Múzeum Slovenského národného povstania

Múzeum Slovenského národného povstania je celoštátne špecializované múzeum. Múzeum je rozpočtovou organizáciou  v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva obrany. Sídli v Banskej Bystrici. Riaditeľom múzea je od 1. októbra 2021 Marian Uhrin.

Vznik Múzea SNP 
Dňa 8. mája 1955 vzniklo múzeum, ale nebola jasná jeho profilácia, organizačná štruktúra a ani koncepcia činnosti. Povereníctvo školstva a kultúry a krajské politické orgány začali tieto otázky riešiť až koncom roka 1956. V apríli 1957 prešlo múzeum z pôsobnosti Krajského národného výboru v Banskej Bystrici do pôsobnosti Povereníctva školstva a kultúry, ako rezortné vedecké pracovisko. V júli 1957 Slovenská akadémia vied priznala Múzeu SNP vedecký charakter. Múzeum sa tak stalo celonárodným múzejným a vedeckým ústavom. Jeho základnou úlohou bolo zbierať, odborne spracovať, chrániť a sprístupňovať hmotné a duchovné pamiatky z obdobia Slovenského národného. Výsledky svojej muzeologickej a vedecko-výskumnej činnosti malo múzeum prezentovať hlavne prostredníctvom výstav, expozícií a prostredníctvom odborných periodík, časopisov a publikácií.

Míľniky múzea

Rok 1964. Základný kameň Pamätníka SNP 
V prvej polovici šesťdesiatych rokov sa vykryštalizoval profil a obsahové zameranie múzea. Vydali sa základné dokumenty a sprístupnila sa prvá expozícia. Vtedajšie krajské a centrálne stranícke orgány veľmi intenzívne sledovali výstavbu Pamätníka SNP. Už v primárnej fáze sa rátalo s tým, že to bude účelová budova Múzea SNP. Zároveň sa rozhodlo, kde bude tento objekt stáť.

Budova sa mala riešiť ako monumentálne dielo uspôsobené s vnútorným riešením pre výstavné účely trvalých muzeálnych zbierok, v priľahlých priestoroch pre budovanie zbierkových fondov, počítať s umiestnením exponátov priamo v teréne. Súťaž na projekt Pamätníka trvala päť mesiacov v roku 1959 a zúčastnilo sa jej 9 architektov.  V rokoch 1962-1946 vypracoval architekt Dušan Kuzma návrh dnešného objektu, ktorý schválili politické a štátne orgány. Pamätník SNP, v priestoroch ktorého sa nachádza múzeum bol verejnosti sprístupnený pri príležitosti 25. výročia Povstania v roku 1969.

Rok 1969. Pamätník SNP 
Za medzník v činnosti Múzea SNP môžeme pokladať aj jeho presídlenie v roku 1969 do architektonicky impozantnej budovy Pamätníka Slovenského národného povstania, kde jeho múzejná, vedecko-výskumná, expozičná, výstavná, ako aj kultúrno-osvetová činnosť získala nové možnosti rozvoja. V priestoroch Pamätníka SNP v roku 1969 otvorilo múzeum svoju novú stálu expozíciu (v poradí už tretiu expozíciu múzea), ktorej úroveň dosahovala európske parametre, po stránke obsahovej, technickej, ako aj výtvarného stvárnenia v netradičnom priestore pamätníka. Súčasťou expozície boli, v tom čase v múzejníctve ojedinelé, štyri audiovizuálne programy. Táto expozícia bola v mnohých oblastiach (múzejnej, výtvarnej, technickej) a spôsobom vyjadrovania i komunikácie s návštevníkom avantgardnou a ojedinelou múzejnou expozíciou v stredoeurópskom priestore.

Rok 1972. Obete varujú 
Obdobie normalizácie sa prejavilo aj na činnosti Múzea SNP. Rozhodnutia normalizačných komisií už koncom roka 1969 zmenili obsah a výtvarné stvárnenie len nedávno otvorenej expozície múzea. Svoju tvár zmenila aj pietna sieň Pamätníka SNP, odkiaľ v roku 1972 bolo demontované súsošie Obete varujú sochára Jozefa Jankoviča. Nahradil ho hrob neznámeho vojaka. V roku 1974 bolo súsošie prevezené do priestoru Národnej kultúrnej pamiatky Kalište. K 30. výročiu Slovenského národného povstania sprístupnilo múzeum novú stálu expozíciu. Expozícia sa nevymykala z rámca v tomto období v Československu vznikajúcich múzejných expozícií. Sedemdesiate a osemdesiate roky boli v Múzeu SNP aj rokmi intenzívneho zhromažďovania archívneho materiálu a zbierkotvornej činnosti. Tento fakt viedol v roku 1980 k zriadeniu Archívu Múzea SNP spolu so špecializovanou knižnicou.

