Penovec (travertín)

Penovec je sladkovodný vápenec, ktorý vzniká vyzrážaním z vôd, povrchových tokov alebo prameňov s nízkou teplotou, za výraznej účasti rastlín a mikroorganizmov, po ktorých odumretí je hornina výrazne pórovitá. Líši sa od menej porózneho travertínu, ktorý vzniká vyzrážaním z termálnych vôd, spravidla bez významnej prítomnosti makroskopických rastlín, pre ktoré sú termálne vody príliš teplé.

Penovce sú nespevnené svetlosivé, žlté až červenkasté obyčajne výrazne porézne sedimenty. Zvyčajne býva nevrstevnatý. Ak je tvorený spojením drobných valúnikov, býva označovaný ako kalkrusta.

Vzniká tak, že voda pri priechode horninou rozpúšťa vápenec, najmä ak je v nej prítomný oxid uhličitý. Na povrchu potom stačí oteplenie, únik alebo napr. pohltenie uhličitého rastlinami a vzniká vrstva penovca. Vďaka značnej rýchlosti zrážania vápenca môže obsahovať aj fosílie organizmov, ktoré vápnitý sediment prerástol a udusil.

V minulosti sa penovce využívali v poľnohospodárstve pri neutralizácii kyslých pôd.

V penovcovej mokradi optimálne prebieha zrážanie hydrogénuhličitanov v hĺbke prvých milimetrov vodného stĺpca. Od miesta rozpustenia je k miestu vyzrážania potrebná vzdialenosť niekoľko stoviek m, zvyčajne až niekoľko km.

Referencie

Externé odkazy 
 Krásnohorská jaskyňa - kapitola Penovce

Zdroj 

Usadené horniny