Zdislava z Lemberku

Svätá Zdislava z Lemberk (*1220?, Križanov – † 1252, Lemberk) bola česká šľachtičná a zakladateľka kláštorov a nemocníc. V roku 1907 bola vyhlásená za blahoslavenú a roku 1995 pápežom Jánom Pavlom II. za svätú. V tom istom roku požiadal litoměřický biskup o zmenu patrocínia diecézy a od roku 2000 je sv. Zdislava hlavnou patrónkou litoměřickej diecézy. Od roku 2002 je aj patrónkou Libereckého kraja.

Život 
Jej otec bol Pribyslav z Križanova na Morave a matka Sibyla, pôvodom zo Sicílskeho kráľovstva na juhu Talianska, ktorá prišla do českých zemí s Kunhutou Švábskou, nevestou kráľa Václava I. Zdislava mala niekoľko súrodencov – dospelého veku sa dožili sestry Alžbeta, vydatá za Smila z Lichtemburka, a Eufémia, manželka Bočka z Obran.

O jej mladosti sa vie veľmi málo. Jej rodičia mali veľmi vrúcny vzťah k duchovnu a katolíckej cirkvi, takže je teoreticky možná jej výchova v niektorom z moravských kláštorov, alebo aspoň ich vplyv na Zdislavinu výchovu. 

V roku 1238 sa vydala za Havla z Lemberku, ktorý bol blízky dôverník kráľa Václava I. Narodili sa im pravdepodobne štyri deti: spoľahlivo doložení synovia Havel, Jaroslav a Zdislav a možno aj dcéra Markéta, ktorú spomína iba Žďárska kronika.

Zdislava bola zrejme ráznou a energickou ženou. Jej meno je spájané s dominikánskymi kláštormi v Turnove a v Jablonnom v Podještědí. V druhom menovanom išlo zároveň aj o špitál, do ktorého, napriek svojmu vysokému postaveniu, osobne dochádzala a starala sa o chorých. S manželovým súhlasom vstúpila do tretieho rádu sv. Dominika.

Zomrela predčasne približne v 33 rokoch, avšak antropologický výskum nepotvrdil tradovanú tuberkulózu. Pochovaná je v kostole sv. Vavrinca v Jablonnom, ktorého stavbu začala, ale už sa nedožila jej dokončenia.

Uctievanie 

O jej blahorečenie požiadal už v roku 1849 litoměřický biskup Augustín Bartolomej Hille, avšak bezvýsledne. Proces sa začal až o 46 rokov neskôr, v roku 1895. Impulzom pre beatifikáciu bola aktivita farára z Jablonného v Podještedí Jozefa Tschörche, ktorý požiadal o potvrdenie kultu pani Zdislavy z Lemberka, ktorý bol už od nepamäti. V spolupráci s litoměřickým biskupom Emanuelom Jánom Schöbelom, litoměřického kanovníka Jozefa Štěrbu a litoměřického dominikána Benedikta Kundráta boli vykonané všetky potrebné práce pre beatifikáciu. Proces blahorečenia bol dokončený 6. septembra 1900 a dodaný Kongregácii pre svätorečenie do Ríma. Kongregácia vyjadrila súhlas k procesu 27. augusta 1907 a pápež sv. Pius X. 28. augusta 1907 Zdislavu z Lemberka blahorečil.

Vatikán v roku 1995 uznal zázrak uzdravenia MUDr. Františka Straku: v roku 1989 sa jeho príbuzní modlili ku Zdislave a MUDr. Straka sa prebudil z klinickej smrti. Preto 21. mája 1995 pápež Ján Pavol II. pri svojej návšteve Česka na stotisícovom zhromaždení na letisku v Olomouci - Neředíne svätorečil blahoslavenú Zdislavu z Lemberku spolu s blahoslaveným Jánom Sarkanderom. Na žiadosť litoměřického biskupa Jozefa Koukla bola vyhlásená v tom istom roku za hlavnú patrónku litoměřickej diecézy a jej hrob v Jablonnom v Podještědí je diecéznym pútnickým miestom.

V roku 2002 vydala Česká národná banka k 750. výročie úmrtia Zdislavy pamätnú striebornú mincu v hodnote 200 Kč.

