Čierťaž (prítok Lehotského potoka)

Čierťaž je potok v regióne Gemer v západnej časti územia obce Muránska Lehota  v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Je to pravostranný prítok Lehotského potoka, ktorý ústi do Červeného potoka v povodí Slanej; má dĺžku 2,1 km. Je vodným tokom VII. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-31-02-012. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Stolické vrchy,  geomorfologický podcelok Tŕstie.

Prameň 
Pramení v nadmorskej výške  v lesnom extraviláne v západnej časti územia obce Muránska Lehota v okrese Revúca, 600 m východne od vrchu a lesa Pod Čierťažou s nadmorskou výškou , cez ktorý prebieha obecná hranica medzi obcami Muráň a Muránska Lehota, v geomorfologickom podcelku Tŕstie.

Opis toku 
Tečie v 250 m úseku severným smerom lesným extravilánom, v nadmorskej výške  priberá krátky ľavostranný bezmenný prítok, mení smer na severozápad, v nadmorskej výške  priberá ďalší krátky ľavostranný bezmenný prítok a mení smer na sever, tento smer si zachováva až do svojho zaústenia, vo výške  priberá pravostranný bezmenný prítok, pravým behom obmýva severozápadné svahy lesa a pasienka Holá hora, vystupuje z lesa do trvalého trávneho porastu (pasienky a lúky) a v nadmorskej výške  ústi do Lehotského potoka ako jeho pravostranný prítok. V pramennej oblasti má tri krátke bezmenné prítoky.
Pramení, preteká a ústi v geomorfologickom celku Stolické vrchy,  v geomorfologickom podcelku Tŕstie.

Pôvod názvu       
Názov vodného toku má pôvod v názve vrchu Pod Čierťažou s nadmorskou výškou , ktorého najvyšší bod je vzdialený 600 m od prameňa potoka a cez ktorý smerom severo-južným prebieha obecná hranica medzi obcami Muráň a Muránska Lehota a tiež v názve lesa rovnakej podoby, na ktorého severovýchodnom a východnom svahu sa nachádza pramenná oblasť potoka. Názov vrchu a lesa Pod Čierťažou po redukcii o predložku pod bol prenesený na potok.
Názov vrchu a lesa Pod Čierťažou má pôvod v pôvodnom význame apelatíva čierťaž v stredovekej slovenčine, čiže pôda získaná vyklčovaním lesa, čo bol v stredoveku veľmi častý identifikačný prvok pri opise pozemkov, resp. pri opise priebehu ich hraníc v lesnom priestore. Apelatívum čierťaž získalo pozdejšie i posunutý význam a to hraničná čiara, hranica. Motivantom pomenovacieho procesu v čase pomenovania vrchu a lesa Pod Čierťažou bol charakteristický výskyt čierťaží v priestore pomenúvaného vrchu a lesa. Klčovanie lesa bol jeden zo stredovekých spôsobov odlesňovania, transformácie lesných pozemkov na kultúrnu pôdu - poľnohospodárske pozemky. Apelatívum čierťaž je v súčasnej slovenčine vysunuté na okraj slovnej zásoby; porovnaj aj hydronymá napr. Čierťaž, Čierťažský potok, Čierťažský potok, Čertižnianka. 

Hydronymum Čierťaž bolo štandardizované v roku 2007.

Referencie 

Potoky na Slovensku
Povodie Slanej
Vodné toky v okrese Revúca
Vodné toky v Stolických vrchoch