Minimálna mzda na Slovensku

Minimálna mzda na Slovensku je najnižšia mesačná a hodinová mzda, ktorú zamestnávatelia majú zo zákona právo platiť svojim zamestnancom na Slovensku. Čiastku rozhoduje slovenská vláda.

Ktoré právne predpisy sa zaoberajú minimálnou mzdou 
Česko-Slovensko patrilo k prvým štátom Európy, ktoré zaviedli minimálnu mzdu. Stalo sa tak v roku 1919 pre niektoré veľmi málo platené povolania. Počas socializmu sa minimálna mzda spájala s prvými tarifnými triedami mzdových stupníc. Všeobecne záväzná zákonná úprava minimálnej mzdy bola v Česko-Slovensku (a na Slovensku) zavedená v roku 1991 nariadením č. 99/1991 Zb. (porov. nižšie)
Minimálnou mzdou sa na Slovensku dnes a v posledných desaťročiach zaoberá:
§ 119 (a iné §) Zákonníka práce 311/2001 Z.z. (staršie: od februára 1991 do marca 2002: § 111 ods. 3 Zákonníka práce 65/1965 Zb.; v rokoch 1992 - 2002 aj: §4 ods 4 zák. č. 1/1992 Zb. o mzde); na Zákonník práce odkazuje aj § 1 ods. 4 zákona č. 552/2003 Z.z  (staršie v rokoch 1992 - 2001 tomu približne zodpovedal: §3 ods. 4 zák. č. 143/1992 Zb. o plate)
zákon č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde (predtým: zák. č. 90/1996 Z.z o minimálnej mzde, predtým: nariadenie 53/1992 Zb., predtým: nariadenie 99/1991 Zb.) 
nariadenie vlády (resp. staršie: zákon NR SR) na určenie konkrétnej výšky minimálnej mzdy: 
na rok 2016: nariadenie č. 279/2015 Z. z.
na rok 2015: nariadenie č.  297/2014 Z.z.
na rok 2014: nariadenie č. 321/2013 Z.z.
na rok 2013: nariadenie č. 326/2012 Z.z.
na rok 2012: nariadenie č. 343/2011 Z.z.
na rok 2011: nariadenie č.  408/2010 Z.z.
na rok 2010: nariadenie č. 441/2009 Z.z.
na rok 2009: nariadenie č. 422/2008 Z.z.
na feb. 2008 - dec. 2008: § 9 zákona č. 663/2007 Z.z.(prechodné ustanovenie)
na okt. 2007 -jan. 2008: nariadenie č. 450/2007 Z.z.
na okt. 2006 - sept. 2007: nariadenie č. 540/2006 Z.z.
na okt. 2005 - sept. 2006: nariadenie č. 428/2005 Z.z.
na okt. 2004 - sept. 2005: nariadenie č. 525/2004 Z.z.
na okt. 2003 - sept. 2004: nariadenie č. 400/2003 Z.z.
na okt. 2002 -  sept. 2003: nariadenie č. 514/2002 Z.z.
na 19. okt 2001/apr. 2002 - sept. 2002: nariadenie č. 411/2001 Z.z.
na okt. 2000 - 19. okt. 2001/apr 2002: nariadenie č. 298/2000 Z.z.
jan. 2000 - sept. 2000: zákon č. 346/1999 Z.z. (a 90/1996 Z.z.) (zákon č. 346/1999 stanovil, že výšku bude odteraz určovať nariadenie vlády)
na apr. 1999 - jan. 2000: zákon č. 56/1999 Z.z. (a 90/1996 Z.z,)
na jan. 1998 -mar. 1999: zákon č. 366/1997 Z.z. (a 90/1996 Z.z.)
na apr. 1996 - dec. 1997: zákon č. 90/1996 Z.z.
na 30.10. 1993 - marec 1996: nariadenie č. 248/1993 Z.z. (a 53/1992 Zb.)
na 11.2. 1992 - 29.10. 1993 :nariadenie č. 53/1992 Zb. (a od 1.1. 1993 aj nariadenie 645/1992 Zb.)
na 25.3. 1991- 10.2 1992: nariadenie č. 99/1991 Zb.

Z medzinárodných zmlúv o minimálnej mzde pre Slovensko platia tieto:
Dohovor MOP o vytváraní mechanizmu určovania minimálnej mzdy č. 26 z roku 1928 (Ženeva ,16. júna 1928,14. júna 1930,1. januára 1993, č. 439/1990 Zb., 12. bod oznámenia Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 110/1997 Z. z.)
Dohovor  MOP o mechanizme určovania minimálnej mzdy v poľnohospodárstve  č. 99 z roku 1951 (Ženeva,28. júna 1951, 23. augusta 1953, 1. januára 1993,č. 470/1990 Zb., 34. bod oznámenia Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 110/1997 Z. z.)

