. Štúr: Slovanstvo a svet budúcnosti, 1944. Niekoľko výtlačkov prekladu je v literárnom archíve SNK v Martine;
 Rovesník, spomienková črta pre pripravovaný zborník Jégé v kritike a spomienkach, 1957. Vysádzaný text na zásah tlačového dozoru nesmel byť uverejnený
 Budmerické zápisky. Rukopis uložený Slovenská národná knižnica – Literárny archív, fond Mikuláš Gacek
 Moskovské zápisky. Rukopis uložený Slovenská národná knižnica – Literárny archív, fond Mikuláš Gacek
 M. A. Šolochov: Tichý Don – M. Gacek ho začal prekladať v roku 1942, preložil 22 kapitol, o preklad prejavili záujem vydavateľstvá Kompas, Tranoscius. M. Gacek ho ponúkol (26. 8. 1942), J. Martákovi, tajomníkovi Matice slovenskej a redaktorovi Prekladovej knižnice. Cez vojnu preklad nevyšiel a potom už nemohol. Úryvky z románu boli uverejnené pod názvom Preoraný úhor v Slovenských pohľadoch č. 5 a č. 78.

Pamiatky 
 Pamätná doska (Mikuláš Gacek)
Mikuláš Gacek je uvedený na Monumente vďaky v historickom cintoríne v Dolnom Kubíne, kde sa nachádzajú mená významných osobností.
 Pamätná tabuľa
Mikuláš Gacek je uvedený na pamätnej tabuli významným legionárom a matičiarom, ktorá je umiestnená na Eximbanke, bývalej Legiobanke na Gröslingovej ulici v Bratislave
 Pomník Mikuláš Gacek sa nachádza v parku pred budovou Obchodnej akadémie, Dolný Kubín, Radlinského 1725/55

Literatúra

Referencie

Externé odkazy 
 Mikuláš Gacek – litcentrum.sk
 Pamětní deska Mikuláš Gacek a Hrob Mikuláš Gacek - Spolek pro vojenská pietní místa
 Prezentácia knihy Miloty Zelinovej Gacekovej Päť osudových návratov - Svetové združenie bývalých politických väzňov (szcpv.org)
 Mikuláš Gacek na Sibíri dvakrát – TV Matica (Youtube)
 Malá knižná žatva v Dolnom Kubíne  - spomienkové podujatie pri príležitosti 45. výročia úmrtia Mikuláša Gaceka
 Vajanský, Šrobár, Gacek a reč dokumentu - Viera Žemberová (Časopis Proudy)
 Iskry v popole - Fíčer (Rádio Slovensko)
 Živé spomienky na prvú svetovú vojnu – Rádio Regina Západ
 Bibliografia dejín Slovenska. Mikuláš Gacek 1895-1971
 Oneskorené otváranie tvorivej dielne Mikuláša Gaceka (Milota Zelinová Gaceková) – pdf
 Zápisky z mŕtveho domu č.2 (1996) – TV dokument
 M. Gacek – Sibírske zápisky – Krajina duše (Rádio Devín)
 Cabadaj P., Písať o sebe, myslieť na iných. (Mikuláš Gacek vo víre dejín) – Knižnica (roč. 17, č. 01 / 2016)

Osobnosti z Budapešti
Slovenskí spisovatelia
Slovenskí prekladatelia
Slovenskí diplomati
Väzni gulagov
Príslušníci česko-slovenských légií