Konrád Gaal

Konrád Gaal (iné mená pozri nižšie; * asi prvá tretina 14. storočia, Eberswalde/Brandenbursko† asi 1380, Spišská Nová Ves) bol prvý známy zvonolejársky a kovolejársky majster nemeckého pôvodu na Spiši. Zakladateľ najvýznamnejšej nekláštornej stredovekej kovolejárskej dielne na Spiši a na Slovensku.

Mená 

 V odbornej literatúre nesprávne označovaný ako: Konrád Gaal (Poznámka: Podľa Františka Žifčáka priezvisko Gaal vzniklo nesprávnym transkribovaním textu listín z rokov 1364 a 1369 Matúšom Pajdušákom, Alexandrom Münnichom a Jánosom Illéssym. Autori nesprávne transkribovali časť textu listiny z roku 1369: „ac Jacobo Andrei Judice Item Saal nato Salmon Conrado Campanista et Hanus Koch Civibus Juratis de eadem Nova Villa“. Namiesto časti „Saal nato Salmon“ [v preklade: „(z) Saalom rodeným Salmon(om)“ alebo „Saalom synom Salmona“] tak prišli s transkripciou „Gaalnaw Salom“, z čoho odvodili chybnú interpretáciu priezviska Gaal. Starší bádatelia tak nesprávne spojili priezvisko Gaal [pôvodne Saal], ktoré patrilo členovi mestskej rady istému Salmonovi [Šalamún] s majstrom Konrádom. Tieto chybné informácie neskôr preberali automaticky ďalší historici. Žifčák upozorňuje na fakt, že neexistujú dôkazy o prítomnosti rodiny Gaalovcov počas 14. a 15. storočia v Spišskej Novej Vsi. Rovnako spochybňuje súvis rodín Gallenhof a Gaal Topper so zvonolejárskou dielňou majstra Konráda, ktorá mala údajne patriť rodine Gaalovcov).
 iná nesprávna forma mena: Konrád Gál
 iná nesprávna (staršia) forma mena: Konrád Galurw, Konrád Gaalnaw  alebo Konrád Gallus
 Niekedy sa v (najmä v novej) odbornej literatúre používa označenie ako: Majster Konrád alebo zriedkavo: Majster Konrád Zvonár
 , Salmon Conrad campanista, Conradus magister, Conradus Salamonis de Galnow, Conradis Salamonis de Gaalnaw, Salmon Conrad. V listinách sa niekedy nachádzajú aj iné latinské formy mena ako: Corrardus, Conrardus alebo Conradus.

Život 
Konrádov život pred príchodom do Uhorska nie je veľmi známy. Okrem toho, že pochádzal z Eberswalde (prípadne odniekiaľ z Brandenburska) a bol talentovaný zvonolejárský majster. Prvou písomnou zmienkou je príchod majstra Konráda spolu s jeho bratmi Mikulášom a Jánom na uhorský kráľovský dvor Ľudovíta I. na Vyšehrade. Tam majster Konrád niekedy pred 1. augustom 1357 pre kráľovské rezidenčné sídlo odlial jeden z najväčších zvonov (campana magna) v stredovekej Európe. Svedčí o tom archeologický objav zvyškov lejárskej formy s odtlačkami reliéfnej výzdoby na nádvorí dolného hradu pri Šalamúnovej veži. V listine z 1. augusta 1357 kráľ Ľudovít I., za zásluhy o uliatie zvonu pre chrám na Vyšehrade, udelil majstrovi Konrádovi a jeho bratom viaceré výsadyprijal ich medzi svojich familiárov, povýšil ich do šľachtického stavu, oslobodil od všetkých pozemkových daní a umožnil im usadiť sa kdekoľvek v Uhorsku. 