Významné vyobrazenia sv. Zdislavy 
 Vitráž sv. Zdislavy a sv. Jána Sarkandera v kostole svätého Cyrila a Metoda v Olomouci
 Mozaika sv. Zdislavy v kláštornom kostole Nanebovzatia Panny Márie v Žďáře nad Sázavou
 Sadrový reliéf sv. Zdislavy s manželom Havlom v kostole sv. Václava v Križanove
 Pamätná medaila Zdislavy z Lemberku
 Zvon sv. Zdislavy v kostole sv. Michala v Olomouci
 Pamätná strieborná minca k 750. výročiu úmrtia sv. Zdislavy z Lemberku
 Antropologický portrét sv. Zdislavy od Jiřího Wintera - Neprakty na prianie pápeža Jána Pavla II. pre Kongregáciu pre kauzy svätých pred jej kanonizáciou.

V roku 2018 prebehla z podnetu komtúra Rádu sv. Lazára Jeruzalemského Augustína Karola Andrleho Sylora a s podporou litoměrickej diecézy rekonštrukcia podoby sv. Zdislavy z kostrových pozostatkov hlavy. Lebka bola digitalizovaná do 3D modelu českou spoločnosťou Geo-cz. Následne brazílskym odborníkom na 3D grafiku a dizajnér Cícero Moraes vytvoril najpravdepodobnejšiu podobu sv. Zdislavy.

Inšpirácia v literatúre 
Zdislava z Lemberka sa stala námetom pre viac ako 15 stvárnení v beletristických textoch:

 Pieseň na blahoslavenú Zdislavu – báseň Jakuba Demla, 1952
 Krajina Nikoho – báseň v zbierke Jiřího Kuběny, 1961
 V erbe levice – román Aleny Vrbovej, 1977
 Útek do Egypta cez Kráľovstvo české - román pre mládež od Otfrieda Preusslera, 1978
 Pani z Lemberku: o blahoslavenej Zdislave – novela Lucerny Mazálkovej, 1991
 Legenda o pani Zdislave – povesť Richarda Neugebauera, 1991
 Zdislava, plameň Boží – básnická zbierka Zuzany Novákovej a Jaroslava Nováka, 1992
 Kytica z kráľovskej záhrady: príbehy svätých ochrancov Čiech a Moravy pre deti – príbehy pre deti od Ivana Renčeho, 1993
 Zdislava: pani čistého života: príbeh jednej z českých svätíc – novela Pavla Sýkoru a Zdeňka Ferbara, 1995
 O dobrej Pani Zdislave – próza Přemysla Ruta, 2002
 Dýka s hadom, alebo Tri zločiny, ktoré rozriešil kráľovský prokurátor Oldřich z Chlumu roku Pána 1269 – román Vlastimila Vondrušky, 2002
 Zdislava a stratená relikvia – román Vlastimila Vondrušky, 2003 
 Naša pani Zdislava – básnická zbierka Jána Hraběte-Kroupy, 2003
 Poviedky o svätej Zdislave – poviedky Magdalény Tůmovej, 2007
 Pani Zdislava z Lemberku – báseň Márie Dolistovej preložená do šiestich jazykov, 2009

Inšpirácia vo filme a hudbe 

 Kráľovná severných zásekov – oratórium Ondreja Fibicha a Jiřího Smrža, 1993
 V erbe levice – film režiséra Ľudovíta Rážu podľa rovnomenného románu, 1994 
 Svätá Zdislava – oratórium skladateľa Miloša Boka, 2001 
 Zdislava z Lemberka – kantáta z cyklu České nebo Jana Zástery na text Marie Dolistovej, 2018
 Ja vládnem iba láskou – kantáta Jána Zástery k oslave výročia 800 rokov od narodenia sv. Zdislavy na text Jana Matouška, 2020

Referencie

Pozri aj 

 Zoznam svätcov Katolíckej cirkvi

Externé odkazy 
 Svätá Zdislava na serveru www.e-stredovek.cz
 Svätá Zdislava – seminárky
 Život svätej Zdislavy

Zdroj 

Úmrtia v 1252
Narodenia v 13. storočí
Osobnosti z Libereckého kraja
Zakladatelia kláštorov
Českí katolícki svätci
Katolícki svätci
Narodenia v 1220
Šľachta v Česku
Stredovek