Dokeská pahorkatina

Dokeská pahorkatina je geomorfologickou časťou južnej a juhozápadnej časti Ralskej pahorkatiny. Územie o rozlohe 753 km2 je prevažne súčasťou okresu Česká Lípa v Libereckom kraji, v menšej miere aj susedných okresov Mělník, Litoměřice a Mladá Boleslav. Najvyšším vrcholom je Vlhošť (614 m), najnižší je na východe tok Labe (145 m).

Geológia 
Je to členitá pahorkatina, tvorená vrchnokriedovými pieskovcami, piesočnatými slieňovcami, slieňovcami a vápnitými ílovcami a treťohornými vulkanitmi. Vyhranený štruktúrne denudačný povrch, miestami neotektonicky porušený, charakterizovaný sedimentárnymi štrukturálnymi stupňovinami, štruktúrnymi a tektonickými kotlinami, kaňonovitými údoliami, neovulkanickými uzlami a početnými tvarmi zvetrávania a odnosu pieskovcov.

Geomorfologické členenie 
Českolipsko je zahŕňané do troch subprovincií Českej vysočiny: Česká tabule, Krkonošsko-jesenická subprovincia a Krušnohorská subprovincia.
Súčasťou Českej tabule je Ralská pahorkatina (podľa členenia zavedeného Jaromírom Demkom VIA-1), ktorá má dva podcelky: Dokeská pahorkatina (VIA-1A) a Zákupská pahorkatina (VIA-1B).

Tieto podcelky sa delia do menších okrskov. Dokeská pahorkatina ich má päť:
 Polomené hory (VIA-1A-1) - najväčší okrsok, má niekoľko horopisných častí, ktoré sú napospol súčasťou CHKO Kokořínsko; najvyšším vrcholom okrsku i celej Dokeskej pahorkatiny je vrch Vlhošť.
 Úštěcká pahorkatina (VIA-1A-2) - tvorí západnú hranicu celku, je to mierne členitá pahorkatina, ktorej najvyšším bodom je vrch Hořidla (371 m) s rovnomennou rozhľadňou na vrchole .
 Jestřebská kotlina (VIA-1A-3) - pretiahnutá zníženina v povodí Robečského potoka, kde sa nachádza množstvo rybníkov, často na chránených územiach (Holanské rybníky, Novozámecký rybník, Břehyňský rybník); najvyšším bodom je vrch Borný (446 m).
 Provodínská pahorkatina (VIA-1A-4) - jej centrálnu časť tvorí skupina Provodínských kameňov, južnú časť členitá plošina Hradčanskej pahorkatiny, v ktorej leží najvyšší bod - Dub v obore veľký Dub.
 Bezdězská vrchovina (VIA-1A-5) - dominantné sú tu oba vrcholy Bezdězu, Malý a Velký, ďalej je tu dvojica Velká a Malá Buková.
Kompletné geomorfologické členenie celej Ralskej pahorkatiny uvádza nasledujúca tabuľka:

Ochrana prírody 
Na území Dokeskej pahorkatiny pôsobí CHKO Kokořínsko a CHKO České středohoří. Je tu rad chránených lokalít, NPP Peklo, PP Kaňon potoka Kolné, NPR Novozámecký rybník, NPP Swamp, NPR Břehyně - Pecopala, PR Veľký a Malý Bezděz, PR Kokořínský důl, PP Špičák u Střezivojic, PP Husa.

Najvyššie kopce Dokeskej pahorkatiny 
Uvedená je drvivá väčšina kopcov nad 450 metrov.

 Vlhošť (614 m), Polomené hory
 Veľký Bezděz (604 m), Bezdězská vrchovina
 Malý Bezděz (577 m), Bezdězská vrchovina
 Ronov (553 m), Polomené hory
 Vrátenská hora (508 m), Polomené hory
 Maršovický vrch (495 m), Polomené hory
 Špičák (482 m), Polomené hory
 Drnclík (481 m), Polomené hory
 Berkovský vrch (480 m), Polomené hory 
 Velký Beškovský kopec (474 m), Polomené hory
 Velká Buková (474 m), Bezdězská vrchovina
 Šedina (473 m), Polomené hory 
 Korecký vrch (465 m), Polomené hory
 Nedvězí (458 m), Polomené hory
 Dub (458 m), Provodínská pahorkatina
 Pecopala (451 m), Provodínská pahorkatina

Podrobný zoznam hôr a kopcov podľa nadmorskej výšky a prominencie obsahuje Zoznam vrcholov v Ralskej pahorkatine.

Fotogaléria hôr a kopcov

Referencie

Pozri aj 
 Geomorfologické členenie Česka
 Zoznam vrchov a kopcov v okrese Česká Lípa

Iné projekty

Externé odkazy 
 Geomorfologické mapa na Mapy.nature.cz
 Geomorfologické členenie kraja podľa údajov Libereckého kraja (r. 1987, J. Demek) 
 Web Treking o členení oblastí

Zdroj 

 
Ralská pahorkatina
Okres Česká Lípa
Okres Mělník
Okres Litoměřice
Okres Mladá Boleslav
Pahorkatiny v Česku
Geomorfologické podcelky v Česku