Modrý pondelok

Modrý pondelok je:
 historicky: v remeselníckom prostredí pondelok, kedy sa nepracovalo alebo sa s prácou začínalo popoludní.
 v súčasnosti (metaforicky): v užšom zmysle deň, keď niekto málo pracuje alebo deň nechute k práci (obyčajne po zábave alebo v pondelok), príp. všeobecne zlá pracovná morálka v pondelok; v širšom zmysle aj deň, keď niekto vôbec nepracuje alebo vôbec nejde do práce (po zábave, dni voľna alebo v pondelok)

Frazeologizmus modrý pondelok veľmi pravdepodobne vznikol doslovným prekladom z nemčiny („blauer Montag“ – blau je modrý, Montag je pondelok). Od konca stredoveku v Nemecku tovariši nemuseli v pondelok (resp. v niektoré pondelky) pracovať u svojho majstra, a takýto pondelok sa volal najprv „guter Montag“ (dobrý pondelok), ale od prelomu stredoveku a novoveku sa postupne začal nazývať „blauer Montag“ (modrý pondelok). Spojenie blauer Montag je v nemčine prvýkrát bezpečne doložené z roku 1550 v texte z Viedne (v podobe „plaber montag“), sporné doklady sú ale už z rokov 1452 (Viedeň) a 1515 (Brandenbursko). V 16. a 17. storočí sa tento výraz ešte vyskytuje len zriedkavo, a to najmä v textoch z Viedne. Častejšie sa vyskytuje až od polovice 18. storočia, kedy aj úplne nahradil starší výraz „guter Montag“ (posledný doklad výrazu „guter Montag“ v nemčine je z roku 1766).

Voľné pondelky pre tovarišov vznikli nasledovne: V dôsledku moru v 14. stor. vznikol nedostatok pracovných síl, ktorý sa týkal aj remesiel. Tovariši preto boli schopní požadovať vyššiu mzdu, ale tá im bola zvýšená len nepriamo, a to skrátením pracovného času o jeden deň (pondelok; spočiatku len časť pondelka) pri nezmenenej mzde . Stalo sa tak najprv v severnom Nemecku, Prusku a Krakove a Vroclavi (14. stor.), neskôr v Prahe, Viedni a Porýní (15. stor.) a následne aj inde.

