Slovenský raj

Slovenský raj je horské pásmo na východnom Slovensku v oblasti Spiša a horného Gemera. Je považovaný za jednu z najkrajších prírodných oblastí Slovenska. Z geomorfologického hľadiska patrí do Spišsko-gemerského krasu a leží v severovýchodnej časti Slovenského rudohoria. Oblasti horského pásma Slovenského raja chráni Národný park Slovenský raj, ktorý je jedným z deviatich národných parkov na Slovensku.

Polohopis 
Hierarchia
Alpsko-himalájska sústava → Karpaty → Západné Karpaty → Vnútorné Západné Karpaty → Slovenské rudohorie → Spišsko-gemerský kras → Slovenský raj
***
 
Podcelok Spišsko-gemerského krasu zaberá jeho severovýchodnú časť a susedí na severe s Vikartovskou priekopou, na východe s Hornádskym podolím (podcelky Hornádskej kotliny), na juhu nadväzujú Volovské vrchy podcelkom Havranie vrchy. Juhozápadným smerom ležia Stolické vrchy a ich podcelok Stolica a úzkym pásom pokračuje Muránska planina ako druhá polovica Spišsko-gemerského krasu. Západným smerom leží Heľpianske podolie (podcelok Horehronského podolia) a Kráľovohoľské Tatry, zaberajúce východnú časť Nízkych Tatier.

Charakteristika 
Je charakteristický členitým terénom – roklinami, potokmi s vodopádmi a krasovými formami, ktoré sú pre turistov sprístupnené formou chodníkov, v náročnejších častiach aj technickými pomôckami.

Slovenský raj má rozlohu asi  na území okresov Spišská Nová Ves  Poprad a Rožňava. Pretekajú ním rieky Hornád a Hnilec. Lesy pokrývajú až 90% územia parku, ide najmä o jedľovo-bukové lesy, dealpínske lesy ale aj zmiešané lesy. Najvyšší vrch je Borovniak (), najnižším miestom je koryto Hornádu ().

Geológia a geomorfológia 
Slovenský raj je geomorfologicky súčasťou Spišsko-gemerského krasu a geologicky je súčasťou gemerského pásma (gemerikum). Časť Slovenského raja buduje severogemerické synklinórium, z juhu a juhovýchodu ho ohraničuje Muránsky zlom. Okraj synklinória budujú verfénske vrstvy (spodný trias), vrstvy pestrých bridlíc a asi 150 až  hrubé súvrstvia guttensteinských a wettersteinských vápencov a dolomitov. Tieto karbonáty budujú planiny Glacu a Geráv a ďalších. Miestami sú zachované soľné brekcie a paleogénne bazálne zlepence. Pomenovanie Slovenský raj sa začalo používať v roku 1921.

Reliéf 
 Krasové planiny – Glac, Geravy, Lipovec, Skala, Pelc
 Prechodný typ – vápencové komplexy zvrásnené do štruktúr, dolomity, verfénske vrstvy, aniské bridlice
 Normálny typ – verfénske vrstvy, kryštalinikum, menšia členitosť

Pôdy 
 na vápencoch a dolomitoch – rendziny
 sprašové hliny – hnedé lesné pôdy niekde illimerizované
 na pestrých verfénskych vrstvách – hnedé lesné pôdy
 alúviá – štvrtohorné nánosy pri vodných tokoch rôzneho zloženia

Klíma 
Územie patrí medzi mierne teplé a mierne vlhké. Členitosť terénu spôsobuje prítomnosť inverzií. Priemerné ročné teploty sú 46 °C. Najviac zrážok je v júni, najmenej vo februári. Najteplejší mesiac je júl (1617 ˚C), najchladnejší január (-5 až -6 ˚C).

Najkrajšie obdobie s najstálejším počasím je koncom leta a začiatkom jesene.

Vrcholy Slovenského raja

Kaňony, tiesňavy, rokliny, doliny 
 Biela dolina-Piecky
 Čierna dolina
 Kláštorská roklina
 Kyseľ
 Malý Sokol (neprístupný verejnosti)
 Prielom Hornádu (najdlhšia)
 Sokolia dolina (najpríkrejšia)
 Stratenský kaňon
 Suchá Belá (najnavštevovanejšia)
 Veľký Sokol
 Tiesňavy
 Zadná diera (neprístupná verejnosti)
 Zejmarská roklina
 Zelená dolina (neprístupná verejnosti)

