Karol Štúr

Karol Štúr (pseudonymy Drahotín spod Rokoše, Drahotín Štúr) (* 25. marec 1811, Trenčín – † 13. január 1851, Modra) bol slovenský básnik, kňaz a učiteľ.

Životopis 
Narodil sa ako najstarší syn učiteľa, pričom mal ešte troch mladších bratov a sestru. Vyrastal v Uhrovci, vzdelanie získaval na gymnáziu v Rábe, v Šoproni a na bratislavskom evanjelickom lýceu, ktoré ukončil v roku 1833. Tu aj v roku 1829 založil Spoločnosť česko-slovanskú (spolu so Samom Chalupkom, Danielom Lichardom a ďalšími) a v školskom roku 1832 – 1833 bol jej podpredsedom a knihovníkom. Vo vzdelávaní pokračoval štúdiom teológie a pracoval ako vychovávateľ v Záriečí. V rokoch 1835 – 1836 študoval v Berlíne, potom bol istý čas u rodičov v Uhrovci a od roku 1838 pôsobil ako kaplán vo Vrbovom. 

V roku 1839 sa stal profesorom a rektorom na evanjelickom gymnáziu v Modre, kde v roku 1843 prijal aj niekoľko študentov, ktorí odišli z bratislavského lýcea na protest proti zbaveniu jeho brata Ľudovíta profesúry. Od roku 1846 bol slovenským farárom v Modre a svoje profesorské miesto zveril Jánovi Kalinčiakovi. Priamo sa nezúčastnil na revolučnom hnutí v rokoch 1848 – 1849, no často bol perzekvovaný, a to aj pre činnosť brata Ľudovíta. Spolu boli proti maďarizácii podporovanej grófom Zayom. Zomrel ako 40-ročný,  ostala po ňom vdova a sedem detí, o ktoré sa staral ďalej jeho brat Ľudovít.

Tvorba 
Básne začal skladať ako študent, pričom vychádzal zo svojej záľuby v antických vzoroch. Svoje básne písal po česky. Medzi jeho diela patrí i časomerný žalospev na smrť profesora S. Zsigmondyho, žalospev na pamiatku smrti Karla Hynka Máchu, ale taktiež viacero prozaických útvarov s ľudovýchovným zameraním. Svoje diela publikoval v almanachu Plody a vo viacerých časopisoch. Svetobôľne nálady prekonával vo svojich dielach povzbudzovaním k činorodej práci, ale tiež čoraz jasnejšími slovanskými perspektívami. Okrem vlastnej tvorby sa tiež venoval prekladom z gréčtiny, kde prekladal najmä Platóna a Aristofana.

Rodina 
 otec: Samuel Štúr
 matka: Anna, rodená Michalcová
 bratia: Ľudovít, Samuel, Ján
 sestra: Karolína
 manželka: Rosina Emreszová
 deti (7):
 Viliam
 Oľga
 Július
 Karol
 Ľudovít
 Gustáv
 Ladislav

Dielo 
1836 – Starobylí Řekové (vyšlo v almanachu Plody)
1836 – Rozchod Hektora s Andromache (vyšlo v almanachu Plody)
1836 – Mé rozkoše (vyšlo v almanachu Plody)
1836 – Na odcházejícího Sokrata (vyšlo v almanachu Plody)
1844 – Ozvěna Tatry, dvojdielna báseň
 1. časť – Zpěvy (lyrická): narieka nad biedou Slovákov, zaostalosťou ducha, národnou neuvedomelosťou a maďarizačným útlakom
 2. časť – Pověsti (epická): vychádza z povestí o slovenských hradoch
Nad hrobem Homerovým
Slavěny nářek
Pouť mladého pěvce, žalospev na pamiatku smrti Karla Hynka Máchu
Slzba
Dlhá chvíle

Referencie

Zdroje 
 (deti K. Štúra) Soznam príspevkov na Maticu slovenskú. In Pešťbudínske vedomosti, 15. 5. 1963, s. 4. Dostupné online v Digitálnej knižnici UKB

Slovenskí evanjelickí kňazi
Slovenskí spisovatelia
Slovenskí básnici
Slovenskí prozaici
Osobnosti z Trenčína