Mozog

Mozog ( ← z , en- v, kefalos hlava) je orgán, ktorý slúži ako centrum nervovej sústavy všetkých stavovcov a väčšiny bezstavovcov – iba niektoré bezstavovce, ako napríklad špongie, medúzy a hviezdice nemajú mozog, aj keď roztrúsené nervové tkanivo je u nich prítomné. Nachádza sa v hlave, zvyčajne blízko primárnych zmyslových orgánov. Mozog je najkomplexnejším orgánom tela stavovcov. U priemerného človeka sa mozgová kôra (najväčšia časť) skladá z 15 – 33 miliárd neurónov, pričom každý z nich komunikuje pomocou synapsií s ďalšími niekoľkými tisícmi neurónov. Hmotnosť mozgu dospelého človeka je približne 1450 g

Mozog človeka 
Mozog človeka je zložité zoskupenie vyšších a najvyšších nervových centier, ústredný orgán nervovej sústavy človeka.

Skladá sa z niekoľkých oddielov, ktoré sú uložené v lebečnej dutine. Jeho hlavná časť (mozog v užšom zmysle, veľký mozog) je koncový mozog. Jeho nižšie oddiely sa súborne nazývajú mozgový kmeň.

Prostredné závity na mozgovej spodine v koncovom mozgu patria k čuchovému mozgu, ktorý je výrazne vyvinutý u niektorých cicavcov.

Časť mozgu nazývaná predĺžená miecha je plynulým pokračovaním chrbticovej miechy.

Stavba 
Anatomicky sa mozog skladá z niekoľkých častí:
 predný mozog v širšom zmysle (veľký mozog v širšom zmysle; lat. prosencephalon):
 koncový mozog (predný mozog v užšom zmysle; veľký mozog v užšom zmysle; lat. telencephalon) : rozdelený na dve hemisféry
 medzimozog (lat. diencephalon),
 stredný mozog (lat. mesencephalon)
 zadný mozog v širšom zmysle:
 zadný mozog v užšom zmysle:
 mozoček (malý mozog; lat. cerebellum),
 Varolov most (lat. pons Varoli) a
 predĺžená miecha (lat. medulla oblongata), ktorá plynule prechádza do miechy.

Zadný mozog v širšom zmysle a stredný mozog (okrem mozočka) tvoria tzv. mozgový kmeň. Inými slovami má teda mozog takéto zloženie:
 veľký mozog (v širšom zmysle)
 malý mozog (mozoček)
 mozgový kmeň

Z iného hľadiska mozog obsahuje najmä:
 sivú hmotu (mozgová a mozočková kôra, mozgové jadrá)
 bielu hmotu
 4 komory (tzv. komorová sústava)
 mozgové cisterny
 subarachnoidálne priestory (podpavúčnicové priestory)
 cievy mozgu
 mozgovomiechový mok

Vývoj a zrenie mozgu 
Mozog sa vytvára z kraniálnej časti neurálnej trubice, kde vznikajú tri vzájomne prepojené rozšírenia:
 prosencephalon (, enkefalon – mozog) – základ pre predný mozog. V ďalšom vývoji sa rozdelí na:
 telencephalon () – koncový alebo veľký mozog
 diencephalon () – medzimozog
 mesencephalon () – základ pre stredný mozog
 rhombencephalon () – základ pre zadný mozog. V ďalšom vývoji sa rozdelí na:
 metencephalon () – Varolov most a mozoček
 myelencephalon () – základ predĺženej miechy

Vývoj a dozrievanie mozgu je veľmi zložitý a komplexný proces biologických a chemických zmien. Počas zrenia dochádza k rastu počtu i veľkosti neurónov a neuroglie, k tvoreníu nových vzájomných spojení nervových buniek a k myelinizácii. K najdôležitejším procesom patrí gyrifikácia a myelinizácia mozgu.

Dve hemisféry

Referencie

Iné projekty 

 
Centrálna nervová sústava