Domašov (Bělá pod Pradědem)

Domašov  je dedina, ktorá tvorí stredovú časť obce Bělá pod Pradědem. Leží predovšetkým po stranách rieky Bělej; na severe nadväzuje na osadu Adolfovice, na juhu - smerom k Pradědu - pokračuje osada Bělá.

História 
Domašov je zmieňovaný prvýkrát v roku 1284 ako Thomasberg a je zrejme výsledkom kolonizačnej činnosti vratislavských biskupov, ktorá postupovala od Frývaldova (Jeseníky) proti toku Bělej smerom do Jeseníkov. Či sa lokácia stredne veľkej dediny (40 lánov) skutočne podarila, však nie je isté; v roku 1410 je spomínaná ako spustnutá a obnovená bola až v polovici 16. storočia (1550) už s prevažne drevárskym určením a pozmeneným menom Thomasdorf. Domašov sa v 16.-18. storočí značne rozvinul: v roku 1689 sa tu registruje úctyhodný počet 67 sedliakov a 97 záhradníkov a domkárov a Domašov tak bol najväčšou dedinou frývaldovského panstva vratislavských biskupov. V roku 1730 bola na hraniciach s Adolfovicami postavený kostol sv. Tomáša a pri ňom zriadená rímskokatolícka fara so školou. Ďalší rozvoj podhorského osídlenia a neľahká dostupnosť si vynútili zriadenie ďalšej školy (1793) i duchovnej správy (1796 lokália, povýšená na faru 1843) v hornej časti obce; ich spádové obvody upevnili rozlišovanie medzi Dolným a Horným Domašov .

Obyvateľstvo sa v tejto dobe živilo najmä ťažbou a spracovaním dreva a inými činnosťami s veľkou spotrebou paliva (potašníctvo, drobné hutníctvo), ako aj domáckou textilnou výrobou. Trvalý pokles počtu obyvateľov od polovice 19. storočia však naznačuje hospodársku stagnáciu. Od začiatku 20. storočia nadobúdal na význame turistický potenciál obce.

Za II. svetovej vojny sa v obci nachádzali zajatecké pracovné tábory Rudohoří (Vietseifen) a Borek (Kieferbach), najmä pre sovietskych vojnových zajatcov. Na prvom z uvedených miest bol v roku 2003 upravený cintorín s hrobmi zajatcov i Nemcov, ktorí prišli o život na konci vojny.

Obec Domašov bola v roku 1964 spojená s Adolfovicami do obce Bělá pod Pradědem.

Vývoj počtu obyvateľov 
Počet obyvateľov Domašova podľa sčítania alebo iných úradných záznamov:

V Domašove je evidovaných 381 adries : 345 čísel popisných (trvalé objekty) a 36 čísiel evidenčných (dočasné alebo rekreačné objekty). Pri sčítaní ľudu v roku 2001 tu bolo napočítaných 289 domov, z toho 250 trvale obývaných.

Zaujímavosti

Kultúrne pamiatky 

 Rímskokatolícky farský kostol sv. Tomáša Apoštola v Dolnom Domašove (kultúrna pamiatka). Vrcholne baroková stavba z rokov 1726-1730, postavená z podnetu Vroclavského kanonika Karla Maximiliána Fragsteina jezuitským staviteľom Christophom Tauschom. Obraz hlavného oltára pochádza z roku 1892 a je od Aloisa Baucha z Vidnavy, ďalšie obrazy pochádzajú od Leopolda Willmanna a Rudolfa Templera.
 Fara v Dolnom Domašove (kultúrna pamiatka) - baroková budova z roku 1766
 Rímskokatolícky farský kostol sv. Jána Krstiteľa v Hornom Domašove (kultúrna pamiatka) - klasicistická stavba z rokov 1797-1798, postavená podľa návrhu Johanna Grögera, v ňom obraz Sťatie sv. Barbory  od Felixa Ivo Leichera
 Pútnická kaplnka Máriin prameň
 Cintorín sovietskych vojnových zajatcov v údolí zajačieho potoka - Borek (kultúrna pamiatka)

Prírodné pamiatky 

 Červenohorské sedlo - na katastri Domašova je najmä pôvodná chata z roku 1903
 Prírodná rezervácia Borek u Domašova - reliktný bôr na kremencovej suti

Územie Domašova pokrývajú aj:
 Chránená krajinná oblasť Jeseníky
 Vtáčia oblasť Jeseníky (pre jariabka hôrneho a chrapkáča poľného)

Referencie

Externé odkazy 
 Územno identifikačný register ČR
 Aplikácie adresy na MIČR
 Databáza štatistických obvodov

Zdroj 

Dediny okresu Jeseník
Bělá pod Pradědem