Zoznam olympijských víťazov staroveku

Olympijské hry boli v starovekom Grécku založené podľa tradície v roku 776 pred Kr. Pôvodne to bola miestna slávnosť, ktorá sa postupne stala peloponézskou a nakoniec celogréckou udalosťou. Olympijské hry sa konali na počesť najvyššieho gréckeho boha Dia a ich štvorročný cyklus sa stal podkladom gréckeho letopočtu.
 
Na začiatku hier, ktoré trvali len jeden deň, sa v Olympii zaviedol beh na jedno stadion (stadiodromos) a v tejto disciplíne sa súťažilo do roku 752 pred Kr., keď sa na hrách zaviedol diaulos (beh na dve stadiá). Ďalšie olympijské disciplíny zavedené v archaickom období boli: v roku 720 pred Kr. dolichos (beh na dlhú trať), roku 708 pred Kr. penthatlon (päťboj) a palé (zápasenie), roku 688 pred Kr. pygmé (box), roku 680 pred Kr. tethrippon (preteky so štvorzáprahom koní), roku 648 pred Kr. pankration (všeboj) a kelés (jazdecké preteky na koňoch), roku 632 pred Kr. stadiodromos a palé dorastencov, v roku 628 pred Kr. penthatlon dorastencov, roku 616 pred Kr. pygmé dorastencov, v roku 520 pred Kr. hoplitodromos (beh ťažkoodencov) a v roku 500 pred Kr. apéné (preteky vozov ťahaných párom mulov).
 
Z olympijských hier je známych vyše 800 víťazov. Podľa zoznamu talianskeho historika Luigiho Morettiho, takmer 500 víťazom poznáme meno, domovské mesto, dátum hier a aj disciplínu, v ktorej súťažili. Na dobu spred 15 až 27 storočí je zoznam prekvapujúco veľký, ale z ďaleka nie úplný. Väčšie medzery sú v ňom skôr z novších ako zo starších čias.

Archaické obdobie

OH v rokoch 776 – 728 pred Kr.

OH v rokoch 724 – 680 pred Kr.

OH v rokoch 676 – 620 pred Kr.

OH v rokoch 616 – 500 pred Kr.

Klasické obdobie 

V klasickom období sa na olympijkých hrách zaviedlo v roku 496 pred Kr. kalpé (preteky klusákov), roku 408 pred Kr. synóris (preteky na voze s dvojzáprahom), roku 396 pred Kr. súťaž trubačov a hlásateľov a v roku 384 pred Kr. tethrippon pólikon (tethripon žrebcov). Hry sa v roku 472 pred Kr. predĺžili na päť dní.

OH v rokoch 496 – 400 pred Kr.

OH v rokoch 396 – 324 pred Kr.

Helenistické obdobie 
V helenistickom období zaviedli na olympijských hrách v roku 268 pred Kr. synóris so žrebcami, roku 131 pred Kr. jazdecké preteky na žrebcoch a roku 200 pred Kr. pankration dorastencov.

OH v rokoch 336 – 228 pred Kr.

OH v rokoch 224 – 148 pred Kr.

Grécko-rímske obdobie 

V grécko-rímskom období bola Olympia v roku 84 vyrabovaná vojskami rímskeho vojvodcu Sullu a v roku 80 na jeho rozkaz hry konané v Ríme a v Olympii sa konali len hry dorastencov. V roku 65 sa hry na rozkaz rímskeho cisára Nera preložilili o dva roky a prispôsobili jeho požiadavkam. V roku 394 sa olympijské hry definitívne zrušili na príkaz rímskeho cisára Theodosia I.

OH v rokoch 144 – 68 pred Kr.

