Bourbonovci

Bourbonovci (iné názvy: Bourbon, zastarano: Bourboni, pre Španielsko: Borbónovci; základný tvar: z Bourbonu, Bourbonský, Borbónsky - fr. de Bourbon, šp. de Borbón) je pôvodne francúzsky šľachtický rod, ktorý je doložený od 10. storočia. 

Ako Bourbonovci v užšom zmysle sa spravidla označuje len jedna jeho vetva (presnejšie časť jeho kapetovsko-anjouvskej vetvy), ktorú založil Henrich IV. Navarrský v 16. storočí, a ktorá vládla/vládne v Navarre, Francúzsku, v Neapolsku a Sicílii, Parme, Španielsku a v Luxembursku.

Vývoj dynastie

Pôvodní Bourbonovci 
Rod Bourbonovcov odvádza svoje meno od Bourbonska v strednom Francúzsku, ktorého centrom bol hrad Bourbon-l’Archambault. Najstarším známym členom dynastie bol Aymar z Bourbonu (alebo Adhémar), pán Souvigny a Bourbonu, ktorý žil okolo roku 900 po Kr. Nasledujúci hlavní členovia tohto rodu pokračovali ako páni (sire) alebo dámy (dame) bourbonskí/-ké.

Dampierrovsko-bourbonská dynastia 
Táto dynastia vznikla roku 1186 manželstvom Guya II. Dampierrskeho, maršala champagnského, s Matildou I. (Mahaut I.), dámou bourbonskou. Nasledujúci hlavní členovia tohto rodu pokračovali ako páni (sire) alebo dámy (dame) bourbonskí.

Zásah Burgundovcov 
Do dampierrovsko-bourbonskej dynastie sa priženil Ján Burgundský, ktorý si vzal Agnešu, dámu bourbonskú a stal sa tak pánom bourbonským. Ich dcérou bola Beatrix (Burgundská a Bourbonská), dáma bourbonská.

Kapetovsko-bourbonská dynastia 
Dynastiu založil Róbert Kapet, gróf z Clermontu a syn francúzskeho kráľa Ľudovíta IX. Svätého, ktorý si roku 1276 vzal vyššie spomínanú Beatrix, dámu bourbonskú. 

Kapetovsko-bourbonskú dynastiu v neskoršom období delíme takto:
 vetva grófov z Marche (od 14. storočia):
 vetva grófov z Vendôme (od 14. storočia):
 vetva pánov (neskôr kniežat) z Carency (od 14. storočia)
 vetva vojvodov z Montpensier (od 15. storočia)
 vetva kniežat z Condé (od 16. storočia)
 vetva francúzskych kráľovských Bourbonovcov (Bourbonovci v užšom zmysle) (od 16. storočia):
 hlavná vetva francúzskych kráľovských Bourbonovcov
 bourbonovsko-anjouovská vetva (=španielski Bourbonovci) (od 17. storočia), vrátane:
 vetva kráľov Kráľovstva oboch Sicílií (neapolsko-sicílska vetva) (od 18. storočia)
 vetva vojvodov z Parmy (parmská vetva, dynastia Bourbon-Parma) (od 18. storočia)
 vetva luxemburských veľkovojvodov (od 20. storočia)
 iné vetvy
 iné vetvy
 orléanská vetva (od 17. storočia)
 iné vetvy
 iné vetvy
 iné vetvy
 vetva grófov z Montpensier (od 15. storočia)
 iné vetvy

Vláda v Navarre a vo Francúzsku 
Bourbonovci vládli v Navarre 15721789 (zlúčená s Francúzskom) a vo Francúzsku 15891792 (s prestávkami) a 18141830.

Do vetvy grófov z Vendôme patril aj – od roku 1572 navarrský kráľ – Henrich (ako navarrský kráľ Henrich III.), ktorý sa v roku 1589 stal francúzskym kráľom ako Henrich IV. po vymretí kráľovského rodu Valois a stal sa tak zakladateľom francúzskej kráľovskej bourbonskej dynastie (Bourbonovci v užšom zmysle). Vo Francúzsku jeho potomkovia vládli až do roku 1792, kedy bol kráľ Ľudovít XVI. zosadený a v roku 1793 popravený. Po páde Napoleona Bonaparteho sa v roku 1814 Bourbonovci znova dostali na trón (Ľudovít XVIII., brat popraveného Ľudovíta XVI.) V roku 1830 dynastiu na tróne vystriedala vedľajšia línia francúzskych kráľovských Bourbonovcov, ktorá panovala 18 rokov pod menom Orléans.

Vláda v Španielsku 

V Španielsku vládli 1700/17131808, 18141868, 18701873, 18741931 a od 1975 – súčasnosť

Vláda v Neapolsku, Sicílii a v Kráľovstve oboch Sicílií 
V Neapolsku a Sicílii vládli 17341805 a ako králi Kráľovstva oboch Sicílií 18161860.

Vláda v Parme 
Ako vojvodovia z Parmy vládli 17311735, 17481802 a 18471859.

Vláda v Luxembursku 
Luxemburskými veľkovojvodami sú od roku 1964.

Iné projekty 

 
Panovnícke rody
Dynastie