Pôvod nemeckého výrazu blauer Montag (modrý pondelok) je sporný. V literatúre sa uvádzajú napríklad tieto vysvetlenia:
 Výraz vznikol podľa modrej (alebo fialovej) farby ako liturgickej farby predpísanej na fašiangový pondelok (teda posledný pondelok pred Popolcovou stredou) a/alebo pondelok Veľkonočného týždňa; v tieto dni sa nepracovalo a konali sa zábavy.
 Výraz vznikol podľa pondelkov (4 × do roka počas kvatemberov), keď remeselníci mali voľno a museli sa zúčastniť zádušných omší pre zosnulých remeselníkov (tzv. blaue Messe = modrá omša), pričom liturgické rúcho na týchto omšiach bolo modrej farby (modrá ako farba smútku)
 Počas svojich voľných pondelkov sa tovariši často nadmerne opíjali a nemecké slovo blau má aj význam opitý. (Pravdepodobnejšie je však, že výraz blau = opitý vznikol z výrazu „blauer Montag“ a nie naopak)
 Pri zábavách tovarišov počas voľných pondelkov dochádzalo k bitkám, ktoré sa často končili modrinami.
 Pri farbení vlny na modro sa kedysi postupovalo tak, že v nedeľu museli vlnu 24 hodín namočiť a potom v pondelok musela celý deň visieť na vzduchu, čiže farbiarski tovariši mohli potom v pondelok zaháľať a tak vzniklo spojenie modrý pondelok.
 Výraz vznikol z toho, že tovariši celkovo mávali (vraj) prevažne modré oblečenie
 Modrá farba bola sviatočná a nedeľná farba oblečenia roľníkov a remeselníkov, t.j. keď remeselníci v pondelok nepracovali, mali modré oblečenie, vznikol „modrý pondelok“.
 Z jidišského slova belo (=bez) resp. zo slova b’lo/ b’lau (čiže z jidišského zvýrazňovacieho „b-“ + slova lo/lau (=zlý, ne-) z nemeckého argotu; alternatívne sa uvádza, že celé slovo b’lo/ b’lau je jidišské a znamená „bez, s ničím“) vzniklo v nemeckom argote slovo blau (= veľmi zlý, vôbec nie, vôbec nič, s ničím), ktoré sa do spisovnej nemčiny dostalo v niektorých ustálených spojeniach, napr. v spojení blauer Montag, ktoré teda znamenalo vlastne niečo ako deň bez práce, neužitočne strávený pondelok, prípadne deň bez remeselníkov.
 Nemecké slovo blau má aj význam prázdny, bezobsažný, ktorý sa vyskytuje len v niektorých spojeniach (napríklad das Blaue vom Himmel = modré z neba), čiže blauer Montag by bol deň, keď sa ide na vzduch (do prázdneho priestoru) alebo prázdny, besobsažný deň (Porovnaj ale vyššie uvedené vysvetlenie prostredníctvom jidišu/nemeckého argotu, ktoré je rozhodne presnejšie)
 Výraz vznikol z flámskeho výrazu „blauwen maandag“ znamenajúceho deň, keď sa oslavuje kacírskym spôsobom (podľa farby protestantských armád v ranom novoveku, ktorá bola modrá, kým katolícka farba bola biela)
 Výraz vznikol skreslením/ľudovou etymológiou z:
 anglického ploughmonday (=pondelok po sviatku Troch kráľov): Z anglického ploughmonday vraj vzniklo nemecké Plomondä a z toho blauer Montag (ľudu vraj pripadalo použitie pluhu na konci fašiangov v Nemecku podobné použitiu pluhu po Troch kráľoch v Anglicku)
 anglického play Monday = „hrací pondelok“
 nemeckého Palm-Montag (analógiou k Palm-Sonntag = Kvetná nedeľa, keďže sa tu modrým pondelkom myslí pondelok Veľkonočného týždňa)
 Nemecké slovo blau (blaw) malo aj zriedkavý význam svätý, čiže blauer Montag by bol svätený/oslavovaný pondelok

Uvádza sa viacero vysvetlení, prečo bol z pracovných dní v týždni ako voľný zvolený práve pondelok:
 Zvyk voľného pondelka vznikol z povinnosti kresťanov, aby sa zúčastňovali pondelkových nešpor (tieto bohoslužby boli v 14. stor. presunuté na dopoludnie)
 Dôvodom bol rímsky zvyk pokračovať v oslavovaní aj v deň, ktorý nasledoval po sviatku (teda po nedeli)
 Zvyklosť nepracovať a zabávať sa bola rozšírená z fašiangového pondelka aj na ostatné pondelky
 V stredoveku viacero miestnych nariadení stanovilo, že veľké oslavy (veľké hostiny, svadby, krsty) sa majú konať v pondelok (najmä preto, aby sa nimi neznesvätila nedeľa). Okrem toho v prípade remeselníkov platí aj: iný voľný deň (okrem nedele) by narušil prevádzku; pondelok býval deň cechových a pod. zhromaždení, po ktorých nasledovali pivné hody s potulnými tovarišmi; a pondelok býval takisto deň na kúpanie tovarišov.

V slovenskom, moravskom a českom prostredí existovala povera, že pondelok je nešťastný deň pre začiatok určitých pracovných činností. Medzi tovarišmi bol zvyk v pondelok nepracovať veľmi rozšírený, ako dokazujú cechové stanovy z Ostrihomu (1675), Kremnice (1697) a Šaštína (1791). V Česku bol modrý pondelok zakazovaný už v 16. storočí, ale napríklad medzi krajčírmi pretrval až do 20. storočia.

Referencie

Externé odkazy 
 modrý pondelok. In: Tradičná ľudová kultúra Slovenska slovom a obrazom

Pondelok
Frazeológia