Informačná technológia

Výraz informačná technológia alebo informačné technológie (angl. information technology alebo staršie information technologies) možno definovať ako:
 systémy, zariadenie, komponenty a softvér, ktoré/-ý sú potrebné na zabezpečenie vyhľadávania (retrieval), spracovania a ukladania informácií vo všetkých centrách ľudskej činnosti (domov, úrad, továreň atď.), a ktorých/-ého použitie vo všeobecnosti vyžaduje použitie elektroniky alebo podobnej technológie
 široká oblasť týkajúca sa všetkých hľadísk riadenia a spracovania informácií, najmä vo veľkej organizácii alebo podniku
 prostriedky a metódy slúžiace na prácu s dátami a informáciami
 technika (výpočtová, telekomunikačná, prenosová a organizačná), ktorá slúži na spracovanie informácií, ako aj jej programové vybavenie a organizačné usporiadanie.
 v užšom zmysle metódy, postupy a spôsob zberu, uchovania, spracovania, overovania, vyhodnocovania, selekcie, distribúcie a včasného doručenia potrebných informácií vo vyžadovanej forme a kvalite, v širšom slova zmysle aj technické a programové prostriedky, ktoré zabezpečujú, prípadne podporujú realizáciu vyššie uvedených činností
 systém metód, programov, postupov, aktivít, ktorými sa realizuje maximálne využitie blízkych i vzdialených zdrojov, a to prostredníctvom komunikácie v počítačových sieťach s cieľom nájsť optimálne riešenie stanovených problémov, alebo dosiahnuť svoje zámery, či uspokojiť svoje potreby.

Stredoeurópsky termín informačná technika sa používa buď ako synonymum termínu informačná technológia alebo sa (správnejšie) obmedzuje na fyzickú (organizačnú, výpočtovú, reprografickú a a prípadne aj telekomunikačnú) techniku používanú pri práci s informáciami.

Elektronické spracovanie dát

Dátové úložisko 
Dierne pásky použité v prvých počítačoch reprezentovali dáta.
Prvé elektronické počítače, ako napríklad Colossus používali dierne pásky - dlhý pásik papiera, na ktorom boli dáta znázornené sériami dierok. Techniku, ktorá je dnes už zastaralá. Elektronické dátové úložiská, ktoré sú používané v dnešných počítačoch vznikli po druhej svetovej vojne, keď forma pamäte s oneskorenou linkou bola vyvinutá na odstránenie šumu z radarových signálov. Prvé praktické využitie tohto bola oneskorená pamäť s ortuťou. Prvé digitálne úložisko bola Williamsova trubica, ktorá bola založená na štandardnej obrazovke (súčiastke). Avšak informácie uložené v nej a v pamäti s oneskorenou linkou boli nestále a teda museli byť priebežne obnovované, inak boli stratené pri odpojení napájania. Najskoršia forma energeticky nezávislých počítačových pamätí bola bubnová magnetická pamäť, vynájdená v roku 1932 a použitá v počítači Ferranti Mark 1, prvom svetovom komerčne dostupnom univerzálnom počítači.

IBM  predstavilo prvý pevný disk v roku 1956, ako komponent v ich počítačovom systéme 305 RAMAC. Väčšina dnešných digitálnych dát je stále uložených magneticky na pevnom disku, elektronicky na diskoch SSD alebo opticky na médiách ako BluRay, DVD. Do roku 2002 väčšina informácii bola uložená na analógových zariadeniach, ale od roku 2002 kapacita digitálnych úložísk prekonala analógové po prvýkrát. Od r. 2007, takmer 94% dát vo svete boli uchovávané digitálne: 52% na pevných diskoch, 28% na optických zariadeniach, a  11% na digitálnych magnetických páskach. Predpokladalo sa, že svetová kapacita na ukladanie informácii  na elektrických zariadeniach narástla z 3 exabajtov v r. 1986 na 295 exabajtov v r. 2007, zdvojnásobujúc sa zhruba každé 3 roky.

Databázy 
Databázové systémy sa objavili v r. 1960 na vyriešenie problému s ukladaním a opätovným získaním veľkých množstiev dát rýchlo a presne. Prvý z týchto systémov bol od firmy IBM a bol to systém na spravovanie informácii (po angl. Information Management System)(IMS), ktorý je stále široko používaný aj po viac ako 60 rokoch. IMS ukladá dáta hierarchicky, ale v r. 1970s Ted Codd navrhol alternatívny relačný pamäťový model založený na teórii množín a predikátovej logike a známom koncepte tabuliek s riadkami a stĺpcami. V r. 1981 bola vydaný prvý komerčne dostupný systém riadenia bázy dát (SRBD, anglicky RDBMS) spoločnosťou Oracle.

Všetky SRBD sa skladajú z komponentov, ktoré umožňujú aby v nich uložené dáta mohli byť sprístupnené viacerým používateľom zároveň, pričom udržujú ich integritu. Všetky databázy majú spoločné to, že štruktúra dát (to, z čoho sa skladajú tabuľky a ako sú prepojené) je uložená separátne od dát samotných.

