Beh na dve stadiá

Beh na dve stadiá alebo diaulos (od diaulos) bola súťažná bežecká disciplína v starovekom Grécku.  

Na 14. olympijských hrách v roku 724 pred Kr. pribudol k dovtedajšej jedinej disciplíne, behu na jedno stadion, tzv. dvojitý beh (diaulos), beh na dve stadiá. Boli to preteky na dĺžku dvoch stadií (približne 384,5 m) t. j. na vzdialenosť 1200 olympijských stôp. Dĺžka jedného stadia bola podľa mýtov vymeraná hrdinom Heraklom, (sto jeho krokov) ktorý údajne založil prvé hry v Olympii. Pravidlá dvojitého behu boli podobné ako pri behu na jedno stadion.

Pretekárska trať v Olympii bola tvrdá a predpokladá sa, že bola posypaná vrstvou piesku. Štartové čiary, ktoré boli na východnej i na západnej strane štadióna, tvorili kamenné prahy vytvorené z dvadsiatichštyroch vápencových dosák, spojených v jednoliaty celok, ktoré mali po dĺžke dva nehlboké zošikmené žľaby pre odraz pri štarte. Z antických prameňov je známe, že pretekári pri behu na dve stadiá, mali štart i cieľ na západnom prahu. To, ako bola označená obrátka je neznáme. Dĺžka olympijskej trate, tzv. stadion, bola dĺžková miera, podľa ktorej vzniklo neskôr aj pomenovanie celého pretekárskeho priestranstva.

Diváci sa na súťažiacich na štadióne pozerali z trávnateho úbočia. Štadión bol od severu ohraničený výbežkom Kronovho pahorku, na ostatných stranách bol násyp. Bol dlhý 212 m a 28 m široký. Do hľadiska sa podľa odhadu pôvodne zmestilo 20 000 a neskôr 40 000 až 45 000 divákov.

Referencie a bibliografia

Pozri aj 
 Beh na jedno stadion

Športy starovekých olympijských hier
Bežecké preteky