Chavela Vargas

Isabel Vargas Lizano, známa ako Chavela Vargas (* 17. apríl 1919, San Joaquín, Kostarika – † 5. august 2012, Cuernavaca, Mexiko), bola kostarická a mexická speváčka a herečka, patriaca do Zlatého veku mexickej kinematografie.

Je považovaná za hlavnú osobnosť a veľkú svojráznu umelkyňu mexickej rancherskej hudby a má významný vplyv na mnohých umelcov latinskoamerickej populárnej hudby. Slúžila aj ako inšpirácia pre rôzne filmové osobnosti, napríklad španielskeho režiséra Pedra Almodóvara a niekoľkých ďalších.

Vďaka svojmu vokálnemu štýlu bola známa ako „La Voz áspera de la Ternura fuerte y armónica“ („Drsný hlas silnej a harmonickej nehy“). V roku 2007 bola ocenená cenou Latin Grammy za hudobnú výnimočnosť od Akadémie nahrávacích umení a vied.

Životopis 
Chavela Vargas sa narodila v Kostarike, v San Joaquín de Flores, kantón San Joaquín v provincii Heredia, ako dcéra Francisca Vargasa a Herminie Lizano. O tri mesiace neskôr, 15. júla 1919, bola pokrstená v Bazilike Panny Márie Anjelskej v Cartagu v Kostarike pod menom María Isabel Anita Carmen de Jesús.

Mala ťažké detstvo: jej rodičia sa rozviedli a nestarali sa o ňu, nechali ju v starostlivosti strýkov a trpela poliomyelitídou . V Mexiku, krajine, v ktorej získala štátnu príslušnosť, prežila takmer osem desaťročí a tam aj zomrela.

Štýl 
Chavela experimentovala s rancherskými piesňami a mala zvláštny štýl interpretácie. Jeden z aspektov rancherskej piesne, ktorú predstavuje José Alfredo Jiménez, zvykne byť emotívny. Chavela spievala tieto druhy piesní, ale robila to sama, len s gitarou a svojím hlasom, napodobňujúc spôsob, akým spieva opitý muž. Z tohto dôvodu občas znížils rytmus melódií. Podfarbils tak piesne, ktoré iní chápali ako šibalské či humorné.

Od malička bola osobnosťou proti prúdu: obliekala sa ako muž, fajčila cigarety, veľa pila, nosila zbraň a bola známa charakteristickou červenou serapou. Vo veku 81 rokov v rozhovore pre kolumbijskú televíziu v roku 2000 sa prvýkrát otvorene vyjadrila, že je lesba.

Pocty 
Získala okrem iného aj tieto ocenenia: 

 2000: Veľký kríž Rádu Izabely Kastílskej.
 2007: Latinská Grammy za celoživoný prínos.
 Zlatá medaila Universidad Complutense of Madrid.
 Medaila za zásluhy Univerzity v Alcalá de Henares.
 Čestný hosť Buenos Aires, Argentína.
 2009: Vážený občan Mexico City.
 Španielsky hudobník a skladateľ Álvaro Urquijo je venoval pieseň Por el boulevard de los sueños rotos, neskôr začlenenú do repertoáru jedného z jej najbližších priateľov, taktiež Španiela Joaquína Sabinu, autora textu piesne.

Ministerstvo kultúry a mládeže Kostariky vzdalo v roku 2018 hold Chavele Vargas v rámci Medzinárodného festivalu umenia 2018, na ktorom sa zúčastnili medzinárodní umelci ako Los Macorinos, Debi Nova, Gaby Moreno, Tania Libertad, Andrea Echeverri a Marisoul.

Diskografia (neúplná) 

 Chavela Vargas „RCA“,1963
 Noche Bohemia,1966
 Chavela Vargas „Orfeón“,1967
 El corrido hablado, 1991
 Piensa en mí, 1991
 Boleros, 1991
 Colaboró también la banda de sonido de Kika con «Luz de luna», 1993
 Macorina, 1994
 Sentimiento de México (vol. 1), 1995
 De México y del mundo, 1995
 Le canta a México, 1995
 Colaboró también la banda de sonido de La flor de mi secreto con «En el último trago», 1995
 Volver, volver, 1996
 Dos (álbum), 1996
 Grandes momentos, 1996
 Colaboró también la banda de sonido de Carne trémula con «Somos», 1997
 Chavela Vargas, 1997
 Colección de oro, 1999
 Con la rondalla del amor de Saltillo, 2000
 Para perder la cabeza, 2000
 Las 15 grandes de Chavela Vargas, 2000
 La dama del poncho rojo, 2001
 Grandes éxitos, 2002
 Para toda la vida, 2002
 Discografía básica, 2002
 Antología, 2004
 Somos, 2004
 Chavela Vargas, 2004
 En Carnegie Hall, 2004
 La llorona, 2004
 Colaboró también la banda de sonido de Babel con Tú me acostumbraste, 2006
 Cupaima, 2007 (con Jorge Reyes)
 ¡Por mi culpa!, 2010
 La Luna Grande, 2012

Populárne piesne 

 «La llorona»
 «El andariego»
 «Macorina»
 «Anillo de compromiso»
 «En el último trago»
 «Amar duele»
 «Un mundo raro»
 «Piensa en mí»
 «Luz de luna»
 «Las ciudades»
 «Las simples cosas»
 «La sandunga»
 «El preso número 9»
 «Paloma negra»
 «No volveré»
 «Soledad»
 «María tepozteca» (de su autoría)
 «Noches de ahuatepec» (de su autoría)
 «Que te vaya bonito»
 «Arráncame la vida»
 «No soy de aquí, ni soy de allá»
 «Vámonos»
 «Sombras»
 «Volver, volver»
 «Noches de boda»

Filmy 

 Soldadera (1966)
 Stone Scream (1991)
 Kvet môjho tajomstva (1995)
 Frida (2002)
 Babel (2006)
 Chavela (2017)

Referencie

Pozri aj 
 Augustín Lara
 Anthony Aguilar
 Javier Solis
 Joaquín Sabina
 Jorge Negrete
 José Alfredo Jimenez
 Lola Beltranová
 Pedro Almodóvar
 Pedro Infante
 Rocio Durcal

Iné projekty 

Mexické speváčky
Mexické LGBT osobnosti
Držitelia ceny Grammy