OH v rokoch 64 pred Kr. – 29

OH v rokoch 33 – 61

211. hry konané v roku 67 

Rímsky cisár Nero prikázal odložiť 211. olympijské hry o dva roky a program hier zreformovať podľa jeho želania. Hier sa potom aj sám zúčastnil a dosiahol v nich šesť „víťaztiev". Zvíťazil najprv v súťaži trubačov a hlásateľov a potom sám ohlasoval svoje víťazstvá, v pretekoch vozov so štvorzáprahom žrebcov, v pretekoch vozov s dvojzáprahom, v pretekoch vozov s desaťzáprahom, len pre neho usporiadaných pretekov, na ktorých osobne súťažil ako vozataj a pre istotu sám. (aj keď pritom z voza vypadol, korunovali ho olympijským vencom). Ohlásil aj svoje víťazstvá v umeleckých súťažiach konaných na jeho rozkaz t. j. v prednese tragédie a v hre na lýre (v olympijských disciplínach konaných prvý raz a naposledy). Nero si svojimi „olympijskými víťazstavami" a triumfálnym príchodom do Ríma, podľa obyčaje dávnych olympijských víťazov cez prebúranú hradbu, chcel u Rimanov zvýšiť svoju
prestíž, ale dosiahol skôr pravý opak.

OH v rokoch 67 – 141

OH v rokoch 145 – 261

OH od roku 262 do roku 394 

Záznamy o konaní a víťazoch sa z väčšiny nasledujúcich olympijských hier nezachovali.

K posledným známym olympijským víťazom patrí podľa zachovaných záznamov Arménec Barasdates (Varastades) z 288 ol. hier z roku 369. Posledným známym, ale pravdepodobne juniorským víťazom bol Zópyros z Atén, v boxe (epigrafický nález publikovaný v roku 1997 je na rozhodujúcom mieste poškodený a čítanie [andr] ón je rovnako možné ako [paid]ón (mužov alebo chlapcov). Záznam tiež uvádza, že jeho bratom bol Eukarpides, olympijský víťaz v pankratiu. V roku 394 hry zakázal osobitným ediktom rímsky cisár Theodosius I. Na nasledujúci rok vpadli do Olympie Vizigóti pod vedením Alaricha I. V roku 406 rímsky cisár Theodosius II. rozkázal zrúcať v Olympii pohanské chrámy a svätyne, ale jeho rozkaz nebol vykonaný. Jeho opätovný rozkaz zničiť Olympiu z roku 426 bol už ale splnený a dielo skazy dovršili aj zemetrasenia v rokoch 522 a 551.

Zoznam olympionikov s neznámym dátumom hier

Málo pravdepodobní olympijskí víťazi 

Zoznam olympionikov, o víťazstve ktorých má L. Moretti pochybnosti.

Olympijskí víťazi zo zoznamu H. Förstera vylúčení L. Morettim
Zoznam olympijských víťazov publikovaných v roku 1891 historikom H. Försterom (Die Sieger in den olympischen Spielen), ktorých Luigi Moretti zo svojho zoznamu definitívne vylúčil.
 Agathinos z Élidy, syn Thrasybula (Förster, č. 753)
 Androleos, box, Anthologia Palatina, XI, 81 
 Aulos, box, Anthologia Palatina, XI, 258 
 M. Aurelius Petronius Celsus, nazývaný aj Menippos, syn P. Aelia Tydea (Förster, č. 181)
 L. Cosinnius Gaianus z Efezu (Förster, č. 821)
 Glaukias z Rhégia, syn Lykkida (Förster, S. 26) (IvO 271 )
 Maiandreus z Efezu (Förster, č. 738)
 Megakles z Atén, tethrippon (Förster, č. 85)
 Olympikos (?), box, Anthologia Palatina, XI, 75 sg.
 Fayllos, hoplitodromos, zo schólia Acharňania 215 od Aristofana
 Praxiteles zo Syrakúz, syn Krinisa (Förster, č. 175)
 Serapión z Magnésie, syn Serapióna (Förster, č. 824) C.I.G., 2933
 M. Ulpius Firmus Domesticus, syn M. Ulpia Domestica (Förster, č. 709) IG, XIV, 1110

Referencie a bibliografia

Iné projekty 

Olympijské hry v staroveku