Veľký znak Česko-Slovenska

Veľký štátny znak Československa bol medzi rokmi 1920 až 1938 jeden zo štátnych symbolov Českslovenska.

Dejiny znaku 
Veľký znak bol podľa Zákona č. 252/1920 Sb. prijatý spolu aj s Malým a Stredným znakom 30. marca 1920.

Znak sa medzi rokmi 1920 až 1939 vyskytoval na prezidentskej štandarde Československej republiky. Zvláštnosťou je, že Veľký znak patril medzi štátne symboly Československa až do roku 1960, aj keď Podkarpatská Rus nebola súčasťou ČSR už od roku 1945.

Opis 
Veľký štátny znak Československa pozostával z predného, zadného štíta, dvoch štítonosov a nápisu Pravda vítězí (na Slovensku Pravda víťazí).

 Štítonosi sú dva dvojchvosté levy.
 Pod štítonosmi sa nachádza nápis Pravda vítězí (na Slovensku Pravda víťazí).
 Predný štít symbolizuje Čechy – na červenom pozadí sa nachádza dvojchvostý lev so zlatou korunou (alebo čelenkou) na hlave.
 Zadný štít pozostáva zo štyroch znakov.
 Znak v ľavom hornom rohu znázorňuje slovenskú zem – tri modré hory poukazujúce na Tatru, Matru a Fatru, biely dvojkríž a červené pozadie.
 Znak v pravom hornom rohu je i dodnes znakom Podkarpatskej Rusi, respektíve Zakarpatskej oblasti. Táto oblasť patrila za Prvej československej republiky k Československu.
 Znak v pravom strednom rohu znázorňuje České Sliezsko.
 Znak v ľavom strednom rohu odkazuje na Moravu.
 Znak v ľavom dolnom rohu odkazuje na Tešínsko. 
 Znak v pravom dolnom rohu odkazuje na Ratiborsko.
 Znak v strednom dolnom rohu sa nachádzal znak Opavska.

Opis znaku bol podľa Zákona č. 252/1920 Sb. (§6) nasledovný:

Referencie

Pozri aj 
 Štátny znak Československa
 Malý znak Československa
 Stredný znak Československa

Iné projekty 

Štátne symboly Česko-Slovenska