Bitka pri Myšleniciach

Bitka pri Myšleniciach (6. júl 1457) bola vyvrcholením vzbury českých žoldnierskych oddielov, v radoch ktorých bojovali aj mnohí bývalí bratríci zo Slovenska, ktorí vstúpili do služieb poľského kráľa Kazimíra IV. počas trinásťročnej vojny, no nedostali vyplatený žold. České oddiely vydržali obliehanie a dosiahli vyplatenie žoldu.

Predohra
V roku 1454 vypukla medzi Poľský kráľovstvom a Rádom nemeckých rytierov trinásťročná vojna. Po katastrofálnej poľskej porážke v bitke pri Chojniciach sa poľský kráľ Kazimír IV. Jagelovčík rozhodol najať českých žoldnierov, ktorí po husitských vojnách pôsobili v Čechách, Rakúsku, Uhorsku ako nájomní vojaci, respektíve v Uhorsku ako súčasť bratríckeho hnutia.

Bitka
V roku 1457 sa české žoldnierske jednotky pod vedením Václava Kavku zo Soběsuk a Mikuláša Žáka zo Svěborovic vzbúrili pre nevyplatenie žoldu a začali plieniť kraj okolo hradu Žebrač pri Oswienčime a Vápennej hory pri Myšleniciach. Preto poľský kráľ Kazimír IV. vyslal vojsko údajne až 60 000 mužov a obľahol české oddiely v Myšleniciach. Poľské vojská však napriek početnej prevahe nedokázali mesto dobyť. Českým oddielom sa podarilo prebiť z mesta. V záujme urovnania sporov a dosiahnutia mieru Poliaci údajne nakoniec dlh vyrovnali.

Dohra
Bitka pri Myšleniciach resp. pôsobenie českých žoldnierov v Poľskom kráľovstve je ilustráciou zavŕšenia postupnej transformácie husitských "božích" bojovníkov za vieru a idealistických uhorských bratríkov na žoldnierov ochotných slúžiť tomu, kto zaplatí.

V umení 
Bitka pri Myšleniciach sa spomína v  románovej trilógii Aloisa Jiráska Bratrstvo.

Referencie

Bitky v Poľsku
Bitky 15. storočia