Gemerské pásmo

Gemerské pásmo je štruktúrna zóna Západných Karpát, zahrnuje hlavne gemerikum, tvoriace tzv. gemerické antiklinórium a na ňom nasunuté alebo priľahlé jednotky, ktoré tvorí hlavne meliatikum a časti turnaika, ako aj časť silicika presunutá na sever od rožňavskej línie. Silicikum v gemerskom pásme buduje podstatnú časť severogemerického synklinória, kde tvorí Stratenskú hornatinu a Galmus. V zjednodušených koncepciách stavby Západných Karpát je štruktúrne najvyšším pásmom alpínskej príkrovovej stavby. Obyčajne sa však južne od neho kladie ešte meliatske pásmo a ďalšie.

Zrážka jednotlivých jednotiek pásma prebiehala po uzavretí Meliatského oceánu a presúvala sa generálne smerom na sever. Tento proces trval od vrchnej jury po spodnú kriedu.

Členenie 
Stavbu gemerského pásma možno rozčleniť na niekoľko paralelných až laterálne sa zastupujúcich pásiem (generálne z juhu na sever):
 kojšovská zóna – najrozsiahlejšia časť, z juhu ohraničená mlynockou zlomovou zónou
 dobšinská zóna (niekedy označovaná ako hnilecká) – tvorí úzky pruh na severe pásma
 ochtinsko-črmelská zóna – tvorí dva oddelené pruhy v západnej (ochtinská) a východnej časti pásma (črmeľská)
 stratenská zóna – tvorená hlavne príkrovovými komplexmi silicika (stratenský príkrov), v Galmuse a Slovenskom raji, zo severu ohraničená muránskym zlomom

Horniny gemerského pásma vystupujú aj v podloží Košickej a Hornádskej kotliny.

Referencie 

Geológia Slovenska
Geológia Západných Karpát