Alma Deutscherová

Alma Elizabeth Deutscherová (* február 2005, Oxford) je anglická hudobná skladateľka, klaviristka, huslistka a zázračné dieťa. V šiestich rokoch zložila prvú klavírnu sonátu, v siedmich svoju prvú významnejšiu kompozíciu, krátku operu The Sweeper of Dreams. V deviatich rokoch napísala husľový koncert, ktorý sama zahrala na premiére v roku 2015.

V desiatich rokoch skomponovala prvú operu bežnej dĺžky Cinderella (Popoluška), ktorá zažila svoju európsku premiéru 29. decembra 2016 pod dirigentom Zubinom Mehtom. V júli 2017 mal premiéru jej prvý klavírny koncert.

Pôvod 
Rodičmi Almy Deutscherovej sú Janie Steenová a izraelský lingvista Guy Deutscher.

Na klavíri začala hrať v dvoch rokoch, na husle v troch. Keď mala štyri, začala skladať a improvizovať na klavíri, v šiestich zapísala svoje prvé dielo – Klavírnu sonátu Es dur. V siedmich zložila krátku operu, v deviatich husľový koncert a v desiatich operu štandardnej dĺžky.

Podľa jej otca už v dvoch rokoch dokázala pomenovať tóny na klavíri. „Na jej tretie narodeniny som jej kúpil maličké husle. Bola tak nadšená, že sme sa rozhodli nájsť jej učiteľa. Menej než rok nato už hrala Händelove sonáty.“

V interview z roku 2012 pre BBC Janie Steenová povedala: „Keď mala tri, počula uspávanku od Richarda Straussa. Prišla za nami a spýtala sa: „Ako môže byť hudba tak prekrásna? Bola dojatá tou krásou.“

Objav 
Prvýkrát sa v médiách objavila v roku 2012, krátko po tom, ako spisovateľ a komik Stephen Fry zdieľal jej YouTube kanál na Twitteri. Guy Deutscher a Fry sa poznali kvôli spoločnému záujmu v lingvistike. Deutscherovej kanál mal byť pôvodne určený len pre príbuzných. Jej otec povedal: „Potom Stephen Fry uvidel jej video a zdieľal ho na Twitteri, vďaka čomu sa k nemu dostali milióny divákov. Čoskoro prišli novinári a ďalej to šlo ako snehová guľa.“ Stephen Fry k linku k jednému videu napísal: „Neuveriteľné. Alma Deutscherová hrá svoje vlastné skladby. Je to nový Mozart?“ Na druhý deň rodinu navštívila televízia.

Guy Deutscher hovoril o svojich obavách o Almu pre veľký záujem, ktorému je vystavená zo strany médií. Tvrdil, že rodina na taký záujem nebola pripravená a dodal, že za svoju najdôležitejšiu úlohu považuje dcéru ochrániť a uistiť sa, že prežije šťastné detstvo.

Kritika 
Vo väčšine kritických reakcií na Almu Deutscherovú je skladateľka vykreslená ako „zázračné dieťa“. Komentujúc pohľad verejnosti na zázračné deti a ich tvorbu, Deutscherová povedala: „Chcem, aby moju hudbu brali vážne... niekedy je to však trocha ťažké, som totiž len malé dievčatko.“

Nedávne reakcie sa zamerali na jej kompozície a vystúpenia. V reakcii na svetovú premiéru jej klavírneho koncertu pri príležitosti otvorenia Carinthian Summer Music Festival v Rakúsku v júli 2017, ktorý zaznel spolu s jej husľovým koncertom (Alma bola v oboch prípadoch hlavná sólistka), rakúsky denník Kronen Zeitung dal recenzii titulok: „Lietajúce prsty, veľkolepá hudba“ a označil koncert za „triumf kreativity, či už jej živý a bohato zdobený Husľový koncert č. 1 g mol, alebo jej očarujúci a do detailov prepracovaný Klavírny koncert Es dur: obe diela plné sýtych a mocných tónov, s ktorými toto (stále) dieťa vytvára hudobné zázraky.“

Pre Guardian dirigent Simon Rattle prehlásil, že bol dievčinou „absolútne uchvátený.“ V interview pre BBC Rádio v januári 2017, Rattle povedal: „Žijeme v čase, kedy Británii patrí najviac talentovaných žijúcich skladateľov, od Harrisona Birtwistlea, ktorý prekročil 80, po Almu Deutscherovú, ktorá má 11.“ Pre denník Daily Telegraph o nej klavirista a dirigent Daniel Barenboim povedal: „Všetko, čo sa nedá naučiť, sa jej naučiť podarilo.“ V interview pre rakúsky denník Der Standard v novembri 2016 dirigent Zubin Mehta opísal Almu ako génia a v rakúskej televízii ju nazval jedným z najväčších žijúcich talentov.

Skladateľ Jörg Widmann ju nazval neobyčajným fenoménom, a dodal, že v živote sa nestretol s podobným talentom.

