Herrerasaurus

Herrerasaurus bol najväčší (3 až . dlhý a na úrovni bedier do . vysoký) a najhojnejší veľmi skorý dravý dinosaurus. Je to najznámejší zástupca archaickej skupiny Herrerasauridae, ktorá, napriek vonkajšej podobnosti, bola zrejme príliš primitívna na to, aby patrila medzi vyspelejšie dravé dinosaury zo skupiny Theropoda. Žil pred 230 až 228 miliónmi rokov, nájdený v Argentíne. Jediný druh je Herrerasaurus ischigualastensis.

Znaky a spôsob života 
Herrerasaurus sa vyznačoval veľkou podlhovastou hlavou s dlhými ostrými zubami a pevnou stavbou tela, takže medzi jeho korisť patrili aj veľké zvery, možno dokonca väčšie ako on sám. Pri love dobre využil aj veľké pazúry na prvých troch prstoch predných končatín. Čo sa týka počtu prstov, mal ich po päť ako na zadných, tak aj na predných končatinách, čo je znak primitívnych dinosaurov. Nepotrebné prsty mu však začali krpatieť a plne veľké mal len po tri na každej končatine. Stavba jeho končatín naznačuje, že Herrerasaurus bol pomalé, prípadne stredne rýchle zviera, stále však rýchlejšie ako dlhokrké dinosaury (Sauropodomorpha). Okrem malých stavovcov, ktoré zrejme lovil najčastejšie, si trúfol i na rynchosaury, hoci prakticky žiaden bylinožravec, žijúci po jeho boku, si nemohol byť istý životom.

Klasifikácia 
Paleontológovia sa dlhú dobu domnievali, že Herrerasaurus a jeho príbuzní by mohli byť priamymi predkami dinosaurov. Paul Sereno a Fernando Emilio Novas v roku 1992 však na základe objavenej lebky a jej pokročilých znakov uznali, že ide o raných teropódov. Tento názor je dnes síce väčšinou akceptovaný, ale pozícia herrerasauridov (a Eoraptor) je stále značne neistá. Hoci mal Herrerasaurus telo podobné neskorším jurským dinosaurom, žil v dobe pred približne 228 miliónmi rokov, keď dinosaury boli menšie a zďaleka ešte nepatrili k dominantným živočíchom. Tými sa dinosaury stali až koncom triasu.

Galéria

Pozri aj
 Staurikosaurus

Plazopanvové dinosaury
Triasové dinosaury
Dinosaury z Južnej Ameriky