Majster Konrád sa spolu so svojimi bratmi usadil v Spišskej Novej Vsi z logických dôvodov a to: blízkosť palivového dreva, ložiská medi, hámrov a dobré cestné spojenia na dovoz cínu z Krakova. Na základe týchto výhod vznikla zvonolejárska dielňa majstra Konráda. Kráľovské výsady si nechal Konrád potvrdiť 6. októbra 1364 pri návšteve kráľa Ľudovíta I. v Levoči. Počas svojho života majster Konrád pôsobil ako člen mestskej rady. V roku 1369 sa majster Konrád dohodol s mestskou radou a miestnym farárom Jánom na vydržiavaní osobitého kaplána (presbyter capella), ktorý mal na úmysel zakladateľa každodenne slúžiť omšu vo farskom kostole. Kaplán dostával 12 zlatých od Konráda a ďalších 12 zlatých od mesta. Na základe čoho bola 8. júna 1369 v Spišskej Kapitule vydaná listina, ktorá svedčí o zriadení kaplnky a vydržiavaní kaplána. Okrem toho Konrádovi sa pripisuje zriadenie majetkovej a finančnej základiny na výstavbu špitála vo výške 1 zlatého. Dokazujú to listiny uhorského kráľa Žigmunda Luxemburského, poľských kráľov Jána Albrechta a Žigmunda Starého vydané pre mesto Spišská Nová Ves. Pravdepodobne po zriadení základiny majster Konrád ešte 10 rokov žil. Posledná správou je z roku 1379, keď postavil pri kaplnke špitál pre chorých, chudobných a starých. Podľa dobovej kresby z roku 1501 sa kaplnka a špitál nachádzali na dnešnej Levočskej ulici mimo mestských hradieb pri Levočskej bráne. Majster Konrád zomrel v roku 1380 vo Spišskej Novej Vsi. Pravdepodobne po sebe nezanechal žiadnych potomkov.

Dielo

Zvonolejárska dielňa 

Rok 1357 sa všeobecne považuje za začiatok činnosti spišskej zvonolejárskej dielne, ktorú majster Konrád spolu s jeho bratmi založil a viedol v Spišskej Novej Vsi. Dielňa vznikla na výhodách blízkosti mestských lesov, medenej rudy a dovozu cínu z Krakova. Nástupcovia majstra Konráda boli súčasne aj banskými podnikateľmi. Zvonolejárska dielňa majstra Konráda nepretržite fungovala až do 20. rokov 16. storočia. Produkcia dielne sa sústredila na výrobu zvonov, krstiteľníc a ďalších predmetov každodenného života. Dvojdielne krstiteľnice a zvony sa vyznačovali jemnou ornamentálnou a epigrafickou výzdobou. Okruh objednávateľov siahal od Hevešskej župy po Malopoľsko. Na území dnešného Slovenska to bol hlavne klientela zo Spiša, Šariša, Liptova, Abova, Gemera a Oravy.

Zvony a krstiteľnice 
Za prvú prácu na území Uhorska od majstra Konráda sa tradične považuje odliatie zvonu na kráľovskom dvore na Vyšehrade (1357). S dolným priemerom 280 cm, výškou 300 cm a hmotnosťou približne 13 ton išlo pravdepodobne o jeden z najväčších zvonov v stredovekej Európe. Ďalšou Konrádovou prácou bol veľký zvon v Kysaku (1375, dosiaľ najstarší známy datovaný zvon na Slovensku), veľký zvon v Hrabušiciach (pôvodne pochádzal z Kláštoriska), stredný zvon renesančnej zvonice v Spišskej Sobote, zvon v Batizovciach (nezachoval sa) a zvon v Nižných Lapšách (dnes vo Východoslovenskom múzeu v Košiciach). Majstrovi Konrádovi sa prisudzujú fragmenty zvona zo Spišského hradu (1393) a úlomky nájdené v Krypte svätého Leonarda vo Wawelskej katedrále v Krakove. Okrem iného vytvoril bronzovú krstiteľnicu vo Švedlári (1360, pôvodne odliata v dnes neexistujúcej obci Tichá Voda), na ktorej sa nachádza desať odliatkov erbu kráľa Ľudovíta I., krstiteľnica v Spišskej Novej Vsi (vrchná kupa), krstiteľnica v Podolínci a Gelnici.

Poznámky

Referencie

Literatúra

Pozri aj 
 kampanológia

Iné projekty

Externé odkazy 
 3D sken zvonu z obce Nižné Lapše
 Pocta Konrádovi Gaalovi
 Majster Konrád
 Krstiteľnica v Kostole svätej Margity Antiochijskej vo Švedlári 
 Zvon v Kostole svätej Kataríny Alexandrijskej v Kysaku

Narodenia v 14. storočí
Úmrtia v 14. storočí
Zvonolejári
Kovolejári
Spišská Nová Ves