Klavirista a pedagóg Arie Vardi takto opísal jeho prvé stretnutie s Almou: „Vykreslil mi ju ako zázračné dieťa, väčšinou som však k tomuto termínu skeptický, skeptický k ľudom, ktorí ho udeľujú aj k ľuďom, ktorým je udelený... Avšak od momentu, keď som ju stretol a pozdravila sa mi „Ahoj“, nemohol som sa do nej nezamilovať...“

Nemecká huslistka Anne-Sophie Mutterová napísala, že „je neuveriteľné, čo táto dievčina dokázala na husliach, klavíri, i v svojich kompozíciách. Jej hudobný cit a sila výrazu sú v takomto veku dôkazom výnimočného talentu.“

Skladateľ a muzikológ Ron Weidberg povedal o Deutscherovej melódiách: „To najdôležitejšie z Alminho talentu spočíva v dokonalom prepojení jej vnútorného sveta s melódiami, ktoré vytvára, ktorých krása vyplýva práve z toho, že pramenia z tohto vnútorného sveta. Len málo skladateľov je schopných prísť s melódiou, ktorá sa okamžite vryje do pamäti všetkým, čo ju začujú. Alma je jednou z tohto mála, a práve z toho vyplýva naša istota, že aj keď my ako ľudia budeme podliehať zmene, tieto melódie s nami ostanú.“

„Alma a nebezpečná láska k melódii“ 
V januári 2017, krátko po premiére Deutscherovej opery Cinderella vo Viedni, sa vo viedenskom denníku Der Standard objavil článok s názvom „Alma a nebezpečná láska k melódii“. Článok vyjadroval nádej, že Almiina melodická hudba by mohla napomôcť k zmene prevládajúcich postojov v súčasnej klasickej hudbe a vniesť nový život do sveta opery tým, že ju opäť privedie k melódii. Autor článku, Robert Schediwy, poukázal na nadšenie, s ktorým verejnosť prijala Deutscherovej Cinderellu, a vyhlásil, že ľudia by sa do opery zamilovali, aj keby ju zložil 40-ročný muž, pretože je plná melódií. Na druhej strane Schediwy vyjadril strach, že ak Deutscherovej nespútaná láska k melódii pretrvá aj do vyššieho veku a verejnosť bude naďalej milovať jej dielo, odpoveď hudobných kritikov nemusí byť priaznivá. Jej lásku k melódii by mohli označiť za hrozbu a obviniť ju z anachronizmu, kultúrneho populizmu a hudobnej menejcennosti. Jednako len Schediwy vyjadruje nádej, že Deutscherovej láska k melódii pomôže vniesť nový život do sveta opery, dnes často označovaného za mŕtvy, a znova doňho priviesť širšiu verejnosť.

Vo februári 2017 sa Alma Deutscherová sama vyjadrila o svojom štýle, o láske k melódii a hudobnej estetike. Povedala, že niektorí pred ňou vyjadrili názor, že v dvadsiatom prvom storočí by sa nemali skladať pekné melódie, že hudba má odrážať komplexnosť a ohavnosť moderného sveta. „Ja si ale myslím, že títo ľudia sú trocha zmätení. Ak je svet taký škaredý, aký má význam robiť ho ešte škaredším škaredou hudbou?“ Následne citovala už spomenutú uspávanku od Richarda Straussa ako inšpiráciu písať krásnu hudbu. V júli 2017, keď sa jej v rozhovore pre Der Standard opýtali, aké sú jej nádeje do ďalších desiatich rokov, povedala: „...ale najlepšie by bolo, keby mi ľudia prestali hovoriť, čo je povolené a čo zakázané skladať v dvadsiatom prvom storočí. Dúfam, že prestanú rátať moje disonancie, a že o desať rokov nebude zločinom chcieť skladať krásnu hudbu.“

Prirovnanie k Mozartovi 
Almu Deutscherovú opakovane prirovnávajú k Mozartovi, aj keď ona prirovnanie odmieta, tvrdiac, že „ak by som len znova napísala to, čo Mozart, výsledok by bol nudný. Chcem byť Alma, nie Mozart.“ Aj jej rodina prirovnanie odmieta. Otec povedal, že „v ľudskej histórii bol len jeden Mozart“, a že nechce, aby sa jeho dcéra cítila zaťažená bremenom porovnávania s inými skladateľmi. Za svoje hudobné idoly Alma Deutscherová považuje Mozarta, Schuberta, a Čajkovského.

Dielo 
 Klavírna sonáta Es dur, vek 6
 Andante pre husle a klavír, vek 6
 Rondino (trio) Es dur pre husle, violu a klavír, vek 7
 The Sweeper of Dreams , krátka opera, vek 7
 Dejstvo pre sláčikové kvarteto A dur, vek 7
 Sonáta pre violu a klavír c mol (1. dejstvo), vek 8
 Rondo G dur pre sláčikové kvarteto, vek 8
 "Noc pred Vianocami", pieseň, vek 8
 Dve skladby z Cinderelly: "Ak verím v lásku", a "Snenie", vek 8
 Sonáta pre husle a klavír (prvé dejstvo), vek 8
 Trio pre husle, violu a klavír, vek 9
 Koncert pre husle a orchester G dur, vek 9
 Tanec morských panien, pre symfonický orchester, vek 9
 Popoluška (Cinderella), opera, vek 10
 Klavírny koncert Es dur, vek 11

Referencie 

Narodenia v 2005
Anglickí klaviristi
Anglickí huslisti
Anglickí hudobní skladatelia
Anglické osobnosti židovského pôvodu
Hudobní skladatelia židovského pôvodu
Osobnosti z Oxfordu