Na koho sa minimálna mzda vzťahuje 
Minimálna mzda sa (podľa zák. č. 663/2007 Z.z. a zák. č. 552/2003 Z.z.) vzťahuje na pracovnoprávne vzťahy (t.j. 1. na pracovné pomery v súkromnom sektore i pri výkone práce vo verejnom záujme, a 2. na dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru) a na “obdobné pracovné vzťahy” (t.j. myslia sa najmä platy v štátnej službe a platy sudcov a prokurátorov ), pričom do roku 2012 sa minimálna mzda nevzťahovala na dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru. Keďže sa teda minimálna mzda vzťahuje aj na práce vo verejnom záujme a na štátnu službu resp. na práce „na dohodu“, v ktorých zamestnanci dostávajú „platy“ resp. „odmeny“, a nie „mzdy“, vzťahuje sa minimálna mzda (terminologicky) aj na platy resp. odmeny, nielen na mzdy.

Kto minimálnu mzdu stanovuje 
Podľa zákona o minimálnej mzde: „§ 2 Sumu minimálnej mzdy pre zamestnanca ...ustanoví na príslušný kalendárny rok vláda Slovenskej republiky ... nariadením vlády [napr. na rok 2016 je to nariadenie č. 279/2015 Z.z.]...§ 5 Zamestnávateľ, ktorý pri odmeňovaní zamestnancov postupuje podľa Zákonníka práce, môže so zástupcami orgánov odborových organizácií dohodnúť vyššiu minimálnu mzdu, ako ustanovuje nariadenie vlády; ak u zamestnávateľa nepôsobia zástupcovia orgánov odborových organizácií, môže tak ustanoviť svojím rozhodnutím. Pre členov družstiev, u ktorých je podľa stanov podmienkou členstva aj pracovný vzťah, možno vyššiu minimálnu mzdu ustanoviť uznesením členskej schôdze.“

Ako vzniká nariadenie vlády o výške minimálnej mzdy 
Zákon aj bližšie opisuje, ako vzniká spomínané nariadenie vlády. Konkrétne majú najprv na začiatku daného roka rokovať zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov. Následne platí: 
Ak sa dohodnú, tak dohodnutú výšku minimálnej mzdy majú predložiť ministerstvu (MPSVR SR), ktoré musí predložiť návrh nariadenia obsahujúceho navrhovanú výšku minimálnej mzdy na rokovanie Hospodárskej a sociálnej rady SR (HSR SR) a následne na rokovanie vlády.
Ak sa naopak nedohodnú, tak sa najprv pokúsi MPSVR SR predložiť (so zohľadnením návrhov zamestnancov a zamestnávateľov) svoj návrh minimálnej mzdy na rokovanie HSR SR. Následne platí:
 Ak tento návrh minimálnej mzdy na HSR SR prejde, tak MPSVR SR predloží návrh nariadenia obsahujúceho dohodnutú výšku minimálnej mzdy na rokovanie HSR SR a následne na rokovanie vlády.
Ak tento návrh minimálnej mzdy na HSR SR neprejde, tak MPSVR SR predloží na rokovanie HSR SR a následne na rokovanie vlády návrh nariadenia obsahujúceho výšku minimálnej mzdy určenú podľa postupu opísaného v zákone o minimálnej mzde: „§8: (2) Suma mesačnej minimálnej mzdy na nasledujúci kalendárny rok sa určí najmenej vo výške súčinu [mesačnej minimálnej mzdy platnej v kalendárnom roku, v ktorom sa predkladá návrh na úpravu jej sumy] a indexu medziročného rastu priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky zverejneného Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa predkladá návrh na úpravu sumy minimálnej mzdy.(3) O sume minimálnej mzdy rozhodne vláda najneskôr do 20. októbra s prihliadnutím na stanoviská sociálnych partnerov [t.j. zamestnancov a zamestnávateľov], vývoj kritérií na úpravu sumy minimálnej mzdy podľa § 6 [t.j. na celkovú ekonomickú a sociálnu situáciu, najmä ceny, zamestnanosť, priemerné mzdy a životné minimum], vývoj podielu čistej minimálnej mzdy z čistej priemernej mzdy najmenej za predchádzajúce dva kalendárne roky a s prihliadnutím na vývoj produktivity práce.“

Kritériami pri všetkých vyššie uvedených dohadovaniach sa o výške minimálne mzdy majú byť podľa zákona najmä „ekonomická a sociálna situácia v Slovenskej republike za dva kalendárne roky predchádzajúce kalendárnemu roku, na ktorý sa navrhuje ustanoviť sumu minimálnej mzdy, najmä ...vývoj a) spotrebiteľských cien, b) zamestnanosti, c) priemerných mesačných miezd v hospodárstve Slovenskej republiky, d) životného minima.“