Vodopády Slovenského raja 
V roklinách a tiesňavách Slovenského raja je množstvo vodopádov, od malých až po vysoké niekoľko desiatok metrov. Medzi najznámejšie a najkrajšie patria:
 Závojový vodopád (Sokolia dolina): 
 Obrovský vodopád (Kyseľ): 
 Karolinyho vodopád (Kyseľ): 
 Kaplnkový vodopád (Kyseľ): 
 Okienkový vodopád (Suchá Belá): 
 Misové vodopády (Suchá Belá): 
 Veľký vodopád (Piecky): 
 Bočný vodopád (Suchá Belá): 
 Terasový vodopád (Piecky): 
 Korytový vodopád (Suchá belá):

Vodné plochy 
 Hanz-Jakubová pod Vahanom
 Klauzy
 Palcmanská Maša
 Blajzloch

Jaskyne 
V Slovenskom raji je bohato vyvinutý podzemný kras a nachádza sa v ňom už 436 jaskýň. Zo 69 doteraz preskúmaných jaskýň na území parku je verejnosti prístupná len Dobšinská ľadová jaskyňa. Na túto jaskyňu nadväzuje Stratenská jaskyňa, ktorá je však verejnosti neprístupná.
Ďalšími známejšími jaskyňami sú:
 Medvedia jaskyňa
 Čertova jaskyňa
 Duffart
 Kláštorská jaskyňa
 Dlhá jaskyňa
 Jaskyňa nad Košiarom
 Jaskyňa na Skale
 Kešelova diera
 Ružová jaskyňa
 Vlčia jaskyňa

Fauna a flóra 
Lesy popretkávané dolinami a neprístupnými tiesňavami vytvárajú dokonalé podmienky pre zachovanie množstva ohrozených druhov vtáctva, zveri a rastlín. V Slovenskom raji nájdeme vlka (Canis lupus), rysa (Lynx lynx), líšku (Vulpes vulpes), lesnú kunu (Martes martes), orla skalného (Aquila chrysaetus), jastraba (Accipiter sp.), myšiaka hôrneho (Buteo buteo) a severského (Buteo lagopus), viacero druhov sokolov (Falco sp.), ale aj v roku 1963 umelo vypustený alpský poddruh kamzíka vrchovského (Rupicapra rupicapra alpina L.).

V potokoch  a vodných nádržiach žijú rôzne pôvodné druhy ako napríklad pstruh dúhový (Oncorhynchus mykiss), rak riečny (Astacus astacus), salamandra škvrnitá (Salamandra salamandra) a iné.

V kaňonoch a tiesňavách sa zachovali pôvodné zmiešané lesy, v chladných roklinách rastie tis obyčajný (Taxus baccata). Na skalách a bralách rastú rôzne teplomilné rastliny, na lúkach lúčne a v roklinách a tiesňavách nájdeme aj chladnomilné druhy rastlín.

Turistické trasy

Východiská trás

Čingov () 

Čingov je najstaršie a najväčšie turistické centrum v oblasti. Nachádza sa v údolí Hornádu medzi vrchom Čingová () a výbežkami Ludmanky (). Je východiskom náročnejších túr do centrálnej časti Slovenského Raja. Prístup je z cesty Spišský Štvrtok-Spišská Nová Ves ale aj zo Spišských Tomášoviec.

Okolie: Spišské Tomášovce, Smižany, Spišská Nová Ves, Prielom Hornádu, Kláštorisko, Sovia Skala, Tomášovský výhľad.

Dedinky () 

Obec Dedinky vznikla roku 1933 spojením dvoch menších obcí – Štefanovce a Imrichovce. Dedinky ležia v údolí rieky Hnilec, nad priehradou Palcmanská Maša, ktorá patrí k najchladnejším na Slovensku.

Nad Dedinkami je planina Geravy, na ktorú sa do roku 2009 dalo vyviesť sedačkovou lanovkou. Odtiaľ vedú turistické chodníky, po ktorých sa dá dostať takmer do každej časti Slovenského raja.

V obci je možné sa ubytovať buď v hoteli alebo na privátoch.

Počas zimnej sezóny sa dá v obci aj lyžovať, lyžiarske svahy s vlekmi sú určené skôr pre nenáročných lyžiarov.

Dobšinská Ľadová Jaskyňa () 
Dobšinská ľadová jaskyňa je osada patriaca do obce Stratená v údolí rieky Hnilec. V obci začína Stratenská dolina s kaňonom rieky Hnilec končiacim za Stratenskou pílou v priehrade Palcmanská Maša.

Osada leží pri rovnomennej jaskyni vyhlásenej za národnú prírodnú pamiatku roku 1964. Jaskyňa je dlhá 1232 metrov, výzdoba jaskyne je tvorená ľadom. Jaskyňa svojím charakterom zaľadnenia patrí medzi najvýznamnejšie na svete. Jaskyňa je otvorená od polovice mája do konca septembra, denne okrem pondelkov. Verejnosti je prístupných 475 metrov s prevýšením 43 metrov, prehliadka trvá 40 minút.