Rok 2004. 60. výročie SNP 
21. storočie prinieslo v histórii Múzea SNP množstvo zmien. Pri príležitosti 60. výročia SNP bolo v pietnej sieni znovu odhalené súsošie Obete varujú. Najradikálnejšou zmenou však prešla stála expozícia múzea. Úplne nová expozícia s názvom Slovensko v protifašistickom hnutí odporu Európy v rokoch 1939–1945 bola pripravená a zrealizovaná v rekordne krátkom čase . V porovnaní s predchádzajúcimi expozíciami ide o tematicky, obsahovo a materiálovo najrozsiahlejšiu expozíciu v dejinách múzea, ktorá prezentuje rozhodujúce politické, vojenské a spoločenské udalosti v histórii Slovákov a Slovenska v kontexte s dejinami Európy rokov 1918–1948. Od roku 2006 pripravilo Múzeum SNP v rámci svojej novej filozofie „otvoreného múzea “ a v rámci obsahu „z úcty k národným dejinám” niekoľko úspešných projektov, ktoré rezonujú v laickej a odbornej verejnosti dodnes.

Rok 2014. 70. výročie SNP 
Dnešná podoba múzea a jeho činností je výsledkom mnohokrát tvrdého zápasu o jeho existenciu a miesto v kultúrnej spoločnosti. Je výsledkom obetavej práce zanietených múzejníkov, archivárov a historikov. Múzeum SNP je dnes dynamicky sa rozvíjajúcou inštitúciou s cieľom stáleho rozvoja, ktorá má v slovenskej kultúrnej spoločnosti slušné postavenie a čo je dôležité, slovenská spoločnosť a zahraničie má o ňu a výsledky jej činnosti záujem. Dôkazom toho sú oslavy 70. výročia Slovenského národného povstania, ktorých hlavným organizátorom je Múzeum SNP. Oslavy výročia Slovenského národného povstania, ktoré je bezpochyby najvýznamnejším vojenským vystúpením v našich dejinách koncipujeme tak, aby vzbudzovali oprávnenú hrdosť na zástoj našich predkov v protifašistickom zápase a jeho nepopierateľný morálny odkaz dnešku. Tento odkaz smeruje Múzeum SNP hlavne k mladej generácii.

Vedenie múzea 
Ján Július Tóth (1955 ‒ 1969)

Milan Rybecký (1970 ‒ 1972)

Štefan Pažúr (1973 ‒ 1989)

Ladislav Takáč (1990 ‒ 1995)

Ján Stanislav (1995 ‒ 2006)

Stanislav Mičev (2006 ‒ 2021)

Marian Uhrin (od 2021)

Činnosť 
Podľa zriaďovacej listiny je poslaním múzea „zhromažďovať, vedeckými metódami zhodnocovať, ochraňovať, odborne spracúvať, využívať a sprístupňovať zbierkové predmety a dokumentárne a archívne materiály viažuce sa k dejinám  slovenskej spoločnosti v rokoch 1938 – 1945 s dôrazom na dokumentáciu protifašistického a národnooslobodzovacieho boja a Slovenského národného povstania ako významnej súčasti európskej antifašistickej rezistencie v rokoch 2. svetovej vojny, dokumentovať povojnové súdne procesy, rehabilitácie povstalcov a súčasné prejavy neofašizmu, rasovej neznášanlivosti a intolerancie.“

V roku 2020 múzeum malo 95 zamestnancov.

Dejiny 
V roku 1953 sa konala konferencia Slovenskej akadémie vied k otázkam spracovania dejín Slovenského národného povstania, ktorej záverom bola požiadavka vytvorenia múzea SNP. Múzeum ako organizácia vznikla k 8. máju 1955. V apríli 1957 múzeum prešlo z Krajského národného výboru v Banskej Bystrici do pôsobnosti Povereníctva školstva a kultúry, ako rezortné vedecké pracovisko. V tom istom roku mu SAV priznala vedecký charakter a múzeum sa tak stalo „celonárodným múzejným a vedeckým ústavom“.

