Katedra rusistiky a východoeurópských štúdií Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave

Katedra rusistiky a východoeurópskych štúdií Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave je jednou z 31 katedier Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave. Katedra ponúka štúdium v programe Ruské a východoeurópske štúdiá a Prekladateľstvo a tlmočníctvo (ruština – angličtina, ruština – nemčina). Študijný program Ruské a východoeurópske štúdiá je koncipovaný ako areálové štúdium, v ktorom má priestor praktická jazyková príprava, reálie, kulturologické, politické, sociálne a historické aspekty. Štúdium Prekladateľstva a tlmočníctva je zamerané na teoretické a praktické znalosti o jazyku a kultúre. 
Vo vedeckovýskumnej činnosti sa katedra zameriava na spracovanie dejín ruskej literatúry a rukopisného dedičstva ruského a slovanského stredoveku, výskum súčasného ruského jazyka a teórie a praxe prekladu a tlmočenia.

Personálne obsadenie katedry 
Vedúci katedry Doc. Mgr. Ľubor Matejko, PhD.

Ďalší učitelia katedry 
 Mgr. Nina Cingerová, PhD.
 Mgr. Irina Dulebová, PhD.
 prof. PhDr. Anton Eliáš, CSc.
 prof. PhDr. Mária Kusá, CSc.

Doktorandi v dennej forme štúdia
 Mgr. Ingrid Valová
 Mgr. Andrej Kállay
 Mgr. Kristína Radimáková
 Mgr. Katarína Hrčková
 Mgr. Ľubica Bezáková
 Mgr. Jaroslav Sommer

Dejiny katedry 
Slavistické disciplíny, vrátane rusistiky, boli od začiatkov existencie Filozofickej fakulty UK zastúpené kurzami pre poslucháčov fakulty, pričom v rámci Slovanského seminára bolo od akademického roku 1922/1923 vyčlenené samostatné Oddelenie ruského jazyka a literatúry. Oddelenie viedol od jeho vzniku až do roku 1945 Valerij Alexandrovič Pogorielov, predtým profesor na ruskej univerzite vo Varšave. Prof. V. A. Pogorielov prednášal dejiny ruského jazyka a literatúry, ruskú ľudovú slovesnosť, ruskú dialektológiu a cyrilskú paleografiu, viedol aj lektorské cvičenia z ruštiny. Ako odporca boľševizmu sa pred príchodom sovietskych vojsk začiatkom roka 1945 vysťahoval do americkej okupačnej zóny v Nemecku. Ešte roku 1945 vymenovali za profesora ruskej filológie ďalšieho príslušníka porevolučnej vlny ruských emigrantov prof. A. V. Isačenka, ktorý predtým pôsobil u prof. S. N. Trubeckého vo Viedni, habilitoval sa v Ľubľane a od roku 1941 pracoval v Bratislave ako lektor ruského jazyka na Vysokej škole obchodnej. V roku 1946 sa prof. A. V. Isačenko, v tom čase už rešpektovaný znalec v oblasti ruskej jazykovedy, stal riaditeľom novokonštituovaného Ruského seminára, ktorý sa v roku 1948 transformoval na Katedru ruského jazyka a moderných filológií. Vedúci post si udržal aj neskôr, keď vznikla Katedra ruského jazyka a literatúry. Profesora A. V. Isačenka možno považovať za zakladateľa profesionálnej slovenskej rusistiky a s jeho menom sa spája aj prvé obdobie veľkého rozmachu katedry. 

Po komunistickom prevrate v roku 1948 sa ruská filológia ocitla v celkom novej situácii. Do popredia vystúpili najmä jej pragmatické úlohy, spojené s enormným dopytom po učiteľoch ruštiny všetkých stupňov škôl, ako aj po prekladateľoch z ruštiny. V roku 1955, keď prof. A. V. Isačenko odišiel z Bratislavy do Olomouca, už mala katedra desať interných učiteľov. 
Rozvoj rusistiky pokračoval aj v druhej polovici 50. rokov a v 60. rokoch, keď sa na čele katedry po prof. A. V. Isačenkovi vystriedali doc. Ľ. Ďurovič (1955 – 1959) a doc. J. Kopaničák (1959 – 1970). Politicky exponovaná pozícia ruskej filológie prinášala pre rozvoj odboru isté výhody, ale mala i svoje tienisté stránky, napríklad vysokú mieru citlivosti kádrovej otázky. Politické turbulencie prinášali v osudoch mnohých pracovníkov katedry neraz dramatické zvraty a  bránili vytvoreniu prirodzeného vedeckého prostredia. Situácia na katedre v 70. a 80. rokoch bola zrkadlovým obrazom stagnácie v krajine. Z hľadiska rozvoja rusistiky nastal na jednej strane značný rast kvantity – v roku 1974 bolo na katedre až 27 interných učiteľov. Pokiaľ ide o metodologickú kreativitu a vedeckú produkciu, v porovnaní s predchádzajúcim obdobím však badať istý útlm. Na poste vedúceho katedry v tomto čase krátko pôsobil doc. C. Chorvát (1970 – 1971), po ňom sa ujal vedenia doc. J. Svetlík (1971 – 1977), neskôr doc. I. Serdula (1977 – 1986) a napokon doc. N. Ševcová (1986 – 1989). 

