Mihráb

Mihráb (, ) je oblúkovitá nika v stĺpovej sieni mešity, ktorá je obrátená v smere modlitby kibla k Mekke. Slúži ako modlitebný výklenok pre veriaceho a je pripomienkou prítomnosti proroka Mohameda. Zvyčajne sa nachádza oproti hlavnému vchodu. Mihráb sa líši veľkosťou a je najvýraznejšou ozdobou mešity. Zvyčajne je bohato zdobený ale nemusí to byť podmienkou. Vo väčších mešitách je viac mihrábov a majú najčastejšie polkruhový, polygonálny alebo obdĺžnikový tvar. Sú zdobené mozaikami a mramorovými intarziami a veršami z Koránu. Orientácia je myslená že veriaci sa modlia ku Kábe. Napravo od mihrábu sa nachádza minbar, ktorý slúži počas piatkovej modlitby. Táto forma vznikla počas vlády arabského kalifa Al-Valíd I. z rodu Umajjovcov,  počas ktorého boli postavené slávne mešity v Medine, Jeruzaleme a Damasku. Štruktúra bola prispôsobená spoločným modlitebným výklenkom pre oratóriá koptských kresťanských mníchov. Mihráb sa nachádza v tvare výklenku aj na modlitebných koberčekoch. Pred pokľaknutím veriaci položí koberec tak, aby smeroval k Mekke. Jediná mešita, ktorá nemá mihráb, je Veľká mešita v Mekke, kde sa moslimovia modlí ku Kábe umiestnenej v jej strede.

Etymológia 
Slovo mihráb sa objavuje v 7.storočí v Koráne a v rôznych skorých umajjovských textoch. Slovo pravdepodobne pochádza zo semitského slova ḥrb čo znamená bojovať, viesť vojnu, útočiť alebo vykonať určitý rituál v chráme. Ďalšia etymológia mihrábu pochádza zo staro arabského alebo zo sabejského slova mḥrb čo znamená časť chrámu alebo výklenok na modlitbu.

Opis 

Podľa stredovekých historikov sa prvý výklenok alebo mihráb objavil v rokoch 707709, po rekonštrukcii Umajjovskej mešity v Medine umajjovským kalifom Al-Valídom I. Niektorí vedci tvrdia, že mihráb sa mohol používať už dávnom pred vznikom islamu na rôzne náboženské účely. Toto miesto bolo určené pre ľudí s vysokým sociálnym postavením v spoločnosti. Arabský polostrov bol vždy miestom náboženského a kultúrneho miešania. Pravdepodobne sa mohol vyvinúť z rímskych ník, židovských výklenkov alebo ranokresťanskej apsidy.

Mihráb je dôležitým prvkom islamskej architektúry a umenia. Okamžite sa stal ústredným prvkom každej mešity a všetkého sakrálneho umenia a architektúry v islame. Označuje oblúkovitú niku v stĺpovej sieni mešity, ktorá je obrátená v smere modlitby kibla k Mekke, slúži ako dôležité ústredné miesto v mešity. Tento výklenok stene je podobným prvkom ako oratórium v koptských kostoloch. Mihráb nemá veľa spoločného s oltárom v kresťanskej cirkvi. Vo všetkých podstatných ohľadoch je to jeho protiklad. Tam, kde je oltár konvexný je mihráb konkávny. Táto konkávnosť a prázdnota symbolizuje svojou ikonografiu božskú bránu medzi veriacim a Alahom. Nie je to výklenok, ktorý je posvätný ale len vyjadruje smer k Mekke. Výklenok sa zužuje z oboch strán dovnútra, ktorý umožňuje odraz svetla z použitých lesklých materiálov výzdoby. Toto jemné svetlo vnútorne osvetlí výklenok. Filozofiou je vytvoriť éterické prostredie a viesť veriacich k tomuto svetlu. Svetlo hrá dôležitú rolu v islame, symbolizuje vieru a posvätnosť. Tvar výklenku plnil aj akustickú funkciu tak, aby odrážal zvuk späť a súčasne ho zvýšil. Zvyčajne sa nachádza oproti hlavnému vchodu. Líši sa veľkosťou, hĺbkou alebo výzdobou. Mihráb je bohato zdobený zložitými a dynamickými vzormi. Vzory pozostávali z glazovaných dlaždíc, ktoré sa skladali do mozaík. Výzdoba obsahoval rastlinné ornamenty, geometrické vzory (arabeska), lineárne vzory alebo kaligrafické písmo (verše z Koránu). Rastlinné ornamenty sú štylizované (rozety, vinič) tak, aby popierali naturalizmus. Opakovanie vzorov je bežné a naznačuje nekonečného Boha.

Galéria

Referencie

Literatúra

Pozri aj 
 islamská architektúra
 mešita
 minbar
 nika
 arabeska

Iné projekty

Externé odkazy 
 Architektúra mešít (po anglicky)
 Mihráb (po anglicky)

Architektonické prvky
Islamská architektúra
Islamské umenie