Prvá vojna za škótsku nezávislosť

Prvá vojna za škótsku nezávislosť bola vojna, ktorá sa začala anglickou inváziou do Škótska v roku 1296 a skončila sa zmluvou z Edinburghu a Northamptonu v roku 1328.

Priebeh 
Bola to prvá zo série vojen medzi anglickými a škótskymi vojenskými silami. Nezávislosť bola založená v roku 1314 v bitke pri Bannockburne. Vojny boli spôsobené tým, že anglickí králi sa pokúšali ustanoviť svoju autoritu nad Škótskom, zatiaľ čo Škóti bojovali o udržanie anglickej vlády a autority mimo Škótska. Pojem „Vojna za nezávislosť“ vtedy ešte neexistoval. Vojna dostala tento názov spätne o mnoho storočí neskôr, po americkej vojne za nezávislosť, ktorá tento termín spopularizovala, a po vzostupe moderného škótskeho nacionalizmu. Keď kráľ Alexander III. vládol Škótsku, jeho vláda zažila obdobie mieru a ekonomickej stability. 19. marca 1286 však Alexander zomrel po páde z koňa. Následníčkou trónu bola Alexandrova vnučka Margaréta, slúžka Nórska. Keďže bola ešte dieťa a v Nórsku, škótski lordi zriadili vládu opatrovníkov. Margaret ochorela na plavbe do Škótska a zomrela na Orknejách 26. septembra 1290. Nedostatok jasného dediča viedol k obdobiu známemu ako Konkurenti o škótsku korunu alebo „Veľká vec“, pričom na trón si nárokovalo niekoľko rodín. Keďže Škótsku hrozilo, že upadne do občianskej vojny, škótska šľachta pozvala anglického kráľa Edwarda I., aby rozhodol. Predtým, ako sa proces mohol začať, trval na tom, aby ho všetci uchádzači uznali za lorda Paramounta zo Škótska. Začiatkom novembra 1292 bol na veľkom feudálnom súde, ktorý sa konal na hrade v Berwick - upon - Tweed, vynesený rozsudok v prospech Johna Balliola, ktorý má najsilnejší právny nárok. Edward pristúpil k zvráteniu rozhodnutí škótskych lordov a dokonca predvolal kráľa Johna Balliola, aby sa postavil pred anglický súd ako obyčajný žalobca. John bol slabý kráľ, známy ako „Toom Tabard“ alebo „Prázdny kabát“. Ján sa v marci 1296 zriekol svojej úcty.

Referencie 

Dejiny Škótska