Kreodonty

Kreodonty alebo prašelmy (lat. Creodonta alebo Creodontia) sú v niektorých systémoch vyhynutý rad placentovcov.

Systematika

Zaradenie v systéme 
Pôvodne, t.j. v roku 1875, boli kreodonty zaradené do hmyzožravcov (Insectivora). Neskôr sa považovali buď za bazálne placentovce (Eutheria), alebo za bazálne cicavce, alebo sa zaraďovali do radu šelmy (=mäsožravce; lat. Carnivora), alebo sa (od 70. rokov 20. storočia) zaraďovali ako sesterský taxón radu šelmy. Dnes je ich presné zaradenie stále neisté, väčšinou sa však považujú za príbuzné so šelmami a okrem toho sú dnes (najmä od roku 2013) kreodonty často nahradené dvoma samostatnými, nie bezprostredne sesterskými radmi †Hyaenodonta a †Oxyaenodonta.

Vnútorná systematika 
kreodonty/prašelmy (Creodonta):
čeľaď Hyaenodontidae (v novších systémoch: rad Hyaenodonta)
čeľaď Oxyaenidae     (v novších systémoch: rad Oxyaenodonta)
V niektorých systémoch zahŕňajú aj niekoľko ďalších vyhynutých druhov (porov. napr. ). Do polovice 20. storočia kreodonty zahŕňali aj niektoré ďalšie významné vyhynuté čeľade, ktoré sa dnes v systéme zaraďujú inde.

Zdroje kapitoly Systematika: https://www.mv.helsinki.fi/home/mhaaramo/metazoa/deuterostoma/chordata/synapsida/eutheria/creodonta/creodonta.htmlFloréal Solé: New proviverrine genus from the Early Eocene of Europe and the first phylogeny of Late Paleocene-Middle Eocene hyaenodontidans (Mammalia). Journal of Systematic Paleontology 11, 2013, S. 375–398

Charakteristika 
V ranom terciéri išlo o dominantných mäsožravých cicavcov. Boli to rôznorodé druhy išlo napríklad o veľkého Hyaenodona, ktorý sa podobal dnešnému vlkovi alebo malého Prototomus vulpeculus podobného mungovi.

Najstaršie záznamy sú známe od stredného paleocénu, rad vymrel v neskorom miocéne. Od šeliem sa líšia stavbou svojho chrupuu: podobne ako u šeliem sa im zadné zuby premenili na trháky, tie ale vznikli z prvej alebo druhej stoličky hore a druhej alebo tretej stoličky dole (šelmám vznikli zo štvrtého horného črenový zubu a prvej spodnej stoličky). Isté podobnosti v stavbe chrupu majú niektorí primitívnejší zástupcovia kreodontov aj s vačkovcami.

Dve vyššie uvedené čeľade sa líšia okrem iného chrupom. Hyaenodontidae mali 44 zubov, trháky tvorili prvá horná a druhá spodná stolička. Sú známe zo Severnej Ameriky a Európy, počas neskorého eocénu a oligocénu sa rozšírili aj do Afriky. Oxyaenidae mali trháky z druhej hornej a tretej spodnej stoličky a mali niektoré primitívnejšie znaky na kostre.

Bolo opísaných približne 180 druhov. Obývali Zem približne 50 miliónov rokov. Posledný druh z tohto radu, Dissopsalis carnifex, vyhynul pred 9 miliónmi rokov.

Dôvod ich vyhynutia a nahradenie šelmami nie je známy. Pravdepodobne išlo o menší mozog a viac-menej neefektívnu lokomóciu (najmä počas behu).

Zdroje

Iné projekty