Arthur C. Clarke

Sir Arthur Charles Clarke (* 16. december 1917, Minehead, Spojené kráľovstvo – † 19. marec 2008 Kolombo, Srí Lanka) bol britský autor science fiction literatúry, vynálezca a propagátor kozmonautiky. Spolu s Róbertom Heinleinom a Isaacom Asimovom boli nazývaní „Veľkou trojkou science fiction“. Bol popredným predstaviteľom hard science fiction a technického optimizmu.

Na základe jeho nápadu vznikli geostacionárne družice. S myšlienkou satelitu zaveseného na pevnom mieste na oblohe prišiel dávno pred vypustením prvej družice – už v roku 1945. Jeho najznámejším dielom je vedeckofantastická kniha Vesmírna odysea. Je voľne inšpirovaná Clarkovou poviedkou The Sentinel, ale stala sa samostatným dielom počas spolupráce na scenári s režisérom Stanley Kubrickom. Kubrick oslovil Clarka, aby mu pomohol vytvoriť „nevýslovne dobrý science-fiction film“ a kniha bola postupne písaná počas tvorby filmu. Toto vyústilo do jednej zo skutočne jedinečných spoluprác v histórii sci-fi.

Clarkovým menom bola pomenovaná planétka – „4923 Clarke“ a dinosaurus „Serendipaceratops arthurcclarkei“ objavený v austrálskom Inverlochu.

Životopis 
Clarke sa narodil v pobrežnom meste Minehead v grófstve Somerset v juhozápadnom Anglicku do farmárskej rodiny. V zhruba desiatich rokoch sa jeho záľubou stalo zbieranie skamenelín a potom pozorovanie hviezd. Kvôli svojmu záujmu o astronómiu si postavil vlastný malý teleskop. Ďalším jeho výtvorom bol fotofón – prístroj na prenos zvuku pomocou meniacej sa intenzity svetla. Niekedy v tej dobe sa mu do ruky dostal časopis Amazing Stories, publikujúci fantastické poviedky. Takéto americké časopisy sa do Anglicka dostávali ako lodný balast. Počas štúdia na Huishovom gymnáziu v Tauntone začal písať vlastné poviedky. V roku 1934 vstúpil do Britskej medziplanetárnej spoločnosti.

Po štúdiách na gymnáziu si nemohol dovoliť pokračovať v štúdiu a tak odišiel do Londýna, kde pracoval ako účtovný  revízor na ministerstve školstva. Zároveň sa rozhodol že sa stane profesionálnym spisovateľom. Stretol sa s Walterom Gillingsom, vydavateľom časopisu Scientification, ktorý mu vydal dva články v rokoch 1938 a 1939 (jeden zhrňoval súčasné poznatky o Slnečnej sústave, druhý sa týkal možností letu raketou na Mesiac).

Počas Druhej svetovej vojny slúžil v britskom kráľovskom letectve (RAF) ako inštruktor práce s radarom. V októbri 1945 publikoval v časopise Wireless World myšlienku, ako pomocou troch družíc zaistiť celosvetový príjem televízneho signálu. Bohužiaľ, na udelenie patentu je v Británii potrebné predložiť dva fungujúce exempláre vynálezu. Keď sa jeho myšlienka v roku 1962 uskutočnila, mohol Clarke iba publikovať v časopise článok Ako som prišiel o miliardu dolárov vynaliezaním Telstaru vo voľnom čase. Vďaka tomu je dnes známy ako vynálezca telekomunikačnej družice a na jeho počesť je geostacionárna obežná dráha niekedy nazývaná Clarkova. Okrem tohoto vynálezu publikoval Clarke počas vojny ešte iný článok: Raketa a vojna budúcnosti o spojení rakety a jadrovej hlavice, vďaka nemu získal štipendium na ďalšie štúdium.

V roku 1946 sa stáva predsedom Britskej medziplanetárnej spoločnosti a pracuje na vývoji automatických pristávacích systémov. V rokoch 1946 až 1948 získal bakalársky titul z fyziky a teoretickej aj aplikovanej matematiky na King's College (získal červený diplom). V tomto roku mu John W. Campbell zaplatil 180 dolárov za poviedku Rescue Party pre časopis Astouding Stories. V roku 1948 mu v časopise vychádza jeho prvé väčšie dielo Proti pádu noci, neskôr prepracované ako Mesto a hviezdy.

V roku 1956 sa presťahoval do Kolomba na Srí Lanke (vtedy ešte Cejlón). Miestne prostredie ho inšpirovalo k napísaniu románu Rajské fontány, v ktorom popisuje ideu vesmírneho výťahu. Na začiatku svojej kariéry sa zaujímal aj o paranormálne javy, čo zúžitkoval v románe Koniec detstva. Už dávno sa od všelijakých pseudovied dištancoval, vždy však obhajoval výskum na poli telekinézy a podobných javov. Je tiež známy zo svojich dvoch seriálov: Tajomný svet Arthura C. Clarka (1981) a Svet tajomných síl Arthura C. Clarka  (1984).

Od roku 1988 bol pripútaný na invalidný vozík. V roku 1988 sa začalo oficiálne hovoriť o udelení rytierskeho titulu. To bolo pozdržané počas vyšetrovania jeho obvinenia z pedofílie vzneseného bulvárnym časopisom The Sunday Mirror. Clarke bol očistený od tohoto obvinenia v roku 2000. Jeho zdravotný stav v tejto dobe mu však neumožnil odcestovať do Londýna a prevziať túto poctu od kráľovnej osobne. Slávnostný ceremoniál sa teda uskutočnil za prítomnosti britského vysokého komisára priamo v Kolombe. Bol čestným predsedom Inštitútu pre spoluprácu vo vesmíre.

