Babôčka bodliaková

Babôčka bodliaková (, L., 1758) je motýľ z čeľade babôčkovité (Nymphalidae).

Opis 
Babôčka bodliaková má rozpätie krídel v rozmedzí 56 cm. Krídla má bledooranžové s čiernymi, na predných krídlach aj s bielymi škvrnami. Spodná strana krídel je pestro škvrnitá s radom piatich ôk.

Rozšírenie 
Babôčka bodliaková je kozmopolitným druhom, ktorý na naše územie prilieta každoročne z juhu (patrí k ťažným motýľom). Areál jej výskytu zahrňuje celú Európu (okrem arktických oblastí), Áziu, Afriku, Severnú Ameriku, Austráliu alebo Nový Zéland. Bola videná na všetkých kontinentoch okrem Antarktídy a dokonca sa vyskytuje aj na ostrovoch uprostred Tichého oceánu.

Spôsob života 
Babôčka bodliaková v Európe rovnako ako sťahovavé vtáky migruje na jar z juhu na sever a na jeseň sa vracia na juh. S rozpätím krídiel do 6 cm je to úctyhodná vzdialenosť. Z južnej Európy k nám prví migranti prilietajú koncom jari (v máji a vidieť ich potom možno na lúkach, poliach a záhradách až do októbra.) alebo začiatkom leta a potom kladú vajíčka. V teplých letách sa môžu vyvinúť dve generácie babôčok bodliakových. Väčšinou sa však vyvinie len jedna. Posledné vyvinuté babôčky bodliakové potom odlietajú na juh. Je tu pre nich príliš chladno (v strednej Európe nie je schopná prečkať zimu v akejkoľvek forme svojho vývoja). Ďalšia generácia potom vyrastá na juhu. Pri prelete západnou Európou pre ňu nie je prekážkou ani nadmorská výška Álp (preletia aj vo výške 2300 m. n. m.). Migráciou zo severného Stredomoria a južnej Európy do strednej a severnej Európy hľadá biotopy, na ktoré je dobre adaptovaná. V rokoch s veľmi priaznivými poveternostnými podmienkami  leteli dokonca za polárny kruh, v roku 1978 až na Špicbergy. Pravdepodobne tu však pôjde o výnimku.

Potravu babôčky bodliakovej tvorí nektár kvetov alebo šťava opadaného ovocia.

Početnosť motýľov v jednotlivých rokoch je závislá od počasia. Sú tak zaznamenané roky s veľmi hojným výskytom tohto druhu alebo naopak so vzácnejším.

Rozmnožovanie 
Babôčka bodliaková počas svojho vývoja prejde dokonalou premenou. Teda od vajíčka cez húsenicu a kuklu až po dospelého jedinca. Samičky kladú vajíčka jednotlivo na bodliaky, žihľavu, podbeľ,
lopúch a na iné rastliny. Zo znesených bledozelených vajíčok kužeľovitého tvaru sa vyliahnu húseničky, šedého až čierneho sfarbenia so žltými pruhmi a mnohými vidlicovitými tŕňmi. Húsenica na živnej rastline žije v opradených listoch, potom sa v zámotku dolu hlavou zakukľuje (keď je cca 3540 mm dlhá). Kukla je sivohnedá so zlatými škvrnami. Z kukly sa následne vyliahne motýľ.

Galéria

Referencie

Iné projekty 

Babôčkovité
Najmenej ohrozené druhy