Skylab 2

Skylab 2 (alebo tiež SL-2 a SLM-1) bol americký pilotovaný kozmický let v rámci programu Skylab. Skylab 2 vyštartoval 25. mája 1973 z Kennedyho vesmírneho strediska k vesmírnej stanici Skylab, prvej vesmírnej stanici USA na nízkej obežnej dráhe Zeme. Kvôli neočakávaným problémom, ktoré sa vyskytli počas štartu stanice, Skylab trpel nedostatkom elektrickej energie a nadmerne stúpala vnútorná teplota. Hlavnou úlohou prvej expedície na Skylab bolo pokúsiť sa uviesť poškodenú stanicu do obývateľného stavu, oživiť jej systémy a vykonať vedecko-technické pokusy. Astronauti pracovali na stanici až do júna 1973, kedy sa vrátili späť na Zem. Vo svojej dobe boli svetovými rekordmanmi v dĺžke pobytu vo vesmíre.

Posádka 
  Charles „Pete“ Conrad, Jr. (4), veliteľ
  Joseph P. Kerwin (1), vedecký pilot
  Paul J. Weitz (1), pilot

Záložná posádka 
  Russell L. Schweickart, veliteľ
  Story Musgrave, vedecký pilot
  Bruce McCandless II, pilot

Podporná posádka 
 Robert L. Crippen
 Richard H. Truly
 Henry W. Hartsfield, Jr.
 William E. Thornton

Priebeh letu 
Vynesenie vesmírnej stanice Skylab na nízku obežnú dráhu Zeme sa označuje ako let Skylab 1, ktorý odštartoval v pondelok 14. mája 1973 o 13:30:00 miestneho času (17:30:00 svetového času) pomocou dvojstupňovej modifikácie nosnej rakety Saturn V zo štartovacieho komplexu 39A v Kennedyho vesmírnom stredisku. V priebehu štartu sa však vinou neutesnených ventilov na plášti stanice uvoľnil a odtrhol jej protimeteoritický a súčasne tepelný štít. Ten poškodil solárne panely. Následkom toho sa jeden z dvoch hlavných solárnych panelov úplne odtrhol, kým druhý zostal zablokovaný v čiastočne otvorenej polohe. Stanica tak trpela nedostatkom elektrickej energie. Zároveň kvôli chýbaniu tepelného štítu nadmerne stúpala vnútorná teplota. Riadiace stredisko sa snažilo absenciu tepelného štítu kompenzovať diaľkovým manévrovaním a rozličným natáčaním stanice voči Slnku, čím sa však rýchlo míňali rezervy jej dusíkových trysiek. Vznikli pochybnosti či bude stanica vôbec obývateľná.

Hlavným cieľom prvej expedície na Skylab, označovanej ako Skylab 2, bolo pokúsiť sa uviesť poškodenú stanicu do obývateľného stavu, oživiť jej systémy a vykonať vedecko-technické pokusy. Kvôli neočakávaným problémom so stanicou došlo k odkladu štartu prvej expedície najskôr o päť dní a následne o ďalších päť dní. Misia Skylab 2 nakoniec úspešne odštartovala v piatok 25. mája 1973 o 09:00:00,53 miestneho času (13:00:00,53 UTC) pomocou nosnej rakety Saturn IB zo štartovacieho komplexu 39B v Kennedyho vesmírnom stredisku. Po sérii manévrov sa v ten istý deň o 20:37 UTC kozmická loď Apollo s misiou Skylab 2 priblížila ku stanici Skylab, ktorá v tom čase letela nad Tichým oceánom. Pri následnom lete vo formácii posádka overila poškodenia Skylabu a potom sa voľne „zavesili“ za spojovací uzol stanice. O 21:56 UTC veliteľ Pete Conrad pripojil kozmickú loď k spojovaciemu uzlu Skylabu, ale nezatiahol spojovaciu sondu a nedošlo tak k hermetickému spojeniu lode a stanice. Po krátkom odpočinku a rýchlej večeri sa kozmická loď o 22:45 UTC odpojila a Conrad ju naviedol k boku stanice. Dňa 26. mája sa o 00:40 UTC otvorili dvere kabíny lode a pilot Paul Weitz sa pokúsil o prestrihnutie kovového pásiku, ktorý bránil vysunutiu krídla č. 1 so slnečnými batériami. Nepodarilo sa mu to a po 40 minútach jeho výstup do otvoreného vesmíru skončil. Potom Conrad naviedol loď k spojovaciemu uzlu stanice a pokúsil sa o pevné (hermetické) spojenie. Zlyhali však západky na špici spojovacej sondy kozmickej lode a ani ďalšie pokusy nepomohli. Astronauti tak museli už po druhýkrát v priebehu niekoľkých hodín dehermetizovať kabínu, otvorili poklop tunela v prednej časti lode a začali s opravou spojovacej sondy. Potom sa posádka pripravila na piaty a zároveň posledný pokus o hermetické spojenie so Skylabom. Tentokrát všetko fungovalo a o 03:50 UTC došlo k pevnému spojeniu kozmickej lode Apollo so stanicou. Po namáhavom dni sa posádka uložila k spánku. O 16:41 UTC astronauti prešli na palubu stanice. Najprv prievlakom na boku stanice vysunuli provizórny skladací „slnečník“, ktorý mal čiastočne nahradiť odtrhnutý tepelný štít (teplota vnútri stanice začala klesať rýchlosťou 1 °/h). Upratovanie stanice dokončili 28. mája a začali s lekárskymi experimentmi, vykonali prvú korekciu dráhy motorom kozmickej lode, pričom dobu obehu upravili tak, aby sa každý piaty deň priemet dráhy na zemský povrch presne opakoval, čo bolo dôležité pre snímkovanie.

