Partenokarpia

Partenokarpia alebo bezsemennosť  je jav pri (niektorých) rastlinách, ktoré majú plody. Jeho presná definícia je sporná. Môže byť definovaný niektorým z nasledujúcich spôsobov:
1. pôvodne (Noll 1902): vznik plodov bez semien alebo so semenami neobsahujúcimi embryo, ak nedošlo k oplodneniu (variant definície: ...ak nedošlo k opeleniu) a bez vonkajšieho podnetu 
2. vznik plodov bez semien alebo so semenami neobsahujúcimi embryo (t. j. v dôsledku zlyhania opelenia alebo zlyhania oplodnenia alebo zlyhania vývoja embrya a aj v dôsledku pôsobenia vonkajších podnetov, vrátane napr. úspešného opelenia nasledovaného napr. zlyhaním oplodnenia) 
3. vznik plodov bez semien, ak nedošlo k oplodneniu   (variant: …ak nedošlo k opeleniu ) 
4. vznik plodov, ak nedošlo k oplodneniu (t.j. vznik plodov po [resp. pri] partenogenéze ) 
5. (i) vznik plodov, ak nedošlo k oplodneniu, alebo (ii) vznik plodov bez semien ak došlo k oplodneniu, ale zlyhal vývoj embrya

Delenie
Pre vyššie uvedené definície okrem iného platí, že definícia č. 1 nezahŕňa vonkajšie podnety, kým definície č. 2-5 ich zahŕňajú. Preto sa pre definície č. 2-5 rozlišuje:  
autonómna partenokarpia (=vegetatívne partenokarpia) = partenokarpia bez vonkajšieho podnetu. Vyskytuje sa prirodzene, teda dedične v niektorých divorastúcich skupinách rastlín.
stimulatívna partenokarpia = partenokarpia vyvolaná (prirodzenými alebo umelými) vonkajšími podnetmi. Takýmto vonkajším podnetom je napr. opelenie, mechanické porušenie blizny, pichnutie parazitického hmyzu, vstreknutie výťažkov parazitických húb do semenníkov či nanesením fytohormónov (napr. auxín pri paradajke, tabaku, uhorke alebo fige; giberelín pri ruži, čerešni, jablku či viniči).

Výskyt 
Prirodzene sa partenokarpia vyskytuje napr. pri rodoch jabloň, ananás, hruška, banán, ľuľok a citrusových plodoch. Tieto plody bývajú často bez semien alebo majú zakrpatené semená.

Poznámky

Zdroje

Rozmnožovanie
Botanika