Kašmír (látka)

Kašmírska vlna je textilný materiál získavaný zo srsti  kašmírskej kozy. Textílie (napr. paisley) zo srsti týchto zvierat sú známe už najmenej 2 000 rokov. Označenie kašmírska vlna pochádza údajne od perzského hodnostára Ali Em Hamdani, ktorý v 14. storočí zaviedol v Kašmíre spracovania týchto vlákien v širokom meradle.   V Európe sa dostali výrobky (šály) z kašmíru do obľuby ešte len na začiatku 19. storočia  .

Vlastnosti  
Srsť kašmírskej kozy pozostáva z cca 1/3 z podsady s jemnými vláknami (ø 14-20 mikrometrov), ktorých sa získava asi 100-150 g ročne z každého zvieraťa a z 2/3 pesíkov (hrubých chlpov) a nečistôt . Vlákna z podsady sú 4-10 cm dlhá, s 5-6 šupinkami na 0,1 mm, pevnosťou 9-11 cN /tex, v farebných odtieňoch od bielych až po tmavohnedé, pružná, veľmi hrejivá, majú hebký omak a sklon ku žmolkovaniu .

Rozsah spracovanie kašmírskej vlny 
V 1. dekáde 21. storočia sa odhadovali celosvetové ročné dodávky surovej vlákniny na 16 000 ton, na ktorých sa podieľali: Čína 73 %, Mongolsko 18 %, Afganistan 6% a zvyškom menšie producenti (Austrália, Irán a i.). Cena vytriedených (dehaired) vlákien na spriadanie obnášala cca 60-90 US $ / kg .

Príprava vlny na spriadanie 
Vlákna z kozej srsti sa získavajú kefovaním, alebo strihaním. Vlákna sa potom ručne triedia podľa farby a (približné) jemnosti a perú. Z vypraté vlákniny sa potom odstraňujú hrubé chlpy a nečistoty - ručne alebo na špeciálnych strojoch . Chumáče vlákien sa potom strojne rozvolňují a prípadne miešajú s vlnou alebo so šapovým hodvábom

Výroba priadze 
Väčšina priadzí sa vyrába veľmi podobnou technológiou ako mykaná] ovčia vlna. Dopriadanie veľmi jemných kašmírových priadzí (až 17 tex) sa vykonáva na selfaktore 

Známe sú tiež priadze vyrobené na spôsob česanej vlny (16% výčeskov) . Údaje o rozsahu ich výroby nie sú zverejňované 

Kašmírové priadze sa často tvoria z 2-8 nití

Použitie  
Tovar z kašmírskej vlny je napospol oveľa drahší ako porovnateľné výrobky z iných materiálov. Pretože rozdiely medzi kašmírskou a napr. ovčou vlnou rozozná len odborník s pomocou mikroskopu, vydávajú sa v obchode imitácia s prímesou lacnejších materiálov často za výrobky z "pravého" kašmíru  Klasický kašmírový vzor na tkaninách predstavoval špičku palmy datľovej. Bol známy už v starom Babylone. 
Pleteniny sa vyrábajú ako zaťahovacie, tak aj osnovné. Používajú sa na svetre, šály, župany, pyžamá ai.

Príbuzné druhy vlákien

Pašmína   
Pašmína, starý perzský výraz pre vlnu, je ušľachtilá forma kašmíru. Jej vlákno sa získava tiež z najjemnejšieho páperia kašmírskej kozy, predovšetkým potom z tibetskej horskej kozy (tiež čiangra alebo chyangra), ktorá žije v Himalájach vo veľkej výške a produkuje preto obzvlášť jemnú podsadu ako ochranu proti extrémne nízkym teplotám. Postup získavania surového materiálu je však rovnaký, avšak výber lepšieho materiálu vedie k tomu, že jedna koza poskytuje len približne 50 g vhodné vlny ročne. 

Na trhu je pašmína predávaná často kombinovaná s istým podielom hodvábu, čo zvyšuje jej pevnosť a jemnosť. Z pašmíny sa vyrábajú predovšetkým šály, ale aj prikrývky, sukne apod

Šáhtúš  
Šáhtúš je najjemnejšie kašmírskej priadzí. Do Európy sa dostal vo väčšom meradle v deväťdesiatych rokoch 20. storočia a získal si obľubu vo forme šálov, označovaných často ako kráľovský šál. Jeho vlákno je tenké len okolo 11 mikrónov, teda ďaleko tenšie než kašmír alebo ľudský vlas. 
 
Problematické u šáhtúša je, že tibetskú antilopu, z ktorej srsti sa surový materiál získava, sa nepodarilo domestikovať (na rozdiel od kašmírskej kozy, z ktorej sa získava kašmír či pašmína). K získaniu jej srsti musí táto antilopa teda byť zabitá, koža sa sťahuje a až potom vyčesáva. Na zhotovenie jedného šálu treba srsti z približne piatich antilop. Koncom deväťdesiatych rokov minulého storočia bolo v príslušnej oblasti nájdených viac miest s niekoľkými stovkami usmrtených a stiahnutých antilop. To viedlo k protestom, potom konečne k zaradeniu tibetskej antilopy k chráneným (ohrozeným) druhom ak zákazu tejto tkaniny.

Cez medzinárodnej zákaz výroby i predaja tejto látky sa šáhtúš však ďalej vyrába, v turistických strediskách Indie každý obchodník rád ukáže svoju zásobu, schovanú pod regálom v kufríku. Na čiernom trhu obnáša cena jedného normálne veľkého šálu okolo 5 000 dolárov.

Galéria kašmírových vlákien

Literatúra 
 Alfons Hofer, Stoffe : 1. Textilrohstoffe, krevety, Effekte, str. 215-217, 7. prepracované vydanie, Frankfurt nad Mohanom: Deutscher Fachverlag, 1992, ISBN 3-87150-366-5
 Denninger / Giese: textil- und Modelexikon, Deutscher Fachverlag Frankfurt / Main 2006, ISBN 3-87150-848-9, str. 354
 T.Meyer zur Capellen: Lexikon der Gewebe, Deutscher Fachverlag, Frankfurt / Main 2001, ISBN 3-87150-725-3, str. 186-189

Referencie

Zdroj

Textil