Chemická informatika

Chemická informatika sa zaoberá uchovávaním, indexovaním, vyhľadávaním, vyberaním, vizualizáciou a použitím informácií o chemických zlúčeninách. Za prvého chemického informatika možno považovať už Dmitrija Ivanoviča Mendelejeva, ktorý v roku 1869 publikoval periodický zákon v tabulárnej forme (periodická tabuľka chemických prvkov). V súčasnosti je chemická informatika súčasťou chemických informačných systémov. Jej koncepciu definoval v roku 1998 Frank Brown ako miešanie informačných zdrojov s cieľom pretransformovať údaje na informácie a informácie na vedomosti na účely rýchlejšieho prijímania správnych rozhodnutí v oblasti identifikácie a optimalizácie nosných štruktúr liečiv. Neskôr Johann Gasteiger zaviedol oveľa všeobecnejšiu definíciu chemickej informatiky: Chemická informatika spočíva vo využití metód informatiky na riešenie chemických problémov. Do chemickej informatiky sa zaraďujú nasledovné postupy a metódy: vytváranie databanky zlúčenín, prístup k primárnym a sekundárnym zdrojom vedeckej literatúry, QSAR (angl. quantitative structure–activity relationships) a podobné nástroje štúdia vzťahov medzi štruktúrou a biologickou aktivitou, databanky chemických štruktúr a vlastností zlúčenín, projektovanie a vytváranie chemických knižníc, metódy ich analýzy a štatistické metódy.

Referencie 

Počítačová chémia