Helský polostrov

Helský polostrov (iné názvy: Polostrov Hel, Helská kosa, Hel; , ) je 35 kilometrov dlhý pieskový polostrov v severnom Poľsku oddeľujúci Puckú zátoku od otvoreného Baltiku. Nachádza sa v Puckom okrese v Pomoranskom vojvodstve.

Názov 
Meno polostrova pochádza pravdepodobne z starého poľského slova „hyl/hel“ znamenajúceho prázdne, vystavené miesto.

Geografia 
Šírka polostrova sa pohybuje od približne 300 m v blízkosti Juraty, cez 100 m v najužšej časti až po 3 km na špičke.

Dejiny 
Prvá zmienka o Helskom polostrove pochádza z dánskeho dokumentu okolo roku 1198.

Pokiaľ ide o mesto, dánske kroniky z roku 1219 rozprávajú o osade s mestskými výsadami podľa lübeckého práva za vlády pomoranského kniežaťa Świętopełka II. V roku 1308-1309 bol Hel obsadený rádom nemeckých rytierov. Nemeckí rytieri pravdepodobne zničili všetky dokumenty súvisiace s vlastníctvom Helu pomoranským vojvodom. V roku 1351 vzniklo Bratstvo sv. Kataríny. V 1378 veľmajster Rádu, Winrich von Kniprode, potvrdil mestu Hel mestské práva. V tom čase obyvatelia hlavne rybárčili a ostatné suroviny boli prinášané z neďalekých miest. V meste boli tiež krčmy, pretože rybári z rôznych miest navštevovali mesto. Oblasť bola výborným útočiskom pre rôzne druhy hrdlorezov. V roku 1417 bol v Novom Hele (nachádzajúci sa 1,5 kilometrov na východ od starého) postavený kostol sv. Petra, ochrancu rybárov.

Referencie

Zdroje

Iné projekty 

Polostrovy Poľska
Powiat pucki