Z roku 1957 pochádzajú aj prvé zbierkové predmety, ktoré začalo múzeum zbierať prevažne darom na základe výziev občanom. V roku 1969 bolo múzeum presťahované do novootvoreného Pamätníka Slovenského národného povstavania a otvorilo v ňom v poradí už tretiu expozíciu. Už koncom roku 1969 sa však v nej uskutočnili normalizačné zmeny. V roku 1972 bolo z pietneho priestoru odstránené súsošie „Obete varujú“. K 30. výročiu povstania bola otvorená ďalšia expozícia. Od septembra 1979 múzeum riadila Ústredná správa múzeí a galérií so sídlom v Bratislave. Zároveň boli obmedzené akvizičné plány múzea v prospech Ústavu marxizmu leninizmu ÚV KSS. V roku 1980 však múzeum získalo právo na svoj vlastný archív.

Od 1. januára 1999 je múzeum zaradené pod Ministerstvo kultúry.

Predchodca súčasného generálneho riaditeľa, Stanislav Mičev, vo funkcii pôsobil od roku 2006, svoje pôsobenie ukončil k 30. septembru 2021.

Presun pod Vojenský historický ústav 
Podľa memoranda, ktoré podpísali ministri kultúry Natália Milanová (OĽaNO) a Jaroslav Naď (OĽaNO) by sa malo Múzeum SNP od januára 2022 stať súčasťou Vojenského historického ústavu. Pod rezortom kultúry by mali ostať len digitalizačné centrum a Slovenská národná expozícia v Osvienčime. Podľa riaditeľa Stanislava Mičeva boli náznaky presunu už pri oslavách SNP v roku 2020. Minister Naď mal memorandom zverejniť 5. mája 2021, oficiálne ho však riaditeľ nedostal. Mičev tvrdí, že Ministerstvo obrany „nebude chcieť, aby sme robili výskum holokaustu, spoločnosti a Slovenského štátu. Oni budú chcieť, aby sme sa venovali vojenskej stránke SNP“.

Od 7. do 25. mája podpísalo 5044 ľudí petíciu za zachovanie múzea pod Ministerstvom kultúry. Odborníci presun odmietajú. „S múzeom spolupracujem už vyše 50 rokov. Pripravovaná reforma je absurdná a škodlivá nielen pre Múzeum SNP, ale aj pre historickú obec na Slovensku,“ vyhlásil Ivan Kamenec. Podľa bývalého riaditeľa Jána Stanislava je presun „ďalším straníckym atakom a úmyselnou deštrukciou“. Riaditeľ Pamätníka Lidice v Česku Eduard Stehlík zámer označil za „nepochopiteľný“.

V júni 2021 historik Ivan Kamenec upozornil na chýbajúce vysvetlenie presunu múzea pod rezort obrany. Okrem iného o presune napísal: „K tomuto rozhodnutiu prišli vedenia oboch ministerstiev bez toho, aby svoj zámer konzultovali s dotknutým pracoviskom, alebo s predstaviteľmi slovenských múzeí, respektíve iných výskumných historických inštitúcií. Z profesionálneho i etického hľadiska je to čudný, ale u nás bežný postup, hoci sa do omrzenia opakujú sľuby o rešpektovaní mienky odborníkov. Bez chýbajúcich informácií tu nemožno robiť seriózne závery. Znepokojujúca je však metóda riešenia celého problému. S Múzeom SNP dlhodobo spolupracujem na rôznych odborných úrovniach.“

1. júna 2021 s presunom súhlasil Kultúrny výbor Národnej rady, žiadal však o zachovanie súčasného historického, vedeckého a edukačného poslania múzea. Minister obrany Naď pripustil, že zvažuje právnu subjektivitu múzea.

29. septembra vláda schválila presun pod Ministerstvo obrany navrhnutím novely zákona o múzeách a o galériách a o ochrane predmetov kultúrnej hodnoty. Múzeum si má udržať právnu subjektivitu. K 30. septembru 2021 zároveň končí doterajší generálny riaditeľ, Stanislav Mičev. Digitalizačné centrum múzea by malo prejsť pod Slovenskú národnú galériu a národná expozícia v Auschwitz-Birkenau pod Múzeum holokaustu v Seredi. 5. novembra 2021 sa minister obrany Jaroslav Naď stretol so zamestnancami múzea.

Referencie

Externé odkazy 
 – oficiálna stránka múzea
Múzeum SNP v Banskej Bystrici 

Múzeá na Slovensku
Kultúra v Banskej Bystrici
Slovenské národné povstanie
Organizácie v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva kultúry Slovenskej republiky
Príspevkové organizácie Ministerstva kultúry Slovenskej republiky
Organizácie založené v 1955