Trolejbusová doprava v Ostrave

V treťom najväčšom meste Česka, Ostrave, sa nachádza trolejbusová sieť prevádzkovaná Dopravným podnikom Ostrava.

V roku 2020 DPO prevádzkovalo 12 trolejbusových liniek s celkovou dĺžkou 122,2 km a malo 68 trolejbusov.

Dejiny

50. a 60. roky 
Rovnako ako v iných mestách vtedajšieho Česko-Slovenska, tak aj v Ostrave nadišiel po druhej svetovej vojne čas trolejbusov. So stavbou prvého úseku siete, ktorý bol otvorený k výročiu dňa oslobodenia 9. mája 1952, sa začalo na začiatku roka 1952. Prvá trať mala okružná charakter a spájala námestí Republiky, Jirskú osadu a Prokešovo náměstí. Na okruhu boli prevádzkované dve linky, jedna po a druhá proti smeru hodinových ručičiek. Následne sa pokračovalo v stavbe nových úsekov; krátko potom, 31. augusta toho istého roku, došlo k otvoreniu ďalšej trate, ktorá viedla do Hrušova a k hlavnej stanici. U neho sa aj nachádzala trolejbusová vozovňa (predtým boli trolejbusy odstavované na odstavnej ploche v autobusových garážach vo Sládkovej ulici), ktorá vznikla čiastočnou prestavbou vozovne úzkorozchodných električiek. O rok neskôr prvýkrát vyšli trolejbusy na trať do Michálkovic; nahradili tak trať úzkorozchodných električiek, ktorá týmto smerom viedla. Prvé dva mesiace po otvorení jazdili oba druhy dopravy naraz, potom však bola električková trať uzavretá. V decembri 1954 došlo k začatiu prevádzky v novej trolejbusovej vozovne v Sokolskej ulici (nevyhovujúce vozovne v Hrušove a v Michálkoviciach boli zrušené). K hlavnej stanici začali jazdiť trolejbusy aj v päťdesiatych rokoch (od 23. decembra 1957).

Na prelome 50. a 60. rokov dochádzalo k zásadným zmenám, úzkorozchodné električkové trate boli zrušené a nahrádzané trolejbusmi; po Michálkoviciach prišiel v roku 1960 na rad úsek medzi Smetanovým a Prokešovým námestím. Toho istého roku bola vybudovaná slučka u novo vznikajúcej zoologickej záhrady. O rok neskôr začali trolejbusy jazdiť aj cez Sýkorův most. V 60. rokoch bola predĺžená ešte Hrušovská trať, potom sa však so stavbou nových úsekov prestalo a nastal útlm. Jeho prvým signálom bolo vybudovanie pešej zóny v centre mesta a zrušenie trolejbusovej trate k výstavisku.

Významnou udalosťou v roku 1967 bolo aj dočasné zrušenie trate pred hlavnou stanicou (kvôli jeho rozšírenia sa konečná posunula do priľahlých ulíc). Prevádzka bola v pôvodnom rozsahu obnovená až po dokončení stavby dňa 11. augusta 1974.

Od normalizácie až do súčasnosti 

Najväčšou udalosťou 70. rokov bola havária, ktorá sa stala 25. novembra 1976 na moste Pionýrů. Plyn, ktorý bol vedený v potrubí pod ním, explodoval a totálne most zničil. Zničený bol takisto aj prechádzajúci trolejbus a zranení cestujúci. Hoci mohla byť využitá trať cez Sýkorův most, vznikol dočasný ženijný most využívaný iba trolejbusmi. Obnovenie zničeného mosta však priniesli až 80. roky, kedy bola vystavaná aj nadväzujúca estakáda okolo štadióna na Bazala. Tento úsek bol sprevádzkovaný 30. júna 1986.

Útlm trolejbusovej dopravy z konca rokov šesťdesiatych na prelome 70. a 80. rokov skončil a začalo sa opäť s rozširovaním siete. V rokoch 1979 a 1980 boli sprevádzkované úspešne dve nové trate, ktoré obslúžili sídlisko Fifejdy. Východná, slezská časť mesta, sa dočkala novej trolejbusovej trate roku 1985; nový úsek zaistil dopravné spojenie pre důl Heřmanice. V roku 1992 potom bola táto trať ešte ďalej predĺžená smerom na západ a tým bola napojená na Hrušovskú trať; baňa však bol medzitým zlikvidovaný takže význam celého úseku zoslabol. V roku 1993 sa začala prevádzka na trati cez sídlisko Muglinov po Hladnovskej ulici. Posledným predĺžením je úsek z roku 1995. Ten napojil Koblov z oblasti Hlučínska.

V roku 2003 bol zrušený koncový úsek do Hrušova. Trolejbusy tu teda dojazdili 30 rokov po električkách. V súvislostí so stavbou diaľnice D1 sa upravilo aj vedenie liniek, keď trolejbusy schádzajú z mosta, aby po jednej zastávke (Riegrova) na neho znova najazdili. 12. decembra 2008 došlo k zastaveniu pravidelnej dopravy na krátkej odbočnej trati zo zastávky Kamenec po ulici Dedičnej do slučky Bazaly; trať ale zostala zachovaná a od septembra 2013 bola využívaná linkou 101, ktorú v marci 2018 vystriedala linka 106, prevádzkovaná parciálnymi trolejbusmi. Zo začiatku tam jazdila iba polovica spojov linky, ale po začiatku rekonštrukcie tam jazdili všetky spoje. Rekonštrukcia v septembri 2019 skončila, všetky spoje linky 106 sú stále vedené cez Bazaly.

