Korýtko riečne

Korýtko riečne (staršie: korýtko tupé, zastarano: velevrub hollandský; lat. Unio crassus) je sladkovodný lastúrnik z rodu korýtko (Unio). Z troch druhov rodu Unio, zastúpených na území Slovenska je korýtko riečne najvzácnejšie a zákonom chránené. Treba však dodať, že najnovšie celoplošné monitoringy ukázali kritický stav populácie aj u korýtka rybničného (Unio tumidus), na čo ŠOP SR reagovala preradením tohto nášho pôvodného druhu do rovnakej kategórie ohrozenosti v akej sa nachádza aj korýtko riečne (Unio crassus), teda do kategórie „zraniteľný – vulnerable“.

 Opis 
Lastúra má obličkovitý tvar, silné steny (hovoríme o hrubostennej lastúre) a variabilné sfarbenie od tmavohnedej cez svetlohnedú po krémovožltú farbu, ktorá sa vyskytuje u mladých jedincov. Veľkosť a tvar lastúry sú veľmi variabilné a to aj u jedincov žijúcich na jednej lokalite/vodnom toku. Obvyklá dĺžka lastúry dospelých jedincov U. crassus je 50 – , šírka 30 –  a hrúbka 25 – .

Obýva čisté tečúce toky s bahnitým, piesčitým a štrkovým dnom, pričom podľa niektorých výskumov je citlivé na znečistenie dusičnanmi. Kľúčovým faktorom prostredia, od ktorého závisí dĺžka života korýtok riečnych je teplota vody v ktorej žijú. Populácie korýtok riečnych v severnej Európe sa dožívajú vďaka spomalenému životnému cyklu (kvôli nízkym priemerným teplotám) o desiatky rokov viac, než korýtka riečne v južnejších – teplejších zemepisných oblastiach. Na Slovensku sa korýtka riečne v závislosti od úživnosti toku, priemernej teploty vody, jej mineralizácie a pH (a ďalších faktorov prostredia) dožívajú od 6 do 12 rokov.

 Taxonómia 
Taxonómia nie je dostatočne spracovaná. V Nemecku sa rozlišujú tri poddruhy podľa geografického výskytu.Unio crassus riparius – RýnUnio crassus cytherea – DunajUnio crassus crassus – Labe

Na Slovensku sa v súčasnosti podľa Šteffeka et al. (2006) vyskytujú tri poddruhy:Unio crassus cytherea, Küster, 1833 Unio crassus ondovensis, Hazay, 1885Unio crassus albensis, Hazay, 1885

V literatúre sa spomína aj Unio crassus nanus a Unio crassus forma.

Ekológia
V rámci vypozorovaného reprodukčného správania sa tento lastúrnik (jeho samičie jedince) v čase rozmnožovania plazí až k brehu – na hranicu vodného stĺpca, alebo tesne nad ňu, kde zo svojho vylučovacieho otvoru – sifónu vystrekuje prúdy vody spolu s mladými jedincami – glochídiami, ktoré boli dočasne (3 – 5 týždňov) umiestnené v žiabrach samičky korýtka, kde sa postupne vyvíjali z oplodnených vajíčok na prvotné juvenilné štádiá vývoja mladých jedincov odborne nazývaných glochídiá/glochídium. Predpokladá sa, že vystrekovaním vody s glochídiami na hladinu vodného toku sa korýtka snažia prilákať rybích hostiteľov a zvýšiť šance svojich juvenilov, ktoré sú poloparazitické larvy, čo znamená, že na dokončenie svojho vývoja potrebujú rybieho hostiteľa u ktorého sa snažia prichytiť primárne na žiabrach, sekundárne na pokožke, kde určité obdobie parazitujú. Pre zdravého rybieho hostiteľa larvy korýtok nepredstavujú ohrozenie.

Najčastejšie uvádzaní rybí hostitelia: Cottus gobio, Phoxinus phoxinus, Leuciscus cephalus, Scardinuis erythrophthalmus, Gymnocephalus cernua a Perca fluviatilis.

Žije zahrabaný v dnovom substráte vodných tokov. Živí sa filtrovaním vody z ktorej konzumuje časti fyto a zooplanktonu, ale aj mikročiastočky minerálov a hornín.

 Rozšírenie a ohrozenosť 
Ide o autochtónny druh prirodzene sa vyskytujúci v európskych a západoázijských vodných tokoch. V nedávnej minulosti bol v Európe hojne rozšírený. Ešte na začiatku 20. storočia farmári zbierali korýtka a dávali ich ako krmivo sliepkam, kačkám, či ošípaným. Dôvodmi poklesu jeho populácií sú primárne regulácie vodných tokov, znečistenie vôd plynúce z poľnohospodárstva a priemyslu, druhotne je to úbytok rybích hostiteľov a predácia introdukovanými živočíchmi (Ondatra zibethicus, Procyon lotor a Neovison vison).

 Je spomínaný v prílohách II a IV smernice o biotopoch.
 Chorvátsko
 Česko – ohrozený (EN).Juřičková L., Horsák M. & Beran L., 2001: Check-list of the molluscs (Mollusca) of the Czech Republic. Acta Soc. Zool. Bohem., 65: 25 – 40. Podľa správy pre Európsku komisiu v súlade so smernicou o biotopoch bol jeho stav ochrany v rokoch 2004 – 2006 nepriaznivý (U2).
 Fínsko – na juhu. Zraniteľný.
 Francúzsko
 Nemecko – kriticky ohrozený (vom Aussterben bedroht'') V Nemecku tento lastúrnik zmizol z 90% svojho pôvodného areálu rozšírenia.
 Holandsko – nebol po roku 1968 spozorovaný a je pravdepodobne v tejto krajine vyhynuté.
 Poľsko – ohrozený
 Slovensko – zraniteľný. Obýva hlavne dolné úseky menších potokov bohatých na plaveniny a splaveniny, taktiež dolné a stredné úseky menších riek ako Štiavnica, či Krupinica. Vo väčších riekach sa vďaka znečisteniu vody vyskytuje minimálne/druhotne. Údaje o aktuálnych a historických výskytoch/pozorovaniach korýtok riečnych poskytuje portál ŠOP SR – biomonitoring.sk.     
 Švédsko – veľmi vzácny
 Dánsko – veľmi vzácny

Referencie

Iné projekty

Zdroj 

Korýtkovité
Ohrozené druhy
Živočíchy európskeho významu
Zákonom chránené živočíchy na Slovensku