Drozdovité

Drozdovité (lat. Turdidae) sú čeľaď vtákov z radu vrabcotvaré (=spevavce). 

Do čeľade drozdovité patrí 16-20 rodov, staršie čeľaď zahŕňala viac (konkrétne zhruba trikráttoľko) rodov. Väčšina z týchto 16-20 rodov sa po slovensky volá drozd (pričom ale názvom drozd sa staršie označujú aj rody Myophonus, Monticola a Copsychus, ktoré dnes už nepatria medzi týchto 16-20 rodov). V niektorých starších systémoch je namiesto čeľade drozdovité (lat. Turdidae) podčeľaď drozdorodé (=drozdy; lat. Turdinae), ktorá je zaradená do čeľade muchárovité (staršie: muchárikovité; lat. Muscicapidae). V súčasnom systéme je podčeľaď drozdorodé vymedzená inak - je to podčeľaď dnešnej čeľade drozdovité. Podrobnosti pozri v kapitole Systematika.

Výskyt a životný priestor 
Vyskytuje sa po celom svete okrem Antarktídy a Arktídy - porov. v kapitole Systematika.

Na Slovensku sa z tejto čeľade vyskytujú len niektoré druhy z rodu Turdus, najmä drozd plavý, drozd čierny, drozd čvíkotavý a drozd kolohrivec, a ojedinele druh drozd jarabý (Zoothera dauma) z rodu Zoothera. 

Životný priestor tohto druhu siaha od hustých lesov po lúky, pričom sa zvyčajne vyhýba suchému prostrediu.

Charakteristika 
Nasledujúci opis sa vzťahuje na čeľaď v jej dnešnom, t.j. najužšom, rozsahu plus rody Myophonus, Brachypteryx, Heinrichia a Alethe.

Do čeľade patria malé až stredne veľké väčšinou sťahovavé vtáky. Dlhé sú okolo 13 - 30 cm a vážia okolo 15 - 125 g (rod Myophonus však býva dlhší a ťažší). Sfarbené sú väčšinou na hnedo, mnohé sú fŕkané a bodkované a často majú jemnú kresbu. Niektoré sú však čierne, niektoré modré a niektoré viacfarebné - farby potom siahajú od modrej po oranžovú. Stavba tela je často prispôsobená prostrediu - napr. sťahovavé druhy majú dlhšie a končistejšie krídla než stále druhy a drozd skalný má dlhý zobák, aby mohol lepšie loviť dážďovky, ktorými sa živí. Drozdovité sa pohybujú dobre po zemi aj stromoch. Väčšina druhov má relatívne dlhé nohy, ktoré im umožňujú rýchly beh, chodenie i skákanie po zemi. Mnohé drozdovité, najmä tie, ktoré žijú v otvorených biotopoch, sú známe tým, že sú dobrí speváci. 

Drozdovité sú väčšinou teritoriálne a monogamné vtáky. Samec vždy najprv nájde vhodné teritórium. Keď ho získa, spevom priláka samicu. Samica potom postaví hniezdo a vysedí vajcia, zatiaľ čo samec háji teritórium. 

Jednotlivé druhy majú rôzne umiestnenie hniezd - môžu byť na zemi, na strome alebo v dutine stromu. Aj tvary hniezd sa rôznia, ale väčšinou má hniezdo hlboký miskovitý tvar a je postavené zo suchých listov, stoniek a konárikov. 

Drozdovité konzumujú najmä bezstavovce (niektoré drozdy majú rady dážďovky, iné zas slimáky a pod.), drobné plazy, dužinaté plody a semená. Niektoré druhy (napr. drozd červenkastý, drozd čvíkotavý) vytvárajú voľné kŕdle, v ktorých lietajú za potravou, najmä v čase keď sú kríky obrastené dužinatými plodmi.

