Tupolev Tu-154

Tupolev Tu-154 (v kóde NATO: „Careless“) je trojmotorové úzkotrupé prúdové dopravné lietadlo so stredným doletom vyvinuté v Sovietskom zväze v 60. rokoch 20. storočia. Počas niekoľkých desaťročí prepravovalo polovicu všetkých cestujúcich sovietskej a následne ruskej leteckej spoločnosti Aeroflot a jej dcérskych spoločností. Až do polovice prvého desaťročia 21. storočia zostalo štandardným lietadlom na ruských vnútroštátnych linkách a linkách do bývalých sovietskych republík.

Vznik a vývoj 
Tu-154 bol vyvinutý ako lietadlo, ktoré malo nahradiť na linkách prúdové dopravné lietadlá Tu-104, turbovrtuľové Il-18 a An-10. Prvý prototyp lietadla Tu-154 vzlietol 4. októbra 1968, potom bol testovaný a do pravidelnej letovej prevádzky bol nasadený v roku 1972. Lietadlá Tu-154 zakúpili aj Československé aerolínie, používala ho letecká služba Federálneho ministerstva vnútra pre vládne letky a donedávna lietali posledné kusy u letectva Armády Českej republiky. Stroj Tu-154 je najpoužívanejším sovietskym prúdovým dopravným lietadlom. Je hojne používaným dopravným lietadlom v Rusku. Najkratšia linka, na ktorej stroj lieta, je Taškent – Namangan (), najdlhšia Moskva – Jakutsk (). Od roku 2003 prebieha v závode Aviakor v Samare výroba novej verzie Tu-154M. Tá zodpovedá súčasným požiadavkám na bezpečnosť a ekonomiku prevádzky moderných lietadiel, je vybavená tzv. „skleneným kokpitom“ a mnohými inými vylepšeniami. Nová verzia je skonštruovaná tak, aby mohla v intenzívnej prevádzke vydržať 30 rokov.
Prvým zákazníkom modernizovaného stroja sa 8. augusta 2012 stalo ruské ministerstvo obrany.

Letové charakteristiky 
Vďaka svojej vysokej cestovnej rýchlosti (/h) patrí Tu-154 k najrýchlejším dopravným lietadlám, je schopné vzlietať a pristávať z nespevnených dráh a je schopné operovať v extrémnych arktických podmienkach. Vzhľadom ku koncepcii prúdových motorov s nízkym obtokovým pomerom a vysokej letovej rýchlosti má lietadlo v porovnaní s modernými strojmi vyššiu spotrebu paliva a nevyhovuje už súčasným hlukovým predpisom v EÚ.

Lietadlo Tu-154 malo byť postupne nahradené modernejším a úspornejším Tu-204, avšak po ekonomickom otrase, spôsobenom rozpadom Sovietskeho zväzu, ich bolo vyrobených len niekoľko desiatok kusov a Tu-154 sú dnes častejšie nahradzované západnými strojmi. Do budúcnosti by Rusi chceli vyraďované lietadlá Tu-154 nahradzovať úplne novými strojmi ruskej výroby, typu MS-21. Aeroflot vyradil lietadlá Tu-154 dňa 31. 12. 2009 potom, čo takmer 40 rokov boli základom jeho lietadlového parku.

