Dolina Gąsienicowa

Dolina Gąsienicowa nazývaná aj Dolina Gąsienicowych Stawów (doslova Gasienicova dolina, , ) je hornou časťou Doliny Suchej Wody Gąsienicowej v poľských Vysokých Tatrách. Oddeľuje Západné Tatry od Vysokých Tatier.

Poloha 
Dolinu delí na dve časti Grań Kościelców (Hrebeň Kościelców), ktorý sa od Zawratowej Turnie tiahne na sever cez Kościelec a Mały Kościelec. Na východnej strane je Dolina Czarna Gąsienicowa a na západnej strane Dolina Zielona Gąsienicowa. Dolina Zielona Gąsienicowa má jedno odvetvie Dolinu Suchu Stawiańsku, nazývanú tiež Kotłom Kasprowým alebo Kotłom Gąsienicowým.

Nad dolinou sa vypínajú štíty:
Svinica
Zamarła Turnia (Zmrzlá veža)
Kozi Wierch (Kozí vrch)
Granáty (horský masív na východnom hrebeni Svinice v poľských Vysokých Tatrách) a v Západných Tatrách
Kasprov vrch

Približne pri dotyku dvoch častí doliny, na jej západnom úpätí a nad hranicou lesa, vo výške asi  leží Hala Gąsienicowa. Okrem iných chát je v Doline Czarnej Gąsienicowej Schronisko PTTK Murowaniec.

V juhozápadnom odvetví doliny, nazývanej tiež Dolina Zielona Gąsienicowa, sú takmer všetky plesá Doliny Suchej Wody (tzv. Gąsienicowe Stawy).

 Zielony Staw Gąsienicowy ()
 Długi Staw Gąsienicowy ()
 Kurtkowiec ()
 Dwoisty Staw Gąsienicowy (dve plesá:  a )
 Zadni Staw Gąsienicowy ()
 Litworowy Staw Gąsienicowy ()
 Czerwone Stawki Gąsienicowe (dve plesá:  a )
 Mokra Jama ()
 Kotlinowy Stawek ()
 Dwoiśniaczek (štyri plesá: , , ,  )
 Troiśniak (tri plesá:  a , tretie zaniká)
 Dwoiśniak (, druhé je vyschnuté)
 Jedyniak ()
 Samotniak (vyschnuté)

V juhovýchodnom odvetví doliny nazvanom Doliną Czarną Gąsienicową, sa nachádzajú dve plesá: Czarny Staw Gąsienicowy, (najväčší v celej doline ) a Zmarzły Staw Gąsienicowy ().

Názov 
Meno dostala po bývalom majiteľovi doliny Gąsienicovi. V dávnejších dobách ju intenzívne vypásali stáda oviec. Bola súčasťou Hali Gąsienicowej. V zachovaných dokumentoch sa spomína v roku 1653 ako hala Stawów (Hala plies). Na mapách z 19. storočia  je uvedená ako Dolina Siedmych plies (Dolina Siedmiu Stawów). Navštevovali ju nielen pastieri, ale bola aj útočiskom zbojníkov, ktorých do povstania verboval Aleksander Kostka-Napierski. V roku 1964 sa skončilo vykupovanie pozemkov od súkromných vlastníkov a salaše boli zlikvidované. Odvtedy pomaly začala zarastať lesným porastom a kosodrevinou.

Turistika 
Turisti, lyžiari a horolezci ju objavili na začiatku 19. storočia. V doline bola v rokoch 19211925 vybudovaná  chata Schronisko PTTK Murowaniec. Počas rokov 19211923 postavili k chate cestu, ktorú nesmeli používať autá. V doline sú budovy slúžiace horským záchranárom, meteorologickej službe, strážcom národného parku. Dolina je z pohľadu cestovného ruchu najintenzívnejšie využívanou dolinou.

Turistické chodníky 
Chata Schronisko Murowaniec v Dolinie Gąsienicowej je centrom mnohých turistických trás:
  po modrej značke z Kuźnic v Zakopanom cez Boczań, Skupniów Upłaz a Przełęcz między Kopami ku chate potom ponad Czarny Staw Gąsienicowy a na Zawrat.
 Čas túry z Kuźnic v Zakopanom ku chate Schronisko Murowańec: 2h, (↓1:35h)
 Čas túry z Murowańca na Zawrat: 2:20h, (↓1:50h)
  po žltej značke – na Przełęcz między Kopami. Žltá značka vedie tiež do Doliny Jaworzynka. Čas túry z Kuźnic ku chate Schronisko Murowańec 2h (↓1:35h)
 po čiernej značke z Brzezin v Zakopanom cez Psiu Trawku. Čas túry: ↑2:15h
  – po zelenej značke do Wierchporońca potom cez Rówień Waksmundzku, Gęsiu Szyju a Rusinowu Polanu. Čas túry: 3:50h, s návratom 4:15h
  – po žltej značke z Kasprovho vrchu cez Roztoku Stawiańsku ku chate Murowańiec, odtiaľ Dolinou Pańszczyca na sedlo Krzyżne.
 Čas túry z Kasprovho vrchu ku chate ↑1:25h
 Čas túry z chaty na Krzyżne: 2:45h, ↓2:05h

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Poloha na turistickej mape

Doliny poľských Tatier