Stromárka bielohlavá

Stromárka bielohlavá (iné názvy: stromárka bielohrdlá, kačica vdova, stromárka vdovská, kačica bielochrbtá; lat. Dendrocygna viduata) je malý predstaviteľ zúbkozobcov z čeľade kačicovitých. Žije a hniezdi na území subsaharskej Afriky a väčšej časti Južnej Ameriky.

Taxonómia 
Druh popísal v roku 1766 Carl Linné v kolumbijskej Cartagene pod názvom Anas viduata.

Opis 
 Dĺžka tela: 38 - 48 cm

 Váha: 0,5 - 0,8 kg

 Rozpätie krídiel: do cca 90 cm

Ako všetky stromárky má aj stromárka bielohlavá dlhý krk a končatiny, čo jej dáva vzhľad podobný husiemu.

Od ostatných stromárok rodu Dendrocygna je ľahko rozoznateľná vďaka sfarbeniu hlavy, ktoré je čierno-biele, pričom čierna je zadná časť a biela je lícna a frontálna časť hlavy. Krk je taktiež v zadnej časti čierny. Sfarbenie tela je prevážne orieškovo hnedé s čierným chvostom a perami na letkách. Oči sú hnedé a zobák je čierny. Neoperená čiasť nôh je modrá s čiernymi znakmi. Samice sú sfarbené rovnako ako samci, len na prednej časti hlavy a na krku majú aj hrdzavo sfarbené znaky.

Hlas 
Hlasový prejav je trojslabikový hvízdavý zvuk trvajúci 1,5 - 2 sekundy.

Výskyt 
Vyskytuje sa vo veľkej časti subsaharskej Afriky, vrátane Madagaskaru a obýva aj väčšiu časť územia Južnej Ameriky. Výskyt čiastočne zasahuje aj na územie Strednej Ameriky.

Na území Strednej a Južnej Ameriky výskyt siaha od Kostariky na severe cez územie severnej a východnej Kolumbie a na východe cez Guayanu až po územie severnej Argentíny a Uruguaje na juhu.

V Afrike sa vyskytuje v jej subsaharskej časti od Mauritánie, Senegalu a Eritrey na severe až po južné časti Južnej Afriky na juhu. Najrozšírenejšie sú v Afrike na území Zimbabwe, Mozambiku, severnej Namíbie, východnej Botswany a vo východnej časti Južnej Afriky. Mimo kontinentálnej Afriky obýva aj Madagaskar a Komory.

Biotop 
Vyskytuje sa na rôznych typoch území s vodnými plochami pričom preferuje sladkovodné biotopy. Zvyčajne ide o rôzne močiare a jazerá, zarastené vodné plochy ale aj ryžové polia.

Spôsob života 
Stromárka bielohlavá nie je teritoriálna.

Často lokálne migruje v závislosti od dostupnosti vodných plôch a potravy.

Obvykle sa vyskytuje v skupinách, ktoré čítajú desiatky až stovky jedincov. Často sa zdržujú v spoločnosti stromárky hrdzavej. 

Vytvárajú trvalé monogamné páry.

Lietajú prevážne v noci, kedy prebieha aj kŕmenie.

Ačkoľvek má dlhý krk a nohy, narozdieľ od ostatných stromových kačiek, netrávi veľa času na stromoch a preferuje zem v čom sa podobá skôr husám, alebo klasickým kačiciam. Preferuje predovšetkým piesočné brehy u vodných plôch.

Hniezdenie 
Hniezdenie sa začína začiatkom obdobia dažďov, pričom najviac vajec je znášaných v období najväčšej kumulácie zrážok. Toto sa môže v rôznych miestach výkytu líšiť a tak napríklad vo Venezuele hniezdenie prebieha od júla do septembra a napríklad v Etiópii od júla do októbra. K hniezdeniu dochádza v nestálych kolóniách. Hniezdo býva postavené vo vysokej tráve, alebo tŕstí a na výstavbu používajú stromárky okolitú vegetáciu.

Samica znáša 4 - 13 (16) vajec. Na vajciach sedia obaja rodičia. Mladé jedince sa liahnu po 26 - 28 dňoch a operia sa približne po 8 týždňoch od vyliahnutia.

Potrava 
Potrava je rôznorodá a zahŕňa rôzne druhy vegetácie a semien,  ale konzumuje aj vodných bezobratlých. Potravu konzumuje prevážne v noci, pričom sa za ňou potápa.

Ohrozenie a ochrana 
Podľa klasifikácie IUCN patrí k najmenej ohrozeným taxónom. Je hojne rozšírená na celom území výskytu a jej populácia je považovaná za stúpajúcu.

Interakcie s človekom 
V oblastiach výskytu s vysokou koncentráciou tohto druhu môže dochádzať k poškodzovaniu poľnohospodárskych plodín.

Galéria

Referencie

Iné projekty 

Kačicovité
Najmenej ohrozené druhy
Vtáky Afriky
Vtáky Južnej Ameriky
Vtáky Madagaskaru