Varianty 

 Tu-154 – Prvá verzia s motormi Kuznecov NK-8-2 a s kapacitou 164 cestujúcich. Vyrobených bolo len asi 42 lietadiel.
 Tu-154A – Prvá modernizovaná verzia pôvodného Tu-154. Tu-154A mal motory Kuznecov NK-8-2U s vyšším ťahom, pridanú strednú sekciu palivových nádrží a viacej núdzových východov. Kapacita sa pohybovala v rozmedzí 144 – 152 cestujúcich.
 Tu-154B – Verzia s konštrukčnými zmenami, s motormi NK-8-2U a s vyššou nosnosťou. Bolo vyrobených 111 lietadiel.
 Tu-154B-1 – Verzia s menšími úpravami palivového systému, avioniky, klimatizácie a podvozku. Tu-154B-1 mal kapacitu 160 cestujúcich. Aeroflot chcel touto verziou zvýšiť výnosy z vnútroštátnych liniek. V rokoch 1977 – 1978 bolo vyrobených 64 lietadiel.
 Tu-154B-2 – Menšia modernizácia verzie Tu-154B-1. Kapacita verzie B-2 sa pohybovala od 160 do 180 cestujúcich, pri čom maximálna kapacita 180 cestujúcich sa dala dosiahnuť odstránením kuchynky. Tento proces trval asi dve a pol hodiny. Niektoré staršie Tu-154B boli prerobené na túto verziu. Bolo vyrobených 311 lietadiel, vrátane VIP verzií, z ktorých sú niektoré ešte v prevádzke.
 Tu-154M – Verzia s motormi Solovjov D-30KU-154, rekonštruovanými chvostovými plochami, zväčšenými spojlermi a zmenenou kabínou pre cestujúcich. Lietadlo Tu-154M má tak oveľa nižšiu spotrebu paliva, dlhší dolet a znížené prevádzkové náklady. Tu-154M po prvýkrát vzlietol v roku 1982 a do hromadnej výroby vstúpil v roku 1984. Aeroflot nasadil Tu-154M do prevádzky v decembri 1984, potom nasledovali ďalšie spoločnosti. Hromadná výroba skončila v roku 2006, avšak obmedzená výroba pokračovala do januára 2009. Bolo vyrobených okolo 320 lietadiel.
 Tu-154M-2 – Dvojmotorová verzia s motormi PS-90A, vo fáze projektu.
 Tu-154M-100 – Verzia s vynovenou západnou avionikou a inými modernými systémami. Vývoj tejto verzie začal v roku 1994. Lietadlo malo kapacitu 157 cestujúcich. Kabína mala automatický kyslíkový systém a väčšie úložné priestory nad hlavami cestujúcich. Boli vyrobené iba 3 lietadlá tejto verzie, ktoré boli v roku 1998 dodané Slovenským aerolíniám ako deblokácia ruského dlhu. Všetky tri stroje sa následne stali majetkom spoločnosti. Koncom septembra 2003 boli tieto tri lietadlá predané späť do Ruska.
 Tu-155/156 – Experimentálne lietadlo s motormi na metanolové palivo.
 Tu-154S – Nákladná verzia lietadla Tu-154B.
 Tu-154M-ON – Nemeckom upravený Tu-154 na pozorovacie lietadlo.
 Tu-154M-LK-1 – Cvičné lietadlo pre kozmonautov.

Používatelia

Súčasní civilní používatelia 

V súčasnosti sú v službe u civilných leteckých spoločností posledné tri kusy Tu-154.

Bývalí civilní používatelia 
 Afganistan
 Ariana Afghan Airlines
 Albánsko
 Albanian Airlines 
 Arménsko
 Armenian Airlines
 Azerbajdžan
 Azerbaijan Airlines
 Turan Air
 Bulharsko
 Air VIA
 BH Air
 Bulgarian Air Charter
 Balkan Bulgarian Airlines
 Bulharská vláda
 Hemus Air
 Džibutsko
 Daallo Airlines

 Česko-Slovensko
 Československé aerolínie (ČSA)
 Letecká správa Federálneho ministerstva vnútra
 Česko
 Air Moravia
 Cargo Moravia
 České aerolinie (ČSA)
 Česká vláda
 Ensor Air
 Georgia Air Prague
 Mostarez/Egretta BMI
 Travel Service

 Čína
 Civil Aviation Administration of China (CAAC)
 China Northwest Airlines
 China Southwest Airlines
 China United Airlines
 Sichuan Airlines
 Egypt
 EgyptAir
 Gruzínsko
 Transair Georgia