Výška minimálnej mzdy určenej nariadením vlády 
Zákon o minimálnej mzde k výške minimálnej mzdy uvádza:
§ 2: “(1) Sumu minimálnej mzdy pre zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou ...a sumu minimálnej mzdy za každú hodinu odpracovanú zamestnancom ustanoví na príslušný kalendárny rok vláda Slovenskej republiky ...nariadením vlády. (2) Suma minimálnej mzdy za každú hodinu odpracovanú zamestnancom predstavuje 1/174 zo sumy mesačnej minimálnej mzdy. (3) Zamestnancovi odmeňovanému mesačnou mzdou, ktorý má dohodnutý kratší týždenný pracovný čas, alebo zamestnancovi, ktorý neodpracoval v mesiaci všetky pracovné dni, patrí minimálna mzda vyjadrená v eurách za mesiac v sume zodpovedajúcej odpracovanému času. Suma minimálnej mzdy v eurách za mesiac podľa prvej vety sa zaokrúhľuje na najbližších desať eurocentov. (4) Zamestnancovi patrí minimálna mzda podľa odseku (2), ak jeho ustanovený týždenný pracovný čas je 40 hodín. Ak je ustanovený týždenný pracovný čas zamestnanca nižší ako 40 hodín [pozri § 85 ods. 5-7 Zákonníka práce], suma minimálnej mzdy vyjadrená v eurách za hodinu sa úmerne zvýši. Suma minimálnej mzdy v eurách za hodinu, upravená podľa druhej vety, sa zaokrúhľuje na štyri desatinné miesta. (5) Suma minimálnej mzdy vypočítaná podľa odseku 2 sa zaokrúhľuje na tri desatinné miesta.“
§ 4: “U zamestnancov pri výkone domáckej práce sa na účely tohto zákona považuje za odpracovanú hodinu odvedená hodina práce podľa normy spotreby práce ustanovenej zamestnávateľom.“

Konkrétna základná výška minimálnej mzdy určenej nariadením (resp. v minulosti zákonom) vlády sa (takmer) každý rok mení. Zoznam príslušných aktualizačných nariadení (resp. zákonov) je uvedený vyššie. Dole je uvedený zoznam výšky minimálnej mzdy za mesiac uvedený v týchto nariadeniach (resp. zákonoch) od roku 1991 (ak nie je uvedené inak, suma za hodinu sa vždy rovná sume za mesiac, uvedenej v zozname, vydelenej 174):

Minimálne mzdové nároky 
Tzv. minimálne mzdové nároky sú zákonne predpísané násobky minimálnej mzdy (určenej nariadením vlády) pre jednotlivé druhy prác určené podľa náročnosti (násobky sú konkrétne na úrovni jedno- až dvojnásobku minimálnej mzdy) v prípadoch, keď podmienky odmeňovania zamestnancov nie sú dohodnuté v kolektívnej zmluve. Najnižšia mzda v hospodárstve (mimo kolektívnych zmlúv) je teda de facto pre najmenej náročné typy práce na úrovni toho, čo zákon označuje ako „minimálna mzda“, ale pre najnáročnejšie práce je naopak až na úrovni dvojnásobku toho, čo zákon označuje ako “minimálna mzda”.

Doplatok k minimálnej mzde
Zákon o minimálnej mzde uvádza (§ 3): „(1) Ak mzda zamestnanca za vykonanú prácu nedosiahne v kalendárnom mesiaci sumu minimálnej mzdy, aj keď zamestnanec odpracoval plný pracovný čas v mesiaci ustanovený zamestnávateľom, zamestnávateľ poskytne zamestnancovi doplatok, ktorý predstavuje rozdiel medzi sumou minimálnej mzdy ustanovenou na príslušný kalendárny rok a dosiahnutou mzdou. (2) Pri výpočte doplatku podľa odseku 1 sa do dosiahnutej mzdy zamestnanca nezahŕňa mzda za prácu nadčas, mzdové zvýhodnenie za prácu vo sviatok, mzdové zvýhodnenie za nočnú prácu, mzda za neaktívnu časť pracovnej pohotovosti na pracovisku a mzdová kompenzácia za sťažený výkon práce; do počtu odpracovaných hodín sa nezahŕňajú hodiny práce nadčas a hodiny neaktívnej časti pracovnej pohotovosti na pracovisku.“

Literatúra

Externé odkazy 
  
 Minimálna mzda na Slovensku
 Minimálna mzda na Slovensku

Referencie 

Práca
Účtovníctvo
Kalkulácia nákladov
Makroekonómia
Mikroekonómia