Fanariot

Fanarioti (gr. Φαναριώτες - Fanariotes, rum. Fanarioţi, bul. Фaнариоти - Fanarioti) sú:
a) grécki obyvatelia Fanaru (prípadne celého Konštantínopolu/Istanbulu)
b) všetci Gréci v službách Osmanskej ríše (pôvodne najmä šľachtici z Fanaru)

Fanarioti vo význame b boli vplyvná grécka diaspora, vrátane helenizovaných Rumunov, Arumunov a ortodoxných Albáncov. Ich centrom sa stala vtedajšia prominentná konštantínopolská štvrť Fanar (slovensky: maják), kde mal svoje sídlo aj ekumenický patriarcha. Medzi fanariotmi boli aj potomkovia byzantskej aristokracie.

Fanarioti sa už od 17. storočia postupne presadzovali v štátnej správe Osmanskej ríše, najviac vo Valašsku a Moldavsku, kde zastávali významné úrady. Vo svojich rukách však mali, spoločne s ostatnými miestnymi Grékmi aj celkový obchod Konštantínopola. Rodiny fanariotov boli medzi sebou sobášne prepojené. Väčšina z nich stála v opozícii voči gréckemu povstaniu, ktoré prepuklo v 20. rokoch 19. storočia. Dôvodom tohto postoja bol strach zo zhoršenia postavenia gréckeho živlu v rámci Osmanskej ríše. Napriek tomu sa hlavne mladší členovia Fanariotov k tomuto povstaniu aktívne pripojili a v rámci tajného spolku Filiki Eteria sa zúčastnili aj jeho prípravy (napr. Alexandros Ypsilantis a Dimitrios Ypsilantis či Alexandros Mavrokordatos). Alexandros Ypsilantis stál na čele vôbec prvého veľkého protiosmanského povstania vo Valašsku, zatiaľ čo jeho brat Dimitrios patril medzi najvplyvnejších generálov a politikov počas gréckeho povstania. 

Priezviská hlavných fanariotských rodov:
 Argyropoulos, pôvodný byzantský rod
 Filantropenos, pôvodný byzantský rod
 Kallimachos (Călmaşu), pôvodne bojarský helenizovaný rod z Moldavska 
 Kantakuzinos, byzantský rod pôvodne zo Smyrny
 Karatheodoros, pôvodom z Východnej Trácie, do tohto rodu patrí aj grécky premiér Antonis Samaras
 Karatzas (Caragea), byzantský rod 
 Gikas (Ghica, Ghyka či Ghika), pôvodom z Epiru, pôvod bol buď grécky, alebo arumunský, či albánsky.
 Kavadas (Kavvadas), pôvodom z ostrova Chios 
 Komninos (Komnenos), potomkovia byzantskej cisárskej dynastie 
 Manos, pôvodom Gréci z mesta Kastoria
 Mavrokordatos (Mavrocordat), pôvodom z ostrova Chios
 Mavrogenis (Mavrogheni)
 Mourousis (Moruzi), pôvodom byzantský rod z mesta Trapezunta
 Musuros, pôvodom z Kréty
 Paleologos, potomkovia poslednej byzantskej cisárskej dynastie
 Racovitzas (Racoviţă), helenizovaný valašský šľachtický rod 
 Rosettis (Ruset či Russeti) 
 Sutzos (Suţu či Sutzu), pôvodom Arumuni z Epiru
 Ypsilantis (Ipsilanti), Gréci pôvodom z Trapezunty 
 Vacarescu (Vakareskos), helenizovaný valašský rod

Literatúra

Externé odkazy 
 Profil fanariota Alexandrose Ypsilanty.

Zdroj 

Dejiny Turecka
Dejiny Grécka
Dejiny Rumunska
Dejiny Albánska
Osmanské Grécko
Dejiny Moldavska