V nedávnych rokoch sa programovací jazyk XML stal populárnou formou na reprezentovanie dát. Hoci XML dáta môžu byť uložené v normálnom súborovom systéme, sú bežne držané v relačných databázach aby mohli využiť ich  "rokmi overenú robustnú implementáciu dokázanú teóriou i praxou." XML , ako nasledovník SGML (Standard Generalized Markup Language), z dôvodu svojej textovej čitateľnosti ponúka výhodu zrozumiteľnosti ako pre stroje, tak aj pre ľudí.

Získavanie dát 
Relačný databázový model predstavil programovací jazyk SQL, založený na relačnej algebre.

Pojmy "dáta " a "informácie" nie sú synonymá. Akékoľvek uložené bity predstavujú dáta, ale informácie sa z nich stávajú až vtedy, keď tieto dáta zoskupíme a dáme im význam (dáta sú napr. písmená, ktoré samé o sebe nedávajú zmysel, ale ak ich vhodne zoskupíme do slov, začnú zmysel dávať). Väčšina svetových digitálnych dát je neštruktúrovaných a uchovávaných v množstve rozdielnych formátov, dokonca aj v rámci jednej organizácie. Dátové sklady začali byť rozvinuté od roku 1980 aby zlúčili tieto rôznorodé údajové formáty. Poväčšine obsahovali dáta vyťažené z rôznych zdrojov, vrátane vonkajších zdrojov ako Internet, aby umožnili systém na podporu rozhodovania (DSS).

Prenos dát  
Prenos dát má 3 aspekty: vysielanie, šírenie, a príjem. Prenos môžeme vo všeobecnosti považovať za vysielanie, v ktorom informácie sú vysielané jednosmerne od odosielateľa k adresátom alebo ako obojsmernú komunikáciu s oddeleným kanálom pre príjem a vysielanie dát.

XML bol čoraz viac používaný ako spôsob na výmenu dát od začiatku 21. storočia, špeciálne pre strojovo orientované interakcie ako sú tie zapojené vo webovo orientovaných protokoloch ako SOAP, opisujúci  "dáta v pohybe lepšie, než dáta v pokoji".

Manipulácia dát 
Hilbert a Lopez identifikujú exponenciálne tempo rastu technologických zmien (druh Moorovho zákona): kapacita počítačov pre spracovanie aplikačne-špecifických informácií na počet obyvateľov (Zeme)  sa zhruba zdvojnásobila každých 14 mesiacov medzi rokmi 1986 - 2007; kapacita univerzálnych počítačov na počet obyvateľov sa zdvojnásobila každých 18 mesiacov počas 2 rovnakých desaťročí; globálna telekomunikačná kapacita na počet obyvateľov sa zdvojnásobila každých 34 mesiacov; svetová kapacita úložísk na počet obyvateľov potrebovala zhruba 40 mesiacov (každé 3 roky) na zdvojnásobenie;  a na množstvo prenesených informácií na počet obyvateľov sa zdvojnásobilo každých 12.3 rokov.

Masívne množstvá dát sú ukladané po celom svete každý deň, ale pokiaľ nie sú analyzované a správne reprezentované, tak sa v podstate prebývajú v tom čo bolo nazvané dátové hroby: "dátové archívy ktoré sú zriedkavo navštevované". Na vyriešenie tohto problému môže slúžiť Dolovanie dát — " proces nachádzania zaujímavých vzorcov a vedomostí z väčšieho množstva dát" — ktoré sa objavilo v posledných rokoch 20. storočia.

Databázové problémy 
Zatiaľ čo sa technológia stáva každým dňom viac sofistikovanou, narastajú problémy s bezpečnosťou, pretože každý sa spolieha na ukladanie informácii do počítačov viac než inokedy. S dátami a databázami stávajúcimi sa viac spoľahlivejšími v biznisoch a organizáciách, je to považované za základ tých biznisov a organizácii, z toho dôvodu vyplývajúc vo vývoji rôznych technologických oddelení ako IT oddelenia a zamestnancov.

Pozdĺž s IT oddeleniami a zamestnancami, sa tiež nachádzajú rôzne typy agentúr ktoré "posilňujú" pracovné sily. Oddelenie DHS je jedno z tých príkladov ktoré sa presviedčajú aby všetky organizácie mali všetky rôzne potreby na pridanie infraštruktúry a bezpečnosti na ich ochránenie v budúcnosti od rôznych výziev ktoré na nich čakajú. Rozvetvujúc od DHS,  mnoho programov sú na mieste ako aj ku stavaniu povedomia počítačovej bezpečnosti  cez organizáciu ale bo pracovnú silu.

 Identifikuj a vyčísli tvoju pracovnú silu počítačovej bezpečnosti
 Pochop potreby a nedostatky pracovnej sily
 Najmi správnych ľudí pre jasne definované role
 Zlepši schopnosti zamestnancov tréningom a profesionálnym rozvojom 
 Tvor programy a skúsenosti na udržanie špičkových talentov

Referencie

Pozri aj 
 Informačné a komunikačné technológie

Zdroj 
časť "Elektronické spracovanie dát" je čiastočný alebo úplný preklad článku Information technology na anglickej Wikipédii