Dňa 1. septembra 2013 bola zahájená prevádzka na novej trati z ulice Českobratskej (od zastávky Konzervatórium), cez jednosmerné nájazdové rampy (ulica Žerotínova a Janáčkova) po ulici Porážkovej k obchodnému centru Nová Karolina. Ide o prvú etapu plánovanej trasy; výstavba prebiehala v rokoch 20122013 a trať bola slávnostne otvorená 29. augusta 2013. Boli tu zriadené dve nové zastávky (u železničnej zastávky Ostrava-Stodolní a konečná pri Novej Karoline), ktoré obsluhuje linka 105 z Koblova. Trať je ukončená slučkou. Do budúcnosti sa počíta s druhou etapou, ktorá má viesť cez námestie Biskupa Bruna a končiť slučkou.

Dňa 5. júla 2015 bol otvorený terminál Hulváky, do ktorého bola predĺžená trať z existujúcej slučky Sokola Tůmu, ktorá bola znesená. Dňa 28. februára 2016 bol otvorený terminál Hranečník, kam bola postavená nová trať od mosta Miloša Sýkore okolo cintorína po ulici Tešínskej.

Linkové vedenie

Vozový park 
Pre zahájenie prevádzky trolejbusovej dopravy v Ostrave bolo dodaných šesť dvojnápravových trolejbusov Škoda 7Tr, ktoré však svojou kapacitou nevyhovovali a preto boli po roku prevádzky odpredané do Pardubíc. Medzitým bolo zakúpených 20 mohutných trojnápravových vozov Tatra 400. Medzi rokmi 1958 a 1960 potom boli dodané trolejbusy Škoda 8Tr (celkom 21 vozov). Od roku 1962 ich nasledovali legendárne vozy Škoda 9Tr (do roku 1981 celkovo 72 trolejbusov + 3 ojazdené z Pardubíc). Trolejbusy Škoda 14Tr jazdili v Ostrave od roku 1984. V roku 1986 boli dodané do Ostravy dva kĺbové vozy Škoda-Sanos 200Tr, ktoré boli o tri roky neskôr odovzdané do Zlína výmenou za jeden kĺbový trolejbus Škoda 15Tr, ktorý sa tak stal prvým vozom svojho typu v Ostrave. Nasledovalo ho potom ďalších 10 vozov. V roku 1996 bol do prevádzky zaradený unikátny typ trolejbusu: prvý prototyp vozu Škoda 17Tr. Do roku 2000 ho nasledovali ďalšie dva vozy a Ostrava sa tak stala jediným prevádzkovateľom týchto trolejbusov na svete. V rokoch 1997 až 2002 boli do Ostravy dodávané nízkopodlažné trolejbusy Škoda 21Tr. V rokoch 20032008 bol vozový park obnovovaný nízkopodlažnými trolejbusmi Solaris Trollino vo všetkých troch dĺžkových verziách, ktoré boli vyrábané v areáli ostravskej trolejbusovej vozovne. Od roku 2009 boli nakupované trolejbusy Škoda 26Tr Solaris a Škoda 27Tr Solaris.

V septembri 2016 bolo vyhlásené výberové konanie na dva kĺbové a desať sólo trolejbusov. Všetky budú mať klimatizáciu a dvanásťmetrové vozy budú aj vybavené batériovým pohonom, ktorý im umožní jazdu bez emisií aj mimo trolejové vedenie.

Dopravný podnik Ostrava je aj vlastníkom troch trolejbusov značky SOR troch rôznych typov, ktoré boli v rokoch 2008 a 2009 zostavené DPO v trolejbusovej vozovne.

V roku 2015 zakúpil DPO tri trolejbusy Solaris Trollino 12 AC zo švajčiarskeho mesta La Chaux-de-Fonds (vyrobené v roku 2005 v Ostrave), kde je rušená trolejbusová prevádzka. Vozy majú pôvodný náter z prevádzky vo Švajčiarsku. Pred zaradením do prevádzky v Ostrave im bola doplnená klimatizácia pre vodiča.

Dňa 3. marca 2018 bola ukončená prevádzka trolejbusov Škoda 14Tr a 15Tr. DPO tak teraz prevádzkuje už iba nízkopodlažné trolejbusy.

V roku 2018 došlo k zmene náteru vozidiel MHD a služobných vozidiel. Nová firemná farba je svetlo modrá až tyrkysová. Farbu doplňuje strieborný prúžok pod oknami a čierne rámy okien. Nový lak majú nové vozy typu Škoda 26Tr Solaris a Škoda 27Tr Solaris.

V júlu 2019 boli v prevádzke nasledujúce typy (celkom 68 vozov):

Referencie

Iné projekty 

 
Ostrava
Doprava v Ostrave