Anton Ruprecht

Barón Anton Ruprecht celým menom Anton Leopold von Rupprecht (* 14. november 1748, Smolnícka Huta, Slovensko – † 6. október 1814, Viedeň, Rakúsko) bol uhorský chemik a montanista.

Život 
Anton Leopold von Rupprecht bol synom smolníckeho banského úradníka Františka Ignáca (Franz Ignaz) von Rupprechta (17121758) a jeho ženy Kataríny. V rokoch 1772 až 1774 študoval s výbornými výsledkami na Banskej akadémii v Banskej Štiavnici a následne sa stal banským fiškálom v Smolníku. V rokoch 1777 až 1779 bol vyslaný Dvorskou komorou vo Viedni na rozsiahlu študijnú cestu po nemeckých krajinách a do Švédska. Počas cesty absolvoval súkromne kurzy chémie u renomovaných chemikov ako Ch. F. Gellert a T. O Bergman. Po návrate v roku 1779 bol vymenovaný za riadneho profesora chémie, mineralógie a metalurgie na Banskej akadémii v Banskej Štiavnici.

Na tejto pozícii pôsobil veľmi úspešne až do roku 1792. Od roku 1780 zároveň vyučoval náuku o baníctve v treťom ročníku akademického kurzu. V rokoch 1786 až 1788 bol oslobodený od vyučovacích povinností, keďže vykonával funkciu riaditeľa amalgamačnej huty v Sklených Tepliciach. Tu významným spôsobom vylepšil Bornovu nepriamu amalgamačnú metódu a zúčastnil sa na diskusiách medzinárodného hutníckeho kongresu, na ktorom sa počas roku 1786 zišli hutnícki odborníci z celej Európy. Zaviedol aj iné inovácie, ako napríklad prvé bleskozvody na skladoch pušného prachu.

Od roku 1792 až do svojej smrti pôsobil v Dvorskej komore pre mincovníctvo a baníctvo vo Viedni. Sprvu na pozícii banského radcu-referenta, neskôr ako dvorský radca. Za významné zásluhy o baníctvo v habsburskej ríši mu bol v roku 1808 udelený Rytiersky rád Sv. Štefana a bol povýšený do barónskeho stavu (s predikátom von Eggenberg). V rokoch 1812 a 1813 viedol vyšetrovaciu komisiu Dvorskej komory, ktorej úlohou bolo vyšetriť okolnosti povstania banskoštiavnických baníkov. Zároveň bol poverený vypracovať návrh reforiem vyučovania na banskej akadémii, čo však kvôli chorobe už nestihol.

Tvorba a dielo 
 Untersuchung des röthlichen Ganggesteins oder sogennanten Feldspaths von Kapnik in Siebenbürgen. Philosophische Arbeiten der einträchtigen Freunde in Wien, 1783, 1. Quartal, s. 5557.
 Über das Kapniker röthliche goldhaltige Ganggestein, den siebenbürgischen gediegenen Spießglaskönig und ein neues Nagyager Golderz. Philosophische Arbeiten der einträchtigen Freunde in Wien, 1783, 1. Quartal, s. 5963.
 Über den vermeintlichen siebenbürgischen gediegenen Spießglaskönig. Philosophische Arbeiten der einträchtigen Freunde in Wien, 1783, 1. Quartal, s. 7073.
 Über den ungarischen Pechstein. Philosophische Arbeiten der einträchtigen Freunde in Wien, 1784, 2. Quartal, s. 5456.
 Zergliederung und Beschaffenheit der nächsten Bestandteile eines zu Nagyág von jeher einbrechenden, bis nun zu aber unbestimmten Golderzes. Philosophische Arbeiten der einträchtigen Freunde in Wien, 1785, 4. Quartal,  s. 5170.
 Versuche über die Auflösbarkeit des Goldes in metallischer Gestalt durch die dephlogistirte Salzsäure. Philosophische Arbeiten der einträchtigen Freunde in Wien, 1785, 4. Quartal,  s. 8692.

Referencie

Literatúra 
 KONEČNÝ, Peter. The Hybrid Expert in the ‘Bergstaat’ : Anton von Ruprecht as a Professor of Chemistry and Mining and as a Mining Official, 1779–1814. Annals of Science, July 2012, Vol. 69, No. 3, s. 335 – 347, ISSN 0003-3790.

Externé odkazy 
 Záznam o narodení a krste v matrike – farnosť Smolník; pokrstený ako Leopoldus Antonius Ruprecht

Osobnosti zo Smolníckej Huty
Slovenskí chemici
Slovenskí šľachtici
Uhorskí šľachtici