Zoznam kráľov Messénie

Staroveká Messénia bola krajina na juhozápade Peloponézu, severne od nej sa nachádzala Arkádia a Élis a východne Lakónia. V mykénskom období bola husto osídlená. Hlavným mestom krajiny bol Pylos. Podľa gréckych mýtov pomenovanie krajiny bolo odvodené od mena manželky prvého messénskeho kráľa Polykaóna.

Nasledujúci zoznam uvádza mená mýtických kráľov Messénie, vládnucich v mestách Andania alebo Pylos.

Messénia sa približne na konci 12. stor. pred Kr. rozdelila na tri kráľovstvá. Tabuľka uvádza mená kráľov jednotlivých kráľovstiev a ich následníkov.

Melanthos, syn Andropompa, kráľ v messénskom Pyle po útoku Dórov na Peloponéz utiekol do Atén.

Keď Dóri vedení Heraklovcami porazili na Peloponéze aj posledného mykénskeho vládcu Tisamena, krajinu si rozdelili žrebom. Synom Aristodéma, Eurysthenovi a Proklovi pridelili Lakóniu, Temenos sa stal vládcom v Argu, kde predtým vládol Tisamenos a Kresfontes sa stal kráľom Messénie.

Nasledujúca tabuľka uvádza mená kráľov Messénie z rodu Heraklovcov

Na konci 8. storočia napadli Messéniu Sparťania. Táto tzv. prvá messénska vojna trvala dvadsať rokov. Posledné zúfalé boje proti Sparťanom viedol so svojim ľudom messénsky kráľ Aristodémos, ktorý sa nakoniec musel stiahnuť do pevnosti Ithomé. Nešťastný kráľ na radu veštcov obetoval aj svoju dcéru a keď ani to nepomohlo, spáchal nad jej hrobom samovraždu. Ľud Messénie upadol potom do otroctva.

Okolo roku 645 pred Kr. vznikla z povstania zotročených druhá messénska vojna, trvala 17 rokov,  Messénčanov viedol kráľ Aristomenes. Sparťania po ťažkých bojoch zvíťazili a Aristomenos s hŕstkou verných ušiel z obkľúčenia a neskôr zomrel ako emigrant na Rode. Tretia messénska vojna vypukla v roku 464 pred Kr., trvala desať rokov a skončila sa opäť víťazstvom Sparťanov. Messénčanom priniesol slobodu až tébsky vojvodca Epameinóndas v roku 370 pred Kr. a založil im hlavné mesto Messénu.

Referencie a bibliografia 

Messénia
Grécka mytológia