Lineárna molekulárna geometria

Lineárna molekulárna geometria popisuje geometriu (priestorové usporiadanie) molekuly, v ktorej je centrálny atóm viazaný na dva ďalšie atómy (alebo ligandy), medzi ktorými je väzbový uhol 180°. Lineárne organické molekuly, napríklad acetylén (HC≡CH), sú často popisované pomocou sp hybridizácie orbitálov na uhlíkových atómoch. Podľa teórie VSEPR majú lineárnu geometriu molekuly, ktorých centrálny atóm je viazaný na dva atómy (alebo ligandy) a má nula alebo tri voľné elektrónové páry (teda molekuly typu AX2 or AX2E3, v AXE zápise). Príkladmi neutrálnych molekúl AX2 s lineárnou geometriou sú:

 fluorid berýlnatý (F-Be-F) s dvoma jednoduchými väzbami,
 oxid uhoľnatý (O=C=O) s dvoma dvojitými väzbami a
 kyanovodík (H−C≡N) s jednou jednoduchou a jednou trojitou väzbou.

Najdôležitejšiou lineárnou molekulou s viac ako troma atómami je acetylén (H−C≡C−H), v ktorom sa každý atóm uhlíka dá považovať za centrálny atóm s jednoduchou väzbou na atóm vodíka a trojitou väzbou na druhý atóm uhlíka. Medzi lineárne anióny patria azidový anión (N3-) a tiokyanát (SCN-). Príkladom lineárneho katiónu je nitrónium (NO2+).

Lineárna geometria nastáva i u molekúl AX2E3 (centrálny atóm s tromi voľnými elektrónovými pármi viazaný na dva atómy), napríklad fluorid xenónatý (XeF2) a trijodidový anión (I3-), v ktorom je jeden jód viazaný na ďalšie dva atómy jódu. V týchto molekulách tvoria valenčné elektrónové páry tvar trigonálnej bipyramídy, kde tri voľné elektrónové páry sú v rovine, pretože tam si menej zavadzajú, a väzby na atómy sa nachádzajú vo vrcholoch pyramíd, takže vzniká tvar lineárnej molekuly.

Referencie

Zdroj 

Molekulárna geometria