Chrám svätej Sofie (Nesebar)

Chrám svätej Sofie (), známy aj ako Bazilika svätej Sofie (), alebo Staré biskupstvo () je bývalý pravoslávny chrám z 5. storočia nachádzajúci sa v historickom centre mesta Nesebar v Burgaskej oblasti v juhovýchodnom Bulharsku. Má priznaný štatút kultúrnej pamiatky a je súčasťou Architektonicko-historickej rezervácie Nesebar.

Charakteristika 
Budova bola postavená na mieste, ktoré sa pokladá za stred antického Nesebaru a je najväčšou kostolnou budovou v meste.

Je postavená ako trojloďová bazilika s jednou polkruhovou apsidou. Z vonkajšej strany je budova trojstenná s nartexom a átriom. Bočné lode chrámu sú od centrálnej lode oddelené arkádovým stĺporadím. Na východnej stene chrámu nad apsidou sa nachádzajú tri arkádové okná a v apside je taktiež zachované štvorstupňové schodisko. Štítová strecha budovy sa nezachovala. Interiér chrámu bol v minulosti celý vymaľovaný maltou a pokrytý freskami. Centrálna loď je širšia než bočné lode chrámu. Dlážka bývala utvorená z mozaiky, vytvorenej z malých rôznofarebných kamienkov. Dĺžka budovy dosahuje takmer 26 metrov a šírka okolo 20 metrov. Materiál použitý na výstavbu je kameň a tehly. Zvyšky budovy sú dobre zachovalé a je z nich jasne rozpoznateľný pôvodný vzhľad budovy.

Chrám svätej Sofie je jedným z najstarších ranokresťanských kostolov na území Bulharska.

Dejiny 
Bazilika bola postavená na prelome 5. a 6. storočia. Prvá stavebná úprava budovy prebiehala na prelome 6. a 7. storočia a v tomto období bola do stavby budovy pridaná mramorová doska s citátom zo Žalmu 102 z Biblie, ktorá ale pôvodne pochádza pravdepodobne z inej budovy, prípadne zo staršej nedochovanej časti chrámu. Do dnešného vzhľadu bola budova upravená pri prestavbe v 9. storočí.

V priebehu stredoveku chrám fungoval ako hlavný biskupský chrám metropolitnej eparchie so sídlom v Nesebare a fungoval ako rezidencia nesebarského metropolitu.

V roku 1257 počas napadnutia mesta bol chrám vykradnutý benátskymi pirátmi pod vedením Giacoma Dora a pri tejto príležitosti boli ukradnuté relikvie svätých, ktoré boli odnesené najskôr do Carihradu a neskôr do kostola svätého Salvátora v Benátkach, kde sa dodnes nachádzajú. Konkrétne sa jedná o telo svätého Teodora, ruka a čeľuste svätého apoštola Andreja, lebka svätého Sixta a ruka svätého Bartolomeja.

V roku 1441 bola v kostole pochovaná byzantská princezná Mataisa Kantakuzina Paleologina, pričom nápis na jej náhrobnej doske sa zachoval až do súčasnosti a teraz sa nachádza v nesebarskom archeologickom múzeu.

Bazilika svätej Sofie fungovala ako chrám do konca 18. storočia.

Dnes patrí budova k jedným zo symbolov mesta Nesebar a je jednou z hlavných turistických atrakcií.

Zaujímavosť 
 Hovorí sa, že v 18. storočí ku koncu obdobia osmanskej nadvlády sa Turci snažili premeniť na mešity čo najväčšie množstvo kresťanských svätostánkov a toto opatrenie sa malo týkať aj baziliky svätej Sofie v Nesebare. Protesty miestnych obyvateľov nepomohli, dátum na prestavbu bol určený a do mesta bol privezený materiál a pricestoval aj architekt, ktorý mal riadiť prestavbu. Noc pred plánovaným začatím prestavby sa zišli kresťanskí obyvatelia mesta a zbúrali strechu budovy. Týmto činom sa podarilo zastaviť prestavbu a obyvatelia dosiahli, že chrám takto ostal až do konca kresťanský.

Galéria

Referencie 

Pravoslávne chrámy v Bulharsku
Ranokresťanské kostoly v Bulharsku
Kultúrne pamiatky v Bulharsku
Kostoly zasvätené svätej Sofii
Byzantská sakrálna architektúra v Nesebare