Provensalské Alpy

Provensalské Alpy je pohorie nachádzajúce sa v južnom Francúzsku v departemente Alpes-de-Haute-Provence. Geograficky sa radí do Západných Álp. Hlavným stavebným kameňom pohoria je vápenec. Najvyššia hora je Tête de l'Estrop (2 961 m).

Poloha 
Na severe tvorí hranicu pohoria sedlo Col d'Allos (2 247 m) a prehradné jazero Serre-Poncon. Na západe je hranica vymedzená údolím rieky Durance. Na východe a severovýchode susedí pohorie s vyššími Kottickými Alpami. Juh masívu je ohraničený Stredozemným morom. Pozdĺž pobrežia sa tiahnu horské masívy Esterel a Maures.

Charakteristika a členenie 
Provensálske Alpy sú krajinne veľmi pestré a pritom rozľahlé pohorie. Celková plocha je 9 300 km². Celé územie masívu je plné hlbokých dolín, roklín a kaňonov v ktorých tečú divoké rieky ako Verdon, Bevera či Loup. Tieto vodou vyhĺbené kaňony majú vysoké steny až niekoľko sto metrov. Sever masívu má ešte veľhorský charakter a dá sa priradzovať k Alpám (Trois-Évêchés a Digne). Južné, prímorské celky Maures a Esterel sú geologicky veľmi staré a k Alpám sa už nezaraďujú. Napriek tomu sú súčasťou horstva Provensálskych Álp.

Trois-Évêchés 

Trois-Évêchés je najvyššou skupinou pohoria, kde sa nachádza najvyšší vrchol Tête de l'Estrop. Zrejme najpôsobivějším štítom celého pohoria je Grande Séolane (2 909 m). Celok je tvorený metamorfovanými horninami ako sú pieskovec a žula. Na východe a juhovýchode susedí so skupinou Prímorských Álp, masívom Pelat (Mont Pelat, 3 050 m).

Vrcholy

Digne 

Digne je plošne najrozľahlejší celistvý masív Provensálskych Álp, ktoré sa ďalej na sever rozdeľuje na mnoho nesúrodých malých horských masívov, ktorých štruktúra je veľmi zložitá. Masív Digne je tvorený vápencami a sadrovcami. Vrcholy tu ľahko prevyšujú hranicu 2 000 m. Najvyšším vrcholom je Monges (2 115 m).

Vrcholy

Esterel 

Esterel je prímorská oblasť Provensálskych Álp, ktorá dosahuje svoju najvyššiu výšku 618 m v kulminantnom bode Le mont Vinaigre. Vek masívu sa odhaduje na 250 mil. rokov a celková rozloha je 320 km². Pohorie je tvorené magmatickými horninami čadičom a ryolitom.

Vrcholy 
 Le mont Vinaigre (618 m)
 Les Suvières (558 m)
 Pic de l'Ours (492 m)
 Cap Roux (453 m)
 Pic d'Aurelle (322 m)
 Rastel d'Agay (287 m)

Maures 
Maures je opäť horstvo, ktoré lemuje Stredozemné more. Najvyšším vrcholom je Signal de la Sauvette (780 m). Maures je tvorené žulou, graptolitom a amfibolitom.

Príroda 
Rastlinstvo je v oblasti teplých Provensálskych Álp veľmi pestré. Objavujeme tu aj zástupcov stredomorskej flór ako napríklad Borovica pínia, cyprusy, Gaštan jedlý či olivy. Darí sa tu aj pistáciam, pomarančom a citrónom. Úplne na juhu rostú opuncia, agáve, kaktusy a aloe. Najcharakteristickejšou rostlinou oblasti Provence je však levanduľa, ktorej modré kvety a omamná vôňa je symbolom južného Francúzska. V masíve Maures rastie mnoho druhov orchidejí a nachádzajú sa tu masívne porasty dubu korkového.

Turistické strediska 

 Grand-Puy (Seyne) - Digne
 Chabanon (Selonnet) - Digne
 Val d'Allos - Trois-Évêchés
 Pra Loup - Trois-Évêchés
 Saint-Jean-Montclar - Trois-Évêchés
 Bormes-les-Mimosas - Maures
 Le Lavandou - Maures
 Cavalaire-sur-Mer - Maures
 Saint-Tropez - Maures
 Sainte-Maxime - Maures
 Saint-Raphaël - Esterel
 Agay - Esterel
 Cannes - Esterel
 Le Trayas - Esterel

Referencie

Literatúra 
 Petr, Ivo. Francouzské Alpy: turistika, treking, cykloturistika: 44 túr - od Ženevského jezera po Středozemní moře. 1. vyd. Ostrava: Mirago, 1999. 141 s. Průvodce po evropských horách; 1. .

Zdroj 

Pohoria vo Francúzsku
Alpes-de-Haute-Provence
Pohoria v Alpách