Bataška planina

Bataška planina (, doslova Batašské pohorie), alebo Bataškijat dial (, doslova Batašský diel) je diel Západných Rodop, podcelku pohoria Rodopy v Pazardžickej, v Plovdivskej a v Smoľanskej oblasti v južnom Bulharsku.

Lokalita 
Bataška planina sa nachádza v Západných Rodopoch. Jej poloha je vymedzená dolinami riek Čepinska reka, Devinska reka, Văča a Stara reka.

Nachádza sa juhovýchodne od západoropského dielu Alabak (), v severnej časti sú jej hranice vymedzené samotným okrajom  pohoria Rodopy, na juhozápade a na juhu hraničí s veľkým dielom Rodop, ktorý sa nazýva Velijško-Videniški dial () a na východnej hranici sa nachádza rieka Văča za ktorou sa dvíha hrebeň Černatica.

Všeobecná charakteristika 
Bataška planina má tvar dúhy s vypuklou časťou smerujúcou na juhovýchod. Celková dĺžka pohoria dosahuje 60 km. Bataška planina má impozantný vzhľad  charakterizovaný pomerne málo členitým vrcholovým hrebeňom od ktorého sa spúšťajú strmé svahy s množstvom hlbokých dolín vytvorených riekami. Je charakteristické rozľahlými krasovými časťami. Na rozľahlých častiach pohoria sa rozprestierajú lesy, predovšetkým ihličnaté, rozsiahle časti však pokrývajú aj pastviny.

Najvyššie vrchy 
Najvyššie vrchy Batašskej planiny sú:
 Goľama Siutkianajvyšší vrch s nadmorskou výškou dosahujúcou , teda len o päť metrov nižší než najvyšší vrch celého pohoria RodopyGoľam Perelik
 Bataški Snežnik s nadmorskou výškou dosahujúcou 
 Malka Siutkia s nadmorskou výškou dosahujúcou

Opis 
Hrebeň pohoria sa začína v sedle Černa mogila a ihneď prudko stúpa ku svojej najvyššej časti, cez vrcholy Srebren ()  a Malka Siutkia ()  k najvyššiemu bodu Batašskej planiny, vrchu Goľama Siutkia () . V oblasti najvyššieho bodu sa hlavný hrebeň v takmer pravom uhle stáča smerom na východ a klesá do sedla Sedlova poľana () (do roku 1942 sedlo Semeralan)  Zo sedla hrebeň opäť stúpa k druhému najvyššiemu bodu Batašskej planiny, vrchu Bataški Snežnik () . Za vrcholom Bataški Snežnik sa hlavný hrebeň stáča k severu a rozdeľuje sa na niekoľko častíhrebene Ravnogor () a Kărkarija () a sústavu nízkych hrebeňov Besaparski ridove ().

Na teritóriu Batašskej planiny sa v nadmorskej výške 750 nachádza unikátna vnútrohorská kotlina Čepinska kotlovina () na území ktorej leží mesto Velingrad.

Horský hrebeň Kărkarija 
Hrebeň Kărkarija (), ktorý sa nachádza severne od kotliny Čepinska kotlovina je niekedy uznávaný za samostatný diel Západných Rodop. Geologicky je zložený z ruly a amfibolitov.

Klimatické podmienky 
Bataška planina je charakteristická výdatnými zrážkami, vrátane snehových.

Vodstvo

Vodné nádrže 
Na území Batašskej planiny sa nachádza celkovo päť vodných nádrží, ktoré patria do sústavy vodných elektrární Bataški vodnosilov păt (). Pri vodných nádržiach vzniklo množstvo horských turistických rezortov.

Rieky 

Na území pohoria pramení veľké množstvo riek a potokov. Najvýznamnejšími sú:
 Čepinska reka s celkovou dĺžkou 83 km a priemerným ročným prietokom pri ústí 8 m³/s
 Devinska reka s celkovou dĺžkou 57 km a priemerným ročným prietokom pri meste Devin 5 m³/s
 Stara reka s celkovou dĺžkou 61 km a priemerným ročným prietokom pri meste Stambolijski 2,5 m³/s

Geológia 
Pohorie nie je geologicky jednotné a je tvorené viacerými druhmi hornín. Ide predovšetkým o granit, rulu, mramor, ryolit, alebo kryštalická bridlice.

Turizmus 
Bataška planina je významný a obľúbený turistický cieľ. Dôvodom sú prírodné krásy, ako aj množstvo archeologických a historických lokalít. Hlavné východiskové body pre návštevy pohoria sú mestá Velingrad, Rakitovo, Batak, Peštera a Bracigovo a dedina Michalkovo. Východzím bodom pre výstup na najvyšší bod Batašskej planiny, vrch Goľama Siutkia, je mesto Velingrad z ktorého trvá výstup približne päť hodín.

Rezorty 
Na území Batašskej planiny sa nachádza viacero horských rezortov. Medzi najvýznamnejšie patria:
 Sveti Konstantin ()
 Atoluka (), známy aj ako Vasil Petleškov ()
 Snežanka (), známy aj ako Čukura ()
 Kurtludža (), známy aj ako Anton Ivanov ()
 Cigov čark ()

Horské chaty 
Na území Batašskej planiny sa nenachádza veľké množstvo horských chát a v južnej časti pohoria nie sú vôbec žiadne. Významnejšie horské chaty sú napríklad chata Rumen v blízkosti Pešterského monastiera svätých Konštantína a Heleny, alebo chata Dobra voda v severnej časti Batašskej planiny na území horského hrebeňa Kărkarija v nadmorskej výške .

Prírodné chránené územia 
Na teritóriu Batašskej planiny sa nachádza viacero chránených celkov, okrem iného tri z celkovo sedemnástich bulharských biosférických rezervácií.
 

Chránené celky na území Batašskej planiny sú:

Biosférické rezervácie 
 Mantarica ()severne od vrchu Goľama Siutkia v nadmorskej výške  
 Dupkata ()v južných svahoch Batašskej planiny v oblasti stredného toku rieky Devinska reka 
 Kupena ()v severných svahoch Batašskej planiny blízko mesta Peštera v nadmorskej výške

Rezervácie 
 Beglika ()v oblasti horného toku rieky Devinska reka v nadmorskej výške

Spravované rezervácie 
 Izgorialoto giune ()

Menšie chránené celky 
Na teritóriu Batašskej planiny sa nachádza taktiež viacero maloplošných chránených celkov. Medzi najvýznamnejšie patria napríklad:
 krasová vyvieračka Kleptuza so štatútom chránenej lokality
 jaskyňa Ledenika so štatútom prírodnej pamiatky
 jaskyňa Snežanka so štatútom prírodnej pamiatky

Galéria

Referencie

Iné projekty 

Pazardžik (oblasť)
Smoľan (oblasť)
Rodopy
Západné Rodopy
Pohoria v Bulharsku
Plovdiv (oblasť)