Mikón z Atén

Mikón () bol grécky sochár a maliar v 5. storočí pred Kr.

Mikón, syn Fanomacha, aténsky sochár a maliar, pôsobil okolo polovice 5. stor. pred Kr. Plínius uvádza, že bol známy ako tvorca sôch atlétov. Pripisujú sa mu dve sochy, z ktorých jedna, ako to zaznamenal Pausanias, zobrazovala pankratistu Kallia z Atén, ktorý zvíťazil v Olympii roku 472 pred Kr. (podstavec z tejto sochy s nápisom a so stopami po kovových nohách v nadživotnej veľkosti sa našiel v olympijskej Altide.)  a z druhej sa zachoval podstavec s časťou nápisu, datovaný približne do roku 450 pred Kr., nájdený na aténskej Akropole 

Hranaté zátvorky v nápise dopĺňajú medzery a označujú písmená, ktoré sú nečitateľné alebo úplne stratené.

Podľa Pausania pôsobil ako maliar v aténskom Theseióne  postavenom okolo roku 470 pred Kr., kde namaľoval obrazy Kentauromachie a Amazonomachie (Amazonky, bojovné „východné“ ženy, boli vnímané ako archetyp Peržanov útočiacich na Atény). Týmto motívom zrejme vyzdobil aj časť stoy poikilé, t. j. maľovanej kolonády v severnej časti Agory (aj táto maľba bola zhotovená v rámci Periklovho programu obnovy Atén). Mikón pri výzdobe stoy poikilé v spolupráci s maliarom Panainom namaľoval obraz zobrazujúci bitku pri Maratóne (pracoval tu aj Polygnótos, ktorý namaľoval obraz Dobytie Tróje, údajne ho zhotovil zadarmo a tým získal aténske občianstvo). Tieto maľby boli namaľované na vybielené dosky, pričom postavy mali výšku asi jeden meter. V Anakeione, tzv. chráme Dioskúrov v Aténach, namaľoval obraz znázorňujúci výpravu Argonautov do Kolchidy. Ako uvádza Pausanias, pri maľovaní tejto fresky si Mikón dal najviac záležať na maľbe Akasta a jeho koní.

Maliari Polygnótos a Mikón si čiernu farbu vyrábali z hroznových šupiek (nazývala sa „tryginon“).

Predstavu o Mikónových freskách môže o čosi priblížiť maľba v zmenšenej a ochudobnenej podobe na jednej váze v Louvri. Zobrazuje epizódu z výpravy Argonautov, v ktorej bol unesený účastník výpravy Hylas. Herakles, ktorého sa strata mládenca najbolestnejšie dotkla, sa radí s druhmi, ako ho oslobodiť.

Referencie a bibliografia 

Sochári starovekého Grécka
Maliari starovekého Grécka