Užovka stromová

Užovka stromová (lat. Zamenis longissimus; iné názvy pozri nižšie) je druh nejedovatého hada z čeľade užovkovité (Colubridae).

Názvy 
Slovenské názvy tohto druhu sú: užovka stromová, štíhlovka stromová, staršie: had stromový, had hôrny, užovka Aeskulapova, užovka Eskulapova, Eskulapova užovka.

Vedecké názvy tohto druhu (zoradené chronologicky podľa prvého výskytu) sú: 
Natrix longissima Laurenti 1768 
Coluber aesculapi Lacepede 1789
Elaphis Aesculapii Duméril et al. 1854
Coluber esculapii Boettger 1889 (resp. Coluber Aesculapii Zang 1905)
Coluber longissimus Boulenger 1894
Elaphe longissima Engelmann et al. 1993
Zamenis longissimus Utiger et al. 2002 (resp. Zamenis longissima Venchi & Sindaco 2006) - slovo Zamenis je asi správnejšie mužského rodu, teda je asi správnejší tvar longissimus.

Poznávacie znaky 
Užovka stromová je najväčší had na Slovensku. Niektoré exempláre merajú vyše 150 cm. Telo je štíhle, svalnaté. V strede tela je 23 radov šupín, ostatné užovky ich majú spravidla iba 19. Brušné štítky (220 – 230) sú po stranách ohnuté do výšky a utvárajú hranu, ktorá im umožňuje liezť aj po stromoch. Predočný štítok je jeden.

Ekológia a biotop 
Obýva teplejšie lesy, kroviská, zarastené okraje polí, parky a záhrady. Uprednostňuje opustené chaty, stodoly, ruiny, najmä staré hradiská. Živí sa myšovitými hlodavcami, vtákmi a jaštericami. Požiera aj uhynuté jedince. Zimné úkryty opúšťa koncom apríla alebo začiatkom mája. Pári sa v máji. Vajíčka v počte 5 – 8 znáša do starých pňov, do hnijúcich povalových trámov, opadaného lístia i raždia. Mláďatá sa liahnu v auguste a v septembri a merajú asi 20 cm.

Výskyt a stav na Slovensku 
Obýva teplejšie oblasti. Hojnejšie sa vyskytuje iba v Malých Karpatoch, v predhoriach Štiavnických vrchov a vo Vihorlatských vrchoch. Inde je zriedkavá. Najvyššia známa lokalita je hrad Muráň (935 m n m).
Ekosozologický status od roku 2001 LR:cd - menej ohrozený druh.

Odhadovaná veľkosť populácie v rokoch 20072012 bola 1 0005 000 jedincov pre alpský bioregión a 100500 pre panónsky bioregión. Krátkodobý trend za posledných 12 rokov (20002012) boli v oboch bioregiónoch klesajúce. Dlhodobý trend od roku 1988 (19882012) bol v panónskom bioregióne  neznámy. Kvalita biotopov bola vyhodnotená ako priemerná, z pohľadu krátkodobého trendu klesajúca a z pohľadu dlhodobého trendu stabilná.
 
Odhadovaná veľkosť populácie v rokoch 20132018 bola 1 0005 000 jedincov pre alpský bioregión a 100500 pre panónsky bioregión. Krátkodobý trend za posledných 12 rokov (20072019) bol klesajúci. Kvalita i plocha obývaného biotopu bola vyhodnotená ako klesajúca.

Ekosozologický status od roku 2001 LR:cd - menej ohrozený. Z pohľadu výskytu v Karpatoch bol v rámci projektu Bioregio vypracovaný návrh ekosozologického statusu za celé pohorie ako VU - zraniteľný a za Slovensko NT - takmer ohrozený.

Ochrana 
Zoogeograficky dôležitý teplomilný druh. Naše územie tvorí časť severnej hranice areálu. Ľahko si privyká na turistický ruch a prítomnosť človeka. Stráca plachosť, čo sa jej stáva osudným. Jej stav preto klesá.

Na Slovensku je zaradená do zoznamu chránených rastlín a chránených živočíchov, kde je spoločenská hodnota jedinca vyčíslená na 1000 eur. 

Druh je zaradený do Bernského dohovoru (Príloha III) a smernici o biotopoch (Príloha IV).

Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov užovka stromová patrí medzi najmenej ohrozené druhy, trend celkovej populácie nie je známy, miestami je bežná, no populácie sú často izolované, napríklad na Ukrajine patrí medzi tri najvzácnejšie hady a stavy sú klesajúce.

Iné projekty

Zdroje 

Užovkovité
Zákonom chránené živočíchy na Slovensku