V roku 1962 bol za svoje knihy a články navrhnutý na cenu UNESCO: Kalingovu cenu za popularizáciu vedy. V roku 1986 založil Cenu A. C. Clarka, ktorá sa každoročne udeľuje najlepšiemu sci-fi románu vydanému na britskej pôde.

Arthur C. Clarke zomrel 19. marca 2008 zanedlho po svojich 90 narodeninách v Kolombe na Srí Lanke, kde žil od roku 1956. V posledných mesiacoch života trpel respiračnými problémami.

Literárna tvorba

Vesmírna odysea 
 Vesmírna odysea (2001: The Space Odyssey, 1968)
 2010: Odyssey Two (1982)
 2061: Odyssey Three (1988)
 3001: The Final Odyssey (1997)

Ráma 
 Rendezvous with Rama (1973)
 Rama II (1989) – spoluautor Gentry Lee
 The Garden of Rama (1991) – spoluautor Gentry Lee
 Rama Revealed (1993) – spoluautor Gentry Lee

Oko času/Odysea času 
 Time's Eye (2004) – spoluautor Stephen Baxter
 Sunstorm (2005) – spoluautor Stephen Baxter
 Firstborn (2007) – spoluautor Stephen Baxter

Iné romány 
 Prelude to Space 1951
 The Sands of Mars (1951)
 Islands in the Sky (1952)
 Childhood's End (1953)
 Earthlight (1955)
 The City and the Stars (1956)
 The Deep Range (1957)
 A Fall of Moondust (1961)
 Dolphin Island (1963)
 Glide Path (1963)
 Imperial Earth (1975)
 The Fountains of Paradise (1979)
 The Songs of Distant Earth (1986)
 Cradle (1988) – spoluautor Gentry Lee
 Beyond the Fall of Night (1990) – spoluautor Gregory Benford
 The Ghost from the Grand Banks (1990)
 The Hammer of God (1993)
 Richter 10 (1996) – spoluautor Mike McQuay
 The Trigger (1999) – spoluautor Michael P. Kube-McDowell
 The Light of Other Days (2000) – spoluautor Stephen Baxter

Zbierky 
 Across the Sea of Stars (1959):
 Childhood's End, Earthlight a 18 ďalších
 Zpráva o třetí planetě (po česky 1982)
 The Sentinel (1983):
 Tales From Planet Earth (1990)
 Tales from the White Hart (1957)
 The Nine Billion Names of God (1967)
 Směr času (po česky 2002)
 Expedition to Earth (1953)
 Tales of Ten Worlds (1962)
 Reach for Tomorrow, 1956
 The Other Side of the Sky, 1958
 From the Ocean, From the Stars, 1962
The City and the Stars, The Deep Range, The Other Side of the Sky
 An Arthur C. Clarke Omnibus, 1965:
 Childhood's End, Prelude to Space a Expedition to Earth
 Prelude to Mars, 1965:
 Prelude to Space, The Sands of Mars
 The Lion of Comarre & Against the Fall of Night, 1968
 An Arthur C. Clarke Second Omnibus, 1968:
 A Fall of Moondust, Earthlight, The Sands of Mars
 Of Time and Stars, 1972
 The Wind from the Sun, 1972
 The Best of Arthur C. Clarke, 1973
 Four Great SF Novels, 1978:
 The City and the Stars, The Deep Range, A Fall of Moondust, Rendezvous with Rama
 More Than One Universe, 1991
 The Collected Stories of Arthur C. Clarke, 2000

Poviedky a novely 
 The Star
 The Nine Billion Names of God
 A Meeting with Medusa

Nefantastické 
 The Exploration of Space, 1951
 The Challenge of the Space Ship, 1959
 Glide Path: To The Heart of Experimental Technology.In WWII!, 1963
 Lost Worlds of 2001, 1972
 1984: Spring a Choice of Futures, 1984
 How the World was One: Beyond the Global Village, 1992
 By Space Possesses: Essays on the Exploration of Space, 1993
 Greetings, Carbon-Based Bipeds!: Collected Works 1934-1988, 1999
 From Narnia to a Space Odyssey: The War of Letters Between Arthur C. Clarke and C.S. Lewis, 2003 – spoluautor C. S. Lewis

Filmové spracovania 
 2001: Vesmírna odysea (A Space Odyssey) (1966)
 2010: The Year We Make Contact (1984) – podľa románu 2010: Druhá vesmírna odysea
 Rendezvous with Rama (2009?) – podľa románu Stretnutie s Rámom, film je v štádiu príprav

Ocenenia 
 Cena Hugo (3 + 1 retro)
 1954 – poviedka – The Star
 1973 – román – Rendezvous with Rama
 1980 – román – The Fountains of Paradise
 2004 – poviedka, retro – The Nine Billion Names of God
 Cena Nebula (3)
 1973 – novela – A Meeting with Medusa
 1974 – román – Rendezvous with Rama
 1980 – román – The Fountains of Paradise
 Cena Locus (1)
 1974 – román – Rendezvous with Rama
 British SF
 1974 – Rendezvous with Rama
 Campbell Memorial Award
 1974 – román – Rendezvous with Rama
 Jupiter Award
 1974 – Rendezvous with Rama

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Životopis na SciFiWorlde 
 Bibliografia na SciFiWorlde  
 Biografia a bibliografia na LEGIE  
 Nadácia Arthura C. Clarka 
 A. C. Clarke na ISFDB 

Britskí spisovatelia science-fiction
Britskí spisovatelia románov
Spisovatelia poviedok
Nositelia ceny Hugo
Skeptici