 Irán
 Bon Air
 Caspian Airlines
 Iran Air Tours (Všetkých 14 lietadiel je odstavených; nie je známe, či budú opäť zavedené do prevádzky.)
 Kish Air
 Mahan Air
 Jemen
 Alyemda

 Kazachstan
 Atyrau Airways
 Kazakhstan Airlines
 Sayakhat Airlines
 Kuba
 Cubana
 Líbya
 Libyan Arab Airlines
 Severné Macedónsko
 Avioimpex
 MAT Macedonian Airlines
 Macedonian Air Services

 Maďarsko
 Malév
 Pannon Airlines
 Moldavsko
 Aerocom
 Air Moldova
 Mongolsko
 MIAT Mongolian Airlines

 NDR
 Interflug
 Nikaragua
 Aeronica
 Pakistan
 Pakistan International Airlines
 Shaheen Air
 Poľsko
 LOT Polish Airlines

 Rumunsko
 Rumunská vláda
 TAROM

 Rusko
 Abakan-Avia
 Aeroflot
 Air Volga
 Airlines 400
 ALAK
 Aviaľ NV
 Baikal Airlines
 BAL Bashkirian Airlines
 Bural
 Continental Airways
 Enkor
 KrasAir
 KD Avia
 Kuban Airlines
 MAVIAL Magadan Airlines
 Nordavia
 Omskavia
 Orenair
 Perm Airlines
 Polet
 Jet-2000
 Pulkovo Aviation Enterprise
 Rossija
 Russian Sky Airlines
 S7 Airlines
 Samara Airlines
 Sibaviatrans
 Transaero Airlines
 Tuva Airlines
 Ural Airlines

 Slovensko
 Air - Transport Europe
 Letecký útvar Ministerstva vnútra Slovenskej republiky (V rokoch 1993 – 2017 používal dve lietadlá (imatr. zn. OM-BYO, OM-BYR).)
 Slovenské aerolínie (V rokoch 1998 – 2003 používali tri lietadlá Tu-154M-100 (imatr. zn. OM-AAA, OM-AAB, OM-AAC).)
 Somálsko
 Air Somalia
 Sýria
 Syrian Air
 Turecko
 Active Air
 Greenair
 Holiday Airlines

 Ukrajina
 Air Ukraine
 Odessa Airlines

Vojenskí používatelia

Súčasní 
 Azerbajdžan
 Azerbajdžanska vláda
 Bielorusko
 Bieloruska vláda
 Čína
 Vzdušné sily Čínskej ľudovej oslobodzovacej armády
 Kazachstan
 Kazašská vláda

 Kirgizsko
 Kirgizská vláda
 KĽDR
 Vzdušné sily Kórejskej ľudovej armády (Používajú štyri lietadlá Tu-154B-2, ktoré sú prenajaté od spoločnosti Air Koryo.)
 Rusko
 Vojenské vzdušné sily Ruskej federácie

Bývalí 
 Arménsko
 Arménske vzdušné sily
 Bulharsko
 Bulharské vzdušné sily (Jeden Tu-154B bol vyradený v roku 1988, jeden Tu-154M v apríli 2010, ktorý bol nahradený Airbusom A319.)
 Česko-Slovensko
 Česko-slovenské vojenské letectvo

 Česko
 Vzdušné sily Armády Českej republiky (Posledné dva armádne Tu-154M boli nahradené Airbusmi A319CJ.)
 Kuba
 Kubánske vzdušné sily
 Mongolsko
 Mongolské vzdušné sily
 NDR
 Vzdušné sily Národnej ľudovej armády
 Nemecko
 Luftwaffe (Používala dva stroje, ktoré boli prevzaté z NDR. Jedno lietadlo bolo stratené pri zrážke vo vzduchu, druhé bolo predané.)