Politický obrat roku 1989 nemohol neovplyvniť vývin rusistiky ako odboru. Katedra na jednej strane reprezentovala jednu z najrozvinutejších filologických disciplín s veľkou kádrovou a materiálnou základňou, na druhej strane však už nepôsobili činitele, vďaka ktorým rusistika v predchádzajúcom období patrila k preferovaným filológiám. Citeľným sa stal najmä pokles záujmu o učiteľské štúdium, keďže ruština postupne stratila dominantné postavenie na základných a stredných školách. Ak mala katedra v roku 1989 dve desiatky interných učiteľov, v roku 1993 to už bolo len 16 a proces redukcie pokračoval aj naďalej, takže v roku 2009 bol počet interných pedagógov šesť. Profil katedry sa za toto obdobie v mnohých ohľadoch zmenil. Dominantným študijným programom sa stali novokoncipované ruské a východoeurópske štúdiá. Pokiaľ ide o vedeckú produkciu, do popredia sa od polovice 90. rokov dostala literárnovedná rusistika, ktorá sa po celé desaťročia javila v porovnaní s jazykovedou ako menej produktívna. V priebehu dvoch desaťročí sa na poste vedúceho katedry vystriedalo niekoľko interných učiteľov – doc. A. Eliáš (1989 – 1992), doc. G. Baláž (1992 – 1995), doc. R. Blazsek (1995 – 1998), doc. O. Kovačičová (1998 – 2001). Od roku 2001 je vedúcim katedry doc. Ľ. Matejko.

Aktivity katedry 
Katedra každoročne organizuje ŠVOČ a rozličné exkurzie spojené s poznávaním kultúry východnej Európy (napr. Ukrajina [Ľvov], Maďarsko, Severné Macedónsko, Rusko [Petrohrad, Solovecké ostrovy] a ďalšie). Poslucháči katedry sa zúčastnili aj na prvých dvoch ročníkoch medzinárodného festivalu ruského jazyka a kultúry „Друзья, прекрасен наш союз!“, ktoré sa konali v Krakove a vo Varšave.
Počas letných mesiacov sa študenti môžu zúčastniť dobrovoľníckeho pobytu v Kostromskej oblasti v Rusku.
V súčasnosti sa na katedre konajú stretnutia s veľvyslancami z východoeurópskych krajín. Doteraz sa uskutočnili prednášky veľvyslancov z Bieloruska V. M. Serpikova, ktorý sa usiloval o demýtizáciu stereotypov o Bielorusku. Prednáška trvala približne hodinu a jej účastníci si vypočuli základné štatistické údaje o krajine a keďže išlo o diskusiu, na záver stretnutia mohli študenti klásť svoje otázky. 25. 4. sa uskutočnilo ďalšie zaujímavé stretnutie, tentoraz na katedru zavítal veľvyslanec Ruskej federácie na Slovensku P. M. Kuznecov. Pri tomto stretnutí išlo skôr o diskusiu, kde študenti mohli klásť svoje otázky. Veľvyslanec hovoril o vzťahoch Ruska a Slovenska, ako aj Ruska a Európskej únie.

Učitelia, ktorí v odbore pôsobili v minulosti 
 doc. PhDr. Gerhard Baláž, CSc., 1953 – 1995
 Mgr. Jana Benkovičová, CSc., 1997 – 2008
 PhDr. Rudolf Beták, CSc., 1960 – 1986
 doc. PhDr. Rudolf Blazsek, CSc., 1987 – 1998
 doc. PhDr. Michal Čabala, CSc., 1956 – 1997
 prof. PhDr. Ľubomír Ďurovič, DrSc., 1954 – 1966
 doc. PhDr. Uľjana Fecaninová, CSc., 1953 – 1987
 doc. PhDr. Vasiľ Choma, CSc., 1960 – 1969, 1988 – 1993
 doc. PhDr. Cyril Chorvát, CSc., 1959 – 1972
 mim. prof. PhDr. Alexandr Vasilievič Isačenko, DrSc., 1943 – 1955
 PhDr. Milada Jankovičová, CSc., 1974 – 2006
 odb. asist. Lýdia Jurzová, prom. filológ, 1949 – 1951, 1955 – 1986
 prof. PhDr. Ján Komorovský, CSc., 1954 – 1959
 doc. PhDr. Galina Konfederáková, CSc., 1974 – 1994
 prof. PhDr. Juraj Kopaničák, CSc., 1956 – 1970
 doc. PhDr. Oľga Kovačičová, CSc., 1970 – 2008
 PhDr. Oľga Kuželová, CSc., 1972 – 2004
 doc. PhDr. Vasil Latta, CSc., 1954 – 1965
 doc. PhDr. Ľudmila Marušiaková-Desnickaja, CSc., 1959 – 1970
 doc. PhDr. Nina Milecová, CSc., 1977 – 1991
 PhDr. Zdenka Nováková, CSc., 1988 – 2000
 PhDr. Ema Panovová, CSc., 1951 – 1954
 PhDr. Zuzana Poljaková, 1960 – 1994
 prof. Dr. h. c. Valerij Aleksandrovič Pogorielov, 1922 – 1945
 prof. PhDr. Ivan Serdula, DrSc., 1952 – 1990
 doc. PhDr. Ivan Slimák, CSc., 1953 – 1995
 prof. PhDr. Ján Svetlík, CSc., 1952 – 1992
 doc. PhDr. Svatava Šebejová, CSc., 1961 – 1997
 doc. PhDr. Nadežda Ševcová, CSc., 1975 – 1991
 prof. PhDr. Pavel Šima, CSc., 1974 – 1996
 doc. PhDr. Štefan Švagrovský, CSc., 1974 – 1996

Referencie

Externé odkazy
 Oficiálna stránka katedry

Filozofická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave