Čierťažský potok (prítok Zbojského potoka)

Čierťažský potok je potok v severovýchodnej časti regiónu Zemplín v severozápadnej časti obce Nová Sedlica  v okrese Snina v Prešovskom kraji. Je ľavostranný prítok Zbojského potoka, ktorý ústi do Uličky v povodí Uhu; má dĺžku 3,4 km. Je vodným tokom IX. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-30-05-012. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Bukovské vrchy, geomorfologický podcelok Bukovce.

Prameň 
Pramení v nadmorskej výške  v lesnom extraviláne, 50 m južne od slovensko - poľskej štátnej hranice, ktorá prebieha po hlavnom hrebeni Bukovských vrchov a zároveň aj po rozvodnici medzi úmorím Čierneho mora a úmorím Baltského mora, na úbočí vrchu Čierťaž 670 m juhozápadozápadne od jeho najvyššieho bodu s nadmorskou výškou , v obci Nová Sedlica v okrese Snina, v geomorfologickom podcelku Bukovce.

Opis toku 
Tečie južným smerom lesným extravilánom v juhozápadnom úbočí vrchu Čierťaž, ľavým brehom obmýva les Pod Čierťažou, pravým brehom obmýva les Vasilcova lúka, v nadmorskej výške  priberá bezmenný ľavostranný prítok, mení smer na juhozápad, preteká lesom Karboníková, obteká úpätie vrchu Kýčera s nadmorskou výškou , a v lesnom extraviláne  v nadmorskej výške  ústi do Zbojského potoka, ako jeho ľavostranný prítok. Zbojský potok ďalej ústi do Uličky v povodí Uhu. Čierťažský potok má iba jeden bezmenný prítok.
Pramení, preteká a ústi v lesnom extraviláne obce Nová Sedlica  v okrese Snina, v geomorfologickom celku Bukovské vrchy,  v geomorfologickom podcelku Bukovce.

Pôvod názvu       
Názov vodného toku má pôvod v názve vrchu Čierťaž, na juhozápadnom úbočí ktorého je jeho prameň. Z toponyma Čierťaž rozšírením o formant -ský a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom menší prirodzený vodný tok bolo utvorené dvojslovné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou zložený z prídavného mena a z podstatného mena) Čierťažský potok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Názov vrchu Čierťaž má pôvod v pôvodnom význame apelatíva čierťaž v stredovekej slovenčine pôda získaná vyklčovaním lesa, čo bol v stredoveku veľmi častý identifikačný prvok pri opise pozemkov, resp. pri opise priebehu ich hraníc v lesnom priestore. Apelatívum čierťaž získalo pozdejšie i posunutý význam a to hraničná čiara, hranica. Motivantom pomenovacieho procesu v čase pomenovania vrchu Čierťaž bol charakteristický výskyt čierťaží v priestore pomenúvaného geografického objektu. Klčovanie lesa bol jeden zo stredovekých spôsobov odlesňovania, transformácie lesných pozemkov na kultúrnu pôdu - poľnohospodárske pozemky. Zo slovného základu apelatíva čierťaž  bol v slovenskom stredovekom jazykovom prostredí utvorený jednoslovný nepredponový názov vrchu Čierťaž ako súčasť  početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii; toto apelatívum je v súčasnej slovenčine vysunuté na okraj slovnej zásoby; porovnaj aj hydronymá napr. Čierťaž, Čierťaž, Čierťažský potok, Čertižnianka. 
 

Hydronymum Čierťažský potok bolo štandardizované v roku 1990. Najstarší doložený písomný záznam názvu obce Nová Sedlica je z roka 1630.

Referencie 

Potoky na Slovensku
Povodie Uhu
Vodné toky v okrese Snina
Vodné toky v Bukovských vrchoch