Systematika

Súčasný systém 
Súčasný systém recentných rodov čeľade drozdovité je takýto (stav január 2022):
čeľaď drozdovité (Turdidae):
podčeľaď Myadestinae:
(bez mena):
rod Grandala - grandala -- v minulosti zaraďovaný do čeľade muchárovité (Muscicapidae); vyskytuje sa v Ázii
rod Sialia - salašník -- vyskytuje sa v Severnej a Strednej Amerike
(bez mena):
rod Stizorhina - drozdovec/hrdzáň -- niekedy sa považuje za súčasť rodu Neocossyphus; vyskytuje sa v Afrike
rod Neocossyphus - drozdovec/hrdzáň -- vyskytuje sa v Afrike
rod Pinarornis - tmavoskaliar -- do roku 2020 zaraďovaný do čeľade muchárovité; vyskytuje sa v južnej Afrike
rod Myadestes - drozdovec/klarín -- vrátane bývalého rodu Phaeornis; vyskytuje sa v Amerike
podčeľaď drozdorodé (Turdinae) [v užšom, t.j. novšom zmysle]:
(bez mena) -- tieto rody sa vyskytujú v Amerike:
rod Ixoreus - drozd -- v minulosti považovaný za súčasť rodu Zoothera
rod Ridgwayia - drozd -- v minulosti považovaný za súčasť rodu Zoothera
rod Cichlopsis - drozd
rod Entomodestes - drozd
rod Hylocichla - drozd
rod Catharus - drozd
rod Zoothera v širšom zmysle  - drozd -- vyskytuje sa v Ázii a Austrálii: 
 rod Geomalia - drozd
 rod Zoothera v užšom zmysle - drozd
rod Geokichla - drozd -- v minulosti považovaný za súčasť rodu Zoothera; vyskytuje sa v Ázii a Afrike
rod Turdus v širšom zmysle - drozd:
rod Psophocichla - drozd -- vyskytuje sa v Afrike
rod Otocichla - drozd -- vyskytuje sa v Číne a Vietname
rod Turdus v užšom zmysle - drozd/ drozd+trskota+čvíkota+kolohrivec -- vrátane bývalých rodov Cataponera, Platycichla, Nesocichla a Cichlherminia; vyskytuje sa po celom svete
(bez mena):
rod Chlamydochaera - kočo/kochoa/sabažan: v minulosti zaraďovaný do čeľade húseničiarkovité (Campephagidae); vyskytuje sa na Borneu
rod Cochoa - kočo/kochoa; vyskytuje sa v Ázii
Vysvetlivka: Za prvou pomlčkou sú vždy uvedené slovenské názvy. Znak / oddeľuje úplné synonymá.

Staršie systémy 
Zhruba od 90. rokov 20. storočia do roku 2010 sa do čeľade drozdovité (Turdidae) okrem vyššie uvedených rodov často zaraďovali aj nasledujúce rody dnes patriace do čeľade muchárovité (=muchárikovité; lat. Muscicapidae):
rod Myophonus (=Myiophoneus) - hvízdač/drozd
rod Brachypteryx v širšom zmysle - kratokrídlec:
 rod Heteroxenicus - hvezdáčik/kratokrídlec
 rod Brachypteryx v užšom zmysle - kratokrídlec/slávik
rod Heinrichia - heinrichia/kratokrídlec -- do 80. rokov niekedy zaraďovaný ako súčasť rodu Brachypteryx
rod Alethe v širšom zmysle - ryšavec/drozdík:
rod Alethe v užšom zmysle - aleta/drozdík/ryšavec
rod Chamaetylas (=Pseudalethe) - drozdík/ryšavec
prípadne aj: rod Monticola v širšom zmysle - skaliar:
rod Pseudocossyphus - skaliar
rod Monticola v užšom zmysle - skaliar/drozd
Ojedinele sa v uvedenom období do čeľade drozdovité radil aj rod Kakamega (po slovensky podrastník/kakamežan), ktorý dnes patrí do čeľade podrastníkovité (lat. Modulatricidae).  

