Pstružník

Pstružník je potok v Košickom regióne v meste Košice v mestskej časti Kavečany a v mestskej časti Sever  obe v okrese Košice I a v obci Kostoľany nad Hornádom v okrese Košice-okolie. Je to pravostranný prítok Hornádu, ktorý ústi do Slanej na území Maďarska; má dĺžku 2,8  km. Je vodným tokom V. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-32-03-1486. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Čierna hora,  geomorfologický podcelok Hornádske predhorie a geomorfologický celok Košická kotlina,  geomorfologický podcelok Košická rovina.

Prameň 
Pramení v nadmorskej výške  východne od intravilánu Kavečian v poľnohospodárskom extraviláne mestskej časti Kavečany.

Opis toku 
Tečie východným smerom poľnohospodárskym extravilánom, pri južnom brehu obteká pole s rovnomenným názvom Pstružník ležiace medzi brehom potoka a Budanovou ulicou, v nadmorskej výške  vteká bez zmeny smeru do lesa spočiatku kombinovaného s poľnohospodárskymi pozemkami, ľavým brehom obteká pole Stredné pece; pravým brehom obteká vodojem, vo výške  priteká na obecnú hranicu medzi Kavečanmi a Kostoľanmi nad Hornádom a zároveň aj na okresnú hranicu medzi okresom Košice I a okresom Košice-okolie; sleduje túto hranicu; vo výške   vodný tok začína sledovať obecnú hranicu medzi Kostoľanmi nad Hornádom  a mestskou časťou Košice - Sever až do ústia, vyteká z lesa a vteká do intravilánu Kostolian nad Hornádom; podteká cestu III/3390 z mestskej časti Sever cez Kostoľany nad Hornádom do Obišoviec  a vo výške  ústi do Hornádu ako jeho pravostranný prítok. Potok Pstružník nemá prítoky.
Preteká juhovýchodnou časťou katastrálneho územia Kavečany, od nadmorskej výšky  až po ústie do Hornádu tvorí južnú hranicu obce Kostoľany nad Hornádom najprv v malom úseku s Kavečanmi a ďalej s mestskou časťou Sever; táto hranica je zároveň aj okresnou hranicou medzi okresom Košice-okolie a okresom Košice I.
Pramení, preteká a ústi na pomedzí geomorfologického celku Čierna hora, geomorfologického podcelku Hornádske predhorie s geomorfologickým celkom Košická kotlina a jej geomorfologickým podcelkom Košická rovina.

Pôvod názvu       
Hydronymum Pstružník má pôvod v charakteristickom výskyte rýb označovaných menom pstruh s významom druh ryby z rodov Salmo a Oncorhynchus s výnimkou lososov s chutným mäsom žijúca v chladných horských bystrinách; zo slovného základu apelatíva pstruh po doplnení formantom -n-ík bol utvorený jednoslovný nepredponový odvodený názov Pstružník ako súčasť  skupiny názvov v slovenskej toponymii vrátane hydronymie. Porovnaj aj hydronymá napr.  Kalník, Mútnik, Rudník, Smolník, Zlatník. Podobnú motiváciu pomenovania ako Pstružník majú aj potoky Pstružný potok a Pstruhový potok.

Názov vodného toku Pstružník bol štandardizovaný v roku 1975.
Hydronymum Pstružník bolo prenesené  bez zmeny na pole Pstružník v pramennom priestore na pravom brehu potoka.

História názvu  
Pomenovací akt hydronyma Pstružník prebehol v slovenskom jazykovom prostredí zo slovanského apelatíva pЬstrǫgЪ → pstruh. Po prisídlení maďarského obyvateľstva do okolia dnešných Košíc bol tento názov s dobovou modifikáciou prevzatý do maďarčiny; prevzatie sa uskutočnilo ešte pred prvou polovicou 12. storočia, lebo v tomto čase došlo v slovenčine k substitúcii g → h. K roku 1261 sa viaže latinsky písaná listina s opisom hraníc, kde sa o území Horných Košíc uvádza, že ležia medzi Črmeľom, Pstružníkom (s podobou názvu Pistrungus potoc) a Hornádom.
    
V 19. storočí sa objavila z pera kartografa podoba hydronyma Strážnik, ktorá mohla byť motivovaná podobnosťou ťažko vysloviteľnej spoluhláskovej skupiny na začiatku hydronyma Pstružník pre kartografa neslovenského pôvodu ako aj prítomnosťou neďalekého vrchu s názvom Stráža: 1820 Straznyík, 1876 Strážnik,  1952 Strážnik. Od polovice dvadsiateho storočia sa používa výlučne podoba názvu Pstružník.

Referencie 

Potoky na Slovensku
Povodie Hornádu
Vodné toky v Košiciach
Vodné toky v okrese Košice I
Vodné toky v okrese Košice-okolie
Vodné toky v Čiernej hore
Vodné toky v Košickej kotline