 Poľsko
 Vzdušné sily Poľskej republiky (Jeden Tu-154M havaroval v roku 2010, ďalší bol v roku 2011 vyradený.)
 Slovensko
 Vzdušné sily Slovenskej republiky (Používali jeden Tu-154B-2 (reg. č. 0420), ktorý bol v októbri 1995 predaný do Ruska.)
 Sovietsky zväz
 Vojenské vzdušné sily ZSSR
 Turkménsko
 Ozbrojené sily Turkménska (Dva Tu-154B-2 boli vyradené.)
 Ukrajina
 Vzdušné sily Ozbrojených síl Ukrajiny
 Uzbekistan
 Ozbrojené sily Uzbeckej republiky (Používané Tu-154 boli vyradené a následne nahradené lietadlami Boeing 767.)

Havárie a nešťastia 

Bolo zaznamenaných 68 leteckých nehôd, ktorých sa zúčastnili lietadlá Tu-154.

Päť lietadiel bolo stratených v dôsledku teroristických útokov a jedno bolo nešťastne zostrelené protilietadlovou raketou nad Ukrajinou. Viacero strojov havarovalo pre zlé podmienky na zasnežených pristávacích dráhach, vrátane jedného, ktoré sa zrazilo s odhŕňacími autami v roku 1984 v Omsku. Niekoľko nehôd spôsobilo i preťaženie nákladom, kolízie vo vzduchu v dôsledku chýb leteckej kontroly, alebo nedorozumením pri leteckej komunikácii. Niekoľko strojov havarovalo v dôsledku mechanických problémov, nedostatku paliva pri nečakane predĺženom lete alebo požiari v nákladovom priestore. Stroje Tu-154 sa vyznačujú priemernou bezpečnosťou prevádzky, berúc do úvahy ich dĺžku služby a spôsob použitia v najnáročnejších podmienkach. Nehodovosť je nižšia než u amerického Boeingu 707, ale vyššia než u stroja Boeing 737. 

Dňa 10. apríla 2010 havaroval stroj poľského letectva vezúci politickú delegáciu pri ruskom meste Smolensk. Zahynul poľský prezident Lech Kaczyński so svojou manželkou. Zahynula aj väčšina velenia armády a niekoľko ministrov, celkovo 96 ľudí vrátane posádky. Leteli si uctiť 70. výročie masakru v Katyni.

Dňa 7. septembra 2010 došlo v oblasti ruskej republiky Komi pri obci Syktyvkar k núdzovému pristátiu stroja Tu-154M spoločnosti ALROSA. V lietadle letiacom z Jakutsku do Moskvy došlo k poruche, v dôsledku ktorej vypovedala činnosť všetka elektronika. Pilotom sa však aj bez navigačných a hydraulických systémov posilňujúcich riadenie, aj bez vysunutých pristávacích klapiek podarilo so strojom klesnúť a po troch pokusoch núdzovo pristáť na neupravenom opustenom letisku. Väčšina zo 72 cestujúcich na palube neutrpela žiadne vážne zranenia okrem menších odrenín.

25. decembra 2016 Ruské dopravné lietadlo typu Tu-154 s 92 ľuďmi na palube vrátane členov armádneho súboru piesní a tancov Alexandrovci sa v nedeľu niekoľko minút po štarte z prímorského letoviska Soči zrútilo do vôd Čierneho mora. Informovalo o tom ruské ministerstvo obrany. Stroj, ktorý patril priamo rezortu obrany, viezol Alexandrovovcov na koncert na ruskej vojenskej základni v Sýrii, spresnilo ministerstvo. Ruský prezident Vladimir Putin nariadil premiérovi Dmitrijovi Medvedevovi, aby vytvoril a riadil štátnu komisiu pre vyšetrovanie katastrofy. Štátny smútok bol vyhlásený na pondelok 26. decembra.

Technické údaje

Iné projekty

Referencie

Externé odkazy 
 Tupolev Tu154 článok (ang)

Zdroj 
 

Sovietske dopravné lietadlá
Ruské dopravné lietadlá
Vojenské dopravné lietadlá
Lietadlá Tupolev