V druhej polovici 20. storočia (sčasti ešte do začiatku 21. storočia) sa do čeľade drozdovité zaraďovala popri rodoch, ktoré sú v nej obsiahnuté dnes (s výnimkou rodu Chlamydochaera), aj väčšina rodov z dnešnej čeľade muchárovité (vrátane už spomínaných rodov Myophonus, Brychypteryx, Heinrichia, Alethe, Monticola) a staršie aj niekoľko rodov z iných dnešných čeľadí. Konkrétne do čeľade drozdovité patrili popri jej dnešnom obsahu aj tieto rody:
všetky rody z dnešného tribusu Copsychini (plus rod Namibornis) podčeľade muchárorodé (Muscicapinae) čeľade muchárovité, t. j.:
rod Alethe v užšom zmysle - aleta/drozdík/ryšavec -- rod už bol spomenutý vyššie
rod Cercotrichas v širšom zmysle - žltorítka:
rod Erythropygia - žltorítka/spevák/červenáčik -- vrátane alternatívneho rodu Tychaedon
rod Cercotrichas v užšom zmysle - žltorítka 
rod Copsychus v širšom zmysle - šáma/šama:
rod Saxicoloides - šáma/šama/pŕhľaviarovka/kroviar
rod Trichixos - šáma/šama
rod Kittacincla - šáma/šama
rod Copsychus v užšom zmysle - šáma/šama/drozd
rod Namibornis - muchár/namibka -- dnes alternatívne zaraďovaný ako súčasť rodu Melaenornis (muchár)
všetky rody z dnešnej podčeľade pŕhľaviarorodé (Saxolinae) čeľade muchárovité okrem rodov Ficedula, Leonardina a Vauriella (=Rhinomyias), t. j.:
rod Pinarornis - tmavoskaliar -- rod už bol spomenutý vyššie
rod Myophonus (=Myiophoneus) - hvízdač/drozd -- rod už bol spomenutý vyššie
rod Brachypteryx v širšom zmysle:
rod Sholicola - niltava/modravec -- tento rod dnes patrí do podčeľade niltavorodé (Niltavinae) čeľade muchárovité; alternatívne sa Sholicola dnes považuje za súčasť rodu Myiomela
rod Heinrichia - heinrichia/kratokrídlec -- rod už bol spomenutý vyššie
rod Heteroxenicus - hvezdáčik/kratokrídlec -- rod už bol spomenutý vyššie
rod Brachypteryx v užšom zmysle - kratokrídlec/slávik-- rod už bol spomenutý vyššie
rod Cinclidium v širšom zmysle - modravec/indigovec:
rod Myiomela - modravec/muchárik/indigovec
rod Cinclidium v užšom zmysle (=Callene) - hvízdač/modravec/indigovec
rod Enicurus - vidličiarka/vidlochvostnáč
rod Irania - iránka/slávik
rod Hodgsonius - slávik/kresáč/hôrnik -- dnes je súčasťou rodu Luscinia v najužšom zmysle
rod Erithacus v širšom zmysle - slávik: 
rod Luscinia v širšom zmysle - slávik:
rod Tarsiger v širšom zmysle - modravec/slávik/krovinárik:
rod Ianthia - modravec/slávik/krovinárik
rod Tarsiger  v užšom zmysle - modravec/slávik/krovinárik
rod Luscinia v užšom zmysle - slávik:
rod Cyanecula (=Cyanosylvia) - slávik
rod Calliope - slávik
rod Luscinia v najužšom zmysle - slávik
rod Larvivora v širšom zmysle - slávik -- tento rod bol v druhej polovici 20. stor. sčasti zaraďovaný do rodu Luscinia v širšom zmysle:
rod Icoturus - slávik
rod Larvivora v užšom zmysle - slávik
rod Stiphrornis  - bieloškvrnka/bieloškvrnavec -- tento rod dnes patrí do podčeľade Cossyphinae (pozri nižšie)