Geravy 
Geravy je zachovalá vápencová plošina, leží na nej množstvo krasových útvarov. Geravy sú súborom horských lúk a polian obklúčených lesmi. Geravy boli v minulosti prístupné z Dediniek aj sedačkovou lanovkou. Po Glackej ceste sú z Geráv prístupné takmer všetky oblasti Slovenského raja. Nachádzajú sa tu tiež neupravované bežecké trate. Voľakedy tu bol taktiež malý lyžiarsky vlek, ale na protest ochranárov musel byť neskôr demontovaný.

Kláštorisko () 

Kláštorisko je popri Čingove a Podlesku  ďalšie známe stredisko na severe Slovenského raja. Na Kláštorisko vedie množstvo turistických chodníkov z Podlesku cez rokliny Suchá Belá, Kyseľ, Prielom Hornádu, z Čingova ale dá sa naň dostať prakticky z každej časti Slovenského raja.

Na Kláštorisku je vybudované turistické centrum s reštauráciou, chatami a penziónom. 
 Na Kláštorisku sa nachádzajú zrúcaniny kartuziánskeho kláštora, vybudovaného v 13. storočí (zakladacia listina z 12. decembra 1299). Kláštor bol v (?) 13. storočí útočiskom obyvateľov pred útočiacimi tatárskymi hordami. V súčasnosti je kláštor v rekonštrukcii, každoročne koncom augusta sa na ňom konajú odpustové slávnosti.

Mlynky () 
Obec Mlynky bola vytvorená z bývalých baníckych osád: Biele Vody, Havrania Dolina, Mlynky, Palcmanská Maša, Prostredný Hámor, Rakovec a Sykavka. V rokoch 19311933 učil v Bielej Vode Ján Nálepka, po ktorom sú pomenované vodopády v Zejmarskej rokline.

Mlynky sú najvýznamnejším strediskom zimných športov v Slovenskom raji. Na svahoch Kruhovej sú tri lyžiarske vleky a viaceré  zjazdové trate rôznej náročnosti, v okolí Bielej Vody sú vybudované bežecké trate.

Turistické chodníky vedú do Zejmarskej rokliny a na Geravy, odkiaľ sú prístupné všetky ostatné turistické oblasti Slovenského raja.

Podlesok () 
Podlesok je centrum v údolí Veľkej Bielej Vody od ústia Suchej Belej po ústie Veľkej Bielej vody do Hornádu (Hrdlo Hornádu). Prístup zo Spišského Štvrtka ().

Okolie: Betlanovce, Spišský Štiavnik, Hrabušice, Spišský Štvrtok, Dravce, tiesňavy Suchá Belá, Piecky, údolie Veľkej Bielej vody, Prielom Hornádu.

Spišská Nová Ves () 
Okresné mesto v mieste, kde rieka Hornád opúšťa Slovenský raj. Mesto má hotelové ubytovanie.

Okolie: Levoča, Spišské Vlachy, Spišské Podhradie, Dreveník, Markušovce, Čingov, Smižany. Novoveská Huta je východiskom trás do severovýchodnej časti Slovenského raja.

Stratená 

Stratená je obec v údolí rieky Hnilec, v minulosti banícka osada. V obci možnosť ubytovania v hoteli, penziónoch a na privátoch. Z obce vedie turistický chodník na vrchol Havranej skaly, do Dediniek, cez Tiesňavy pod Hanesovou do Dobšinskej ľadovej jaskyne. V okolí obce leží prírodná rezervácia Stratená so Stratenskou dolinou.

Chránené územia v Slovenskom raji

Národné prírodné rezervácie 
 Holý kameň
 Kyseľ
 Piecky
 Prielom Hornádu
 Sokol
 Stratená
 Suchá Belá
 Tri kopce
 Vernárska tiesňava
 Zejmarská roklina

Prírodné rezervácie 
 Barbolica
 Čingovské hradisko
 Hranovnické pleso
 Kocúrová (štúdium rastu a prirodzenej obnovy stromov)
 Malé Zajfy	
 Mokrá
 Muráň
 Ostrá skala
 Vyšná Roveň

Národné prírodné pamiatky 
 Dobšinská ľadová jaskyňa
 Medvedia jaskyňa
 Stratenská jaskyňa

Chránený areál 
 Knola

Osady na území parku 
Na území národného parku ležia nasledovné dediny a osady:
 Dedinky
 Dobšinská Ľadová Jaskyňa
 Dobšinská Maša
 Stratená
 Vernár

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
Slovenský raj
 Trasy a turistické centrá
Turistické trasy
Turistické miesta a destinácie
Turistická mapa

 
Pohoria na Slovensku
Geomorfologické podcelky na Slovensku
Spišsko-gemerský kras