Kontinentálna armáda

Kontinentálna armáda () bolo pozemné vojsko trinástich kolónií v Severnej Amerike (od deklarácie nezávislosti 4. júla 1776 Spojených štátov) bojujúcich proti Spojenému kráľovstvu v americkej vojne za nezávislosť.

Bola založená 14. júna 1775 rozhodnutím Kontinentálneho kongresu z desiatich rôt (šesť z Pensylvánie, dve z Marylandu a dve z Virgínie). 15. júna 1775 bol za jej vrchného veliteľa Kontinentálnym kongresom jednohlasne zvolený George Washington, ktorý nasledujúci deň prijal rozhodnutie kongresu a 3. júla 1775 v Bostone prebral velenie nad armádou. Kontinentálna armáda, ktorá dokázala viesť koordinovanejšie operácie než milície jednotlivých kolónií, sa tak stala hlavnou ozbrojenou silou formujúcich sa Spojených štátov. Podľa potreby jej poskytovali podporu oddiely milícií z území, na ktorých viedla boje.

Veľkosť armády sa zmenšila začiatkom roka 1783 a po uzavretí Versaillského mieru 3. septembra 1783 bola postupne rozpustená. Po 25. novembri 1783 ostalo v službe len 1000 vojakov a po 2. júni 1784 len 80 vojakov a niekoľko dôstojníkov, ktorí strážili pevnosti Fort Clinton (dnes sídlo Vojenskej akadémie Spojených štátov, West Point) a Fort Pitt. Tí sa následne stali súčasťou Armády Spojených štátov () založenej 3. júna 1784.

Veľkosť 
Počet príslušníkov Kontinentálnej armády v rokoch 1775 až 1783 podľa Encyclopedia of Continental Army Units (1972), ktorá prevzala údaje zo správy ministra vojny generálmajora Henryho Knoxa pre Kongres Spojených štátov. Samotný H. Knox priznal, že údaje nie sú presné, avšak doposiaľ ide o najspoľahlivejší odhad.

Referencie

Literatúra 
 , 160 pp.
 , 48 pp.
 , 48 pp.
 , 40 pp.

Americká vojna za nezávislosť
United States Army