Čierny pluk

Čierny pluk (iné názvy: čierne vojsko, čierna légia, Čierny pluk; , ) bolo stále žoldnierske vojsko (resp. jeho jadro) uhorského kráľa Mateja I.

Čierny pluk vznikol v roku 1462, keď Matej I. prijal jednotky Jána Jiskru a Petra Komorovského do svojho žoldnierskeho vojska. Po bitke pri Veľkých Kostoľanoch vstúpili do čierneho pluku aj bratrícki vojaci Jána Švehlu. Istý čas tam pôsobili aj vojaci iného husitského veliteľa – Jána Talafúsa z Ostrova.

Skladal sa z 6 0008 000 mužov (neskôr 10 00012 000), z ktorých 1000 tvorilo ťažkú jazdu a zvyšok bola pechota, ktorá bola vyzbrojená panciermi, štítmi, kopijami a mušketami. Istý podiel mala aj ľahká jazda (husári). Výdaje na čierny pluk vyžadovali značnú časť kráľovskú rozpočtu, mesačný žold pešiaka bol 3 a pre jazdca 5 zlatých, iný zdroj uvádza: pešiak 2, ľahká jazda 2,5 a ťažká jazda 3 zlaté mesačne.

Čierny pluk patril medzi najbojaschopnejšie armády vtedajšej Európy, šlo o prvú pravidelnú a stálu uhorskú armádu. Jeho vycvičení a spoľahliví vojaci tvorili oporu pre výboje Mateja I.

Hlavný veliteľ čierneho pluku bol Matej I., významnými veliteľmi bol napr. František z Hája, Ján Tetauer, Ján Podmanický, Ján Haugwitz.

Po smrti Mateja I. v apríli 1490 bol čierny pluk zdecimovaný uhorskými feudálmi. Časť prešla do služieb Vladislava II., ktorý však nedokázal zabezpečiť pravidelný žold a tak vojaci rabovali. Vo februári 1492 ich v bitke pri Sáve porazil Pavol Kiniži na čele bandérií a insurekčného vojska. Formálne zanikol nariadením kráľa Vladislava II. zo 6. januára 1493. Zostávajúci vojaci sa pripojili k žoldnierom Francúzska (bandes noires).

Poznámky

Referencie

Iné projekty 

Vojsko v Uhorsku