Revaskularizácia

Revaskularizácia je obnovenie prietoku krvi tepnou do orgánu, jeho časti alebo časti tela. V tomto článku sa opisuje liečebný výkon, okrem neho jestvuje aj fyziologická revaskularizácia, ku ktorej dochádza postupnou novotvorbou ciev.

Indikácie revaskularizácie 

 ischemická choroba srdca, zvlášť infarkt myokardu
 periférne artériové ochorenie
 rozsiahla hlboká žilová trombóza

Podľa naliehavosti sa rozlišuje urgentná revaskularizácia pri náhle vzniknutom, život alebo zdravie bezprostredne ohrozujúcom uzávere tepny (akútny infarkt myokardu, náhla cievna mozgová príhoda, akútna končatinová alebo mezenterická ischémia) a plánovaná revaskularizácia, ktorej potreba vznikne pri postupne vznikajúcom zúžení cievy, ktoré sa nepodarilo dostatočne ovplyvniť konzervatívnou liečbou. 

Alternatívou revaskularizačného výkonu je aplikácia fibrinolytickej (trombolytickej) liečby pri náhlom uzatvorení tepny krvnou zrazeninou (trombom alebo embolom). Používa sa pri infarkte myokardu, pľúcnej embólii, pri niektorých uzáveroch končatinových tepien, pri liečbe ischemickej cievnej mozgovej príhody (samostatne alebo popri endovaskulárnej intervencii).

Hoci sa revaskularizácia vykonáva spravidla na tepnách, ojedinele sa používa aj pri rozsiahlej žilovej trombóze.

Spôsoby revaskularizácie 

 chirurgická revaskularizácia: premostenie zúženého úseku tepny (bypass) alebo angioplastika (ošetrenie cievy, otvorenej pri operácii) - aortokoronárne premostenie (bypass) pri ischemickej chorobe srdca, karotická endarterektómia pri zúžení karotickej tepny (CEA), endarterektómia ilickej tepny alebo femoropopliteálne premostenie (bypass) pri periférnom artériovom ochorení dolných končatín.
 perkutánna intervencia: obnovenie prietoku zúženým alebo uzatvoreným miestom tepny pomocou nástrojov a stentov, zavedených pomocou katétrov a vodičov do cievy: perkutánna koronárna intervencia (PKI) pri ischemickej chorobe srdca, zavedenie stentu do krčnej tepny (CAS), perkutánna transluminálna angioplasika (PTA) pri periférnom artériovom ochorení dolných končatín. Perkutáne intervencie sú možné aj na mezenterickej artérii, zásobujúcej orgány brušnej dutiny, obličkových tepnách a v ďalších lokalizáciach. Technický rozvoj prináša rôzne zdokonalenia perkutánnej intervencie. Bežným je stabilizácia ošetreného miesta stentom, odsatie alebo zachytenie uvoľnených trombov, mechanické rozrušenie stenózy a ďalšie.
 laserová transmyokardiálna revaskularizácia je privedenie okysličenej krvi do srdcového svalu ľavej komory laserom vytvorenými kanálikmi priamo z dutiny ľavej komory.

Chirurgickú revaskularizáciu je možné kombinovať s perkutánnou intervenciou napríklad pri revaskularizácii dolných končatín.

Komplikácie 
Komplikácie revaskularizačných výkonov môžu byť celkové a lokálne. Medzi celkové, ktoré väčšinou nie sú špecifické pre revaskularizačný výkon, patria napríklad komplikácie kardiálne, respiračné a hemokoagulačné. Z lokálnych sa najčastejšie vyskytuje trombóza v oblasti rekonštrukcie, infekcia štepu, krvácanie. Ich výskyt závisí od lokalizácie výkonu a použitej techniky.

Nasledovná liečba 
Na poškodenom povrchu cievy hrozí vytvorenie trombu a opätovné jej uzatvorenie. Po revaskularizácii preto pacienti pravidelne užívajú antitrombotickú liečbu, väčšinou podľa osvedčeného protokolu pre daný typ výkonu. Prvá dávka (dávky) sa zvyčajne aplikujú už počas výkonu injekčne, nasledovná perorálna liečba je dlhodobá, niekedy až doživotná.

Referencie 

 
Cievna chirurgia