Dolnomoravský úval

Dolnomoravský úval je riečna nížina (geomorfologický celok), nachádzajúca sa na južnej Morave na juhovýchode Česka a na západnom Slovensku. Ide o veľmi úrodnú oblasť černozemných pôd, ktorá patrí medzi najteplejšie regióny v Česku.

Polohopis 
Kopíruje dolný tok rieky Morava a jeho nadmorská výška sa pohybuje od 150 do 200 metrov. Ide o tektonickú zníženinu, ktorá spadá do Juhomoravskej panvy a ktorá tvorí severný výbežok Viedenskej panvy. Kvartérnymi tektonickými poklesmi je tento úval na severozápade prepojený s Hornomoravským úvalom skrz Napajedelskú bránu a na juhozápade cez Věstonickú bránu s Dyjskosvrateckým úvalom. Hlavnú os úvalu tvorí v severojužnom smere rieka Morava a vedľajšiu os potom jej pravostranný prítok, rieka Dyje. 

Krajina je tu charakteristická, okrem iného, riečnymi meandrami, neogénnymi nánosmi na riečnych terasách s porastmi lužných lesov a nivných lúk. 

Medzi juhomoravským mestami Bzenec a Hodonín sa nachádza oblasť viatych pieskov, ktorá je charakteristická piesočnými presypmi a dunami s porastom borovicových lesov. Na slovenskom území na túto nížinu nadväzuje podobná Borská nížina  na Záhorí.

Delenie 
Dolnomoravský úval sa delí na 3 podcelky:
 Dyjsko-moravská niva (Slovensko)
 Valtická pahorkatina (Česko)
 Dyjsko-moravská pahorkatina (Česko)

Najvyššie vrcholy 
 Žerotín ()
 Horní hory ()
 Domanínský kopec ()
 Náklo ()
 Staré hory ()
 Doubrava ()

Referencie

Zdroj

Panoráma 

 
Viedenská kotlina
Moravské úvaly
Geomorfologické celky na Slovensku
Geografia Juhomoravského kraja
Geografia Trnavského kraja