Estónska sovietska socialistická republika

Estónska sovietska socialistická republika (skrátene Estónska SSR; , ) bola jednou z pätnástich republík Sovietskeho zväzu, obývaná prevažne Estóncami (v roku 1989 tvorili už len 62 % obyvateľov, kým Rusi 30 %). Jestvovala od roku 1940 do roku 1991. V rokoch 1941 – 1944 de facto neexistovala, keďže jej územie bolo od júla 1941 obsadené nacistickým Nemeckom (Estónsko bolo vtedy administratívne súčasťou Ríšskeho komisariátu Ostland. 

Sovietsky zväz vykonával v Estónsku politiku masovej imigrácie Rusov a ďalších národov ZSSR, podobne ako v susednom Lotyšsku. Tento fakt spolu s masovými deportáciami nepohodlných Estóncov v 40. rokoch 20. storočia a emigráciou mnohých obyvateľov pred príchodom Červenej armády zmenil etnickú štruktúru krajiny (v roku 1934 tvorili Estónci 88 % obyvateľov, v roku 1989 už len 62 %).

Počas druhej svetovej vojny 
Estónsko bolo v medzivojnovom období nezávislým štátom. 16. júla 1940 územie obsadil ZSSR, ktorý si predtým v pakte Molotov-Ribbentrop (august 1939) vyrokoval, aby Estónsko bolo súčasťou sovietskej sféry vplyvu. 21. júla bola vytvorená Estónska SSR, ktorá bola 9. augusta 1940 anektovaná Sovietskym zväzom. Po vpáde vojsk Osi do ZSSR bolo územie Estónska obsadené a stalo sa súčasťou Ríšskeho komisariátu Ostland. Následkom Pobaltskej ofenzívy Červenej armády (september 1944) bola sovietska vláda nad Estónskom obnovená. Tesne pred oslobodením Estónska opustilo krajinu po mori 80-tisíc ľudí. Po okupácii v roku 1940 a aj po oslobodení Estónska v roku 1944 Sovietskym zväzom nastali v Estónsku presuny obyvateľstva a masové deportácie do

Galéria

Iné projekty

Zdroj 

Dejiny Estónska
Republiky Sovietskeho zväzu