Ara modro-žltá

Ara modro-žltá (iné názvy: ara modrý, ara ararauna, nepresne: ara modrožltá; lat. Ara ararauna) je druh papagája z rodu Ara. Žije v severnej časti Južnej Ameriky. V Trinidade patrí medzi ohrozené druhy.

Opis

Veľkosť 
Ara modro-žltá môže dosiahnuť až 76 dĺžku a hmotnosť medzi 9001 300 gramami. Krídla samca sú v priemere  dlhé, chvost je dlhý v priemere . Vďaka týmto parametrom patrí medzi najväčšie papagáje sveta.

Sfarbenie 
Najvýraznejšie sú jeho svetlomodré krídla a chvostové perá, čierna brada, v kontraste s jasnožltou brušnou partiou. Vrch hlavy má ara modro-žltá pokrytú svetlozeleným perím. Ara modro-žltá má veľký silný čierny zobák, prispôsobený na lúskanie orechov. Nahá tvárová časť okolo očí má bielu farbu, ktorá sa počas rozrušenia mení na staroružovú. Okolo očí má tento papagáj vytvorené linky, ktoré sa skladajú z jemných čiernozelených pierok.

Samica má oproti samcovi menšiu hlavu a zobák. Mladé vtáky sú podobné dospelým, majú svetlý zobák a líca majú ružové.

V zafarbení peria ary modro-žltej sa môžu vyskytovať niektoré odchýlky. Niektoré vtáky majú žlté brucho sfarbené viac do oranžova, iné môžu svojím zafarbením hlavne v prsných partiách viacej pripomínať maslovú farbu. Táto farebná variácia sa vo väčšej miere vyskytuje v Trinidade, či iných územiach karibskej oblasti.

Životné prostredie 
Ara modro-žltá je spoločenský vták, ktorý hniezdi v dutinách na vrchole objemných stromov, často v palmách. V Guyane hniezdia v období od februára do júna, v Trinidade od apríla do mája. Samičky týchto papagájov znášajú spravidla dve vajcia. Ich silný zobák im umožňuje lúskať tvrdé orechy, ale často ho ary modro-žlté používajú ako tretí oporný bod pri lezení po stromoch.

V prírode sa tieto papagáje živia plodmi pralesa ako sú orechy, bobule a mladé výhonky vetvičiek rôznych stromov.

Chov ary modro-žltej 
Vďaka svojmu nápadnému sfarbeniu a schopnosti reprodukovať ľudskú reč a zvuky sú ary modro-žlté atraktívne pre chov v domácnostiach. Ich cena v Severnej Amerike je vysoká, v rozpätí 1 000 – 2 000 USD. Chov ary modro-žltej je známy už od roku 1580. Patrí medzi najčastejšie dovážané druhy papagájov, chovaný je takmer v každej zoologickej záhrade. Dosť veľkým hendikepom pri domestikácii je pre tento druh papagája jeho veľkosť. Chov ary modro-žltej si vyžaduje oproti chovu tradičných domácich miláčikov ako sú psy a mačky oveľa viac skúseného opatrovateľa so značnou dávkou odborných znalostí.

Na Slovensku sa ich chovu systematicky dlhodobo venujú Zoologické záhrady v  Bojniciach a Košiciach. V obidvoch dosiahli opakované odchovy.

Chov vo voliérach 

V ľudskej opatere je ara modro-žltá najčastejšie chovaná vo voliérach, kde sa za dodržania určitých podmienok a s istou dávkou šťastia darí aj odchov potomstva týchto papagájov. Voliéry musia byť priestranné vyrobené z kovu. Drevené konštrukcie tento papagáj rýchlo likviduje. Voliérové vtáky sú plaché, temperamentné a na klietku, či stojan si nikdy nezvyknú. Austrálske druhy papagájov vyhľadávajú potravu väčšinou na zemi, preto sa im krmivo ukladá na dno voliéry. Väčšina juhoamerických druhov papagájov žije v pralesoch vo vysokých korunách stromov, na zem nesadá a preto im v zajatí, hlavne u importovaných vtákov, dávame krmivo a vodu na najvyšších miestach v blízkosti bidiel, na ktorých sa zdržiavajú. Časom znižovaním miesta kŕmenia sa dajú tieto vtáky naučiť na to, aby si potravu a vodu brali aj zo zeme. Tiež je dôležité si uvedomiť, že biotop, z ktorého ary pochádzajú, sa vyznačuje vyššou vlhkosťou vzduchu. Pre dosiahnutie úspešného hniezdenia týchto vtákov je potrebné udržiavať vlhkosť vzduchu na úrovni 80 – 85 %, ktorá je ročným priemerom na amazonskej nížine. V dobe ich hniezdenia je vlhkosť vzduchu v tropickom amazonskom pralese až 95 %.

Domáci miláčikovia 
Ary sú sociálne a inteligentné vtáky a dokážu sa stať spoločenskými v rukách opatrovateľa, ktorý má dostatočné znalosti o spôsobe ich života a o ich životných potrebách. Skrotené vtáky vysedávajú na určenom mieste, málokedy ho opúšťajú. Stojan pre ary musí byť z tvrdého dreva a nádobky pre krmivo a vodu musia byť o tento stojan pevne prichytené. Priväzovanie papagájov o stojan retiazkou sa dnes vo všeobecnosti odsudzuje.

Je potrebné napríklad vedieť aj to, že v období sexuálnej aktivity, spravidla 6 – 8 týždňov počas jari sa ary stávajú silne agresívnymi. Chovateľ môže očakávať, že aj najlepšie opatrované ary modro-žlté sú veľmi hlučné a pre tento druh papagájov je prirodzeným správaním deštruktívne ozobávanie nábytku a iného zariadenia vo svojom okolí. Dokáže sa naučiť viac ako 800 slov. Majú rady škrabkanie na bruchu a hlave, keď si ľahnú na chrbát.

Potrava 
Ary modro-žlté si vyžadujú pestrú stravu. Na rozdiel od austrálskych druhov papagájov sa živia hlavne plodmi v korunách stromov, sú preto viac citlivé na nedostatok vitamínov. Pre svoj život potrebujú mať k dispozícii orechy, ale aj vitamíny vo forme sušeného a čerstvého ovocia, nesmú byť chované ľudskou stravou, ako sú napríklad cestoviny či chlieb. Pri chove ary modro-žltej je dôležité vyvarovať sa väčšieho