rod Erithacus v užšom zmysle - červienka/slávik -- tento rod dnes patrí do podčeľade Cossyphinae (pozri nižšie)
rod Saxicola - pŕhľaviar
rod Campicoloides - skaliarik/pŕhľaviar -- niekedy považovaný za súčasť buď rodu Saxicola alebo rodu Oenanthe
rod Oenanthe  - skaliarik
rod Cercomela - skaliarik -- namiesto tohto rodu majú niektorí autori:
rod Emarginata - skaliarik
rod Pinarochroa - skaliarik
časť rodu Oenanthe - skaliarik
rod Thamnolaea - skaliarik
rod Myrmecocichla - skaliarik
rod Monticola v širšom zmysle - skaliar -- rod už bol spomenutý vyššie:
rod Pseudocossyphus - skaliar
rod Monticola v užšom zmysle - skaliar/drozd
rod Phoenicurus v širšom zmysle - žltochvost:
rod Adelura - žltochvost
rod Chaimarrornis - žltochvost/kresáč
rod Rhyacornis - žltochovost/kresáč
rod Phoenicurus v užšom zmysle - žltochvost
všetky rody z dnešnej podčeľade akalatorodé (Cossyphinae; = Erithacinae) čeľade muchárovité, t. j.:
rod Chamaetylas (=Pseudalethe) - drozdík/ryšavec -- rod už bol spomenutý vyššie
rod Cichladusa - palmovník/ranospevák
rod Sheppardia - akalat -- druhy tohto rodu boli v minulosti rozdelené medzi rody Alethe v širšom zmysle, Erithacus v širšom zmysle a Cossypha v širšom zmysle
rod Cossypha v širšom zmysle:
rod Xenocopsychus - braliarik
rod Dessonornis (= Caffrornis, [nevhodne] Callene) - akalat/červenáčik
rod Oreocossypha - bieloškvrnka/akalat/červenáčik
rod Cossyphicula - bieloškvrnka/akalat/červenáčik
rod Cossypha v užšom zmysle  - drozdík/akalat/červenáčik
rod Pogonocichla v širšom zmysle - bieloškvrnka/bieloškvrnavec:
rod Swynnertonia - bieloškvrnka/bieloškvrnavec
rod Pogonocichla v užšom zmysle - bieloškvrnka/bieloškvrnavec/červenáčik
niekoľko rodov, ktoré dnes patria do iných čeľadí než drozdovité či muchárovité, a to:
rod Chaetops - skalovec/spevák
rod Drymodes - kriačinár
rod Zeledonia - zeledónka/horárik
rod Modulatrix - podrastník
rod Kakamega - podrastník/kakamežan -- rod už bol spomenutý vyššie
rod Amalocichla - pitovec
U niektorých autorov v druhej polovici 20. storočia čeľaď drozdovité (Turdidae) vôbec neexistovala a jej obsah bol súčasťou čeľade muchárovité (Muscicapidae), a to spravidla ako podčeľaď drozdorodé (Turdinae) v širšom, t.j. staršom zmysle. Rozsah tejto podčeľade Turdinae v širšom zmysle sa menil rovnako ako sa menil vyššie spomínaný rozsah čeľade Turdidae, t.j. na konci 20. storočia podčeľaď Turdinae v širšom zmysle zahŕňala rody z dnešnej čeľade drozdovité okrem rodu Chlamydochaera ale vrátane rodov Myophonus, Brychypteryx, Heinrichia, Alethe a prípadne Monticola, zatiaľ čo zhruba do 80. rokov 20. stor. podčeľaď Turdinae v širšom zmysle zahŕňala aj vyššie spomínané ďalšie rody z dnešnej čeľade muchárovité a prípadne ďalších dnešných čeľadí (žltorítka, šáma, slávik, skalovec atď.).

Zdroje

Iné projekty