Slovensko-maďarská štátna hranica

Slovensko-maďarská štátna hranica je vnútrozemská štátna hranica, ktorá oddeľuje Slovensko a Maďarsko. So svojou dĺžkou 654,8 km je aj z pohľadu Slovenska, aj z pohľadu Maďarska najdlhšou hranicou štátu. Na západe prechádza po rieke Dunaj, nížinatým územím Malej dunajskej kotliny, pokračuje pohoriami Vnútorných Západných Karpát a na východe prechádza Veľkou dunajskou kotlinou. Dnes je možné ju voľne prekročiť, pretože je hranicou vnútri Schengenského priestoru.

Dĺžka a hraničné znaky 
Dĺžka hranice, ako ju uvádza Ministerstvo vnútra SR: 
 na vodných tokoch: 338,9 km;
 na hraničných cestách: 55,8 km;
 na hraničných priekopách: 6,7 km;
 na priamom vyznačení: 253,4 km;
 spolu: 684,8 km.

Hraničné znaky, ako ich uvádza Ministerstvo vnútra SR: 

 základné: 22 ;
 hlavné: 575 ;
 medziľahlé: 3561;
 doplňujúce: 2555;
 iné: 75;
 spolu: 6788.

Hraničné dokumentárne dielo 
Územie dnešného Slovenska bolo od stredoveku súčasťou Uhorska. Prvá Československá republika vznikla 28. októbra 1918. V rokoch 1918 – 1919 sa na území Slovenska odohrala Maďarsko-česko-slovenská vojna. 

Hraničné dokumentárne dielo slovensko-maďarskej hranice vzniklo v rokoch 1921 – 1925 po Prvej svetovej vojne ako súčasť Trianonskej mierovej zmluvy podpísanej 4. júna 1920. V rovnakom období vzniklo aj hraničné dokumentárne dielo slovensko-rakúskej hranice ako účasť Saintgermainskej mierovej zmluvy podpísanej 10. septembra 1919.

V súčasnosti je hranica určená podľa Zmluvy medzi Československou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o úprave režimu na štátnych hraniciach podpísanej 13. októbra 1956 v Prahe.

Hraničné dokumentárne dielo pozostáva z: 
 hraničných máp v mierke 1 : 2880 a poľných náčrtov,
 podrobného popisu priebehu hraničnej čiary.

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Versaillský mierový systém

Externé odkazy 
 Informačný systém štátnych hraníc – hraničné dielo slovensko-rakúskej štátnej hranice dostupné online

Štátna hranica
Štátna hranica