Dňa 31. mája došlo k poruche na jednom z akumulátorov prístrojového vybavenia ATM, čo ďalej znížilo príkon energie a obmedzilo vedecké pokusy. K oprave zaseknutého panela slnečných batérií museli astronauti Conrad a Kerwin vystúpiť do otvoreného vesmíru. Výstup sa začal 7. júna o 15:15 UTC a trval 3 hodiny, 25 minút. Conradovi sa po značnej námahe podarilo prestrihnúť hliníkový pásik blokujúci panel a roztvoriť ho na 40% (počas nasledujúcich 12 hodín sa zahrialo mazadlo a panel sa roztvoril úplne, čím sa príkon energie zvýšil o 6,5 kW). Kerwin vykonal menšie opravy na ďalekohľadoch ATM. Do 11. júna posádka zhotovila 5 533 snímkov zemského povrchu, 11 224 záberov Slnka a v nasledujúci deň začali s technologickými experimentmi s tavením materiálov. Vedecké pozorovania pokračovali aj v ďalších dňoch, pričom astronauti vykonali aj drobné opravy chladiaceho systému. Dňa 15. júna sa im podarilo pomocou aparatúry ATM zachytiť celý vývoj veľkej slnečnej erupcie. Posledný výstup zo stanice začal 19. júna o 10:55 UTC. Conrad a Weitz v priebehu 1 hodiny a 36 minút vymenili kazety s filmami v ATM a opäť vykonali drobné opravy. 

Kozmická loď Apollo s posádkou misie Skylab 2 sa odpojila od stanice 22. júna o 08:58 UTC a zostup k Zemi začal o 10:06 UTC. Ešte pred vstupom do atmosféry bola dráha lode postupne znížená, aby bola posádka po dlhodobom lete vystavená čo najmenšiemu preťaženiu. V ten istý deň o 13:49:49 UTC veliteľský modul misie Skylab 2 pristál na hladine Tichého oceánu. Miesto pristátia sa nachádzalo 1 300 km juhozápadne od San Diega a 9,6 km od hliadkujúcej lietadlovej lode USS Ticonderoga. Na rozdiel od letov predošlého programu Apollo boli astronauti vyzdvihnutí spolu s veliteľským modulom na palubu lietadlovej lode a až potom vystúpili z kabíny. Vtedajší svetoví rekordmani v dĺžke pobytu vo vesmíre opustili kabínu síce ľahko neistí, ale predsa po vlastných nohách. Dňa 24. júna odleteli vrtuľníkom do San Clemente v Kalifornii, kde sa stretli s Richardom Nixonom, prezidentom USA, a Leonidom Brežnevom, najvyšším predstaviteľom ZSSR.

Parametre misie 
 Hmotnosť:
 veliteľského/servisného modulu (CSM):  
 Preletená vzdialenosť: 
 Perigeum:  
 Apogeum:  
 Inklinácia: 50,0° 
 Perióda: 93,2 minút
 Mäkké spojenie so stanicou: 25. máj 1973 – 21:56 UTC
 Odpojenie: 25. máj 1973 – 22:45 UTC
 Doba spojenia: 49 minút
 Pevné spojenie so stanicou: 26. máj 1973 – 03:50 UTC
 Odpojenie: 22. jún 1973 – 08:58 UTC
 Doba spojenia: 27 dní, 5 hodín, 8 minút

Výstupy do otvoreného vesmíru (EVA) 
 Weitz – EVA 1 (stand up EVA – z bočného poklopu veliteľského modulu)
 Začiatok: 26. máj 1973, 00:40 UTC
 Koniec: 26. máj, 01:20 UTC
 Trvanie: 40 minút
 Conrad a Kerwin – EVA 2
 Začiatok: 7. jún 1973, 15:15 UTC
 Koniec: 7. jún, 18:40 UTC
 Trvanie: 3 hodiny, 25 minút
 Conrad a Weitz – EVA 3
 Začiatok: 19. jún 1973, 10:55 UTC
 Koniec: 19. jún, 12:31 UTC
 Trvanie: 1 hodina, 36 minút

Galéria

Poznámky

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka  
 Skylab 2 na stránkach spacefacts.de 
 Skylab 2 v Malej encyklopédii kozmonautiky 
 Skylab – laboratoř na nebesích (6. díl) 

Program Skylab
Kozmické lety s ľudskou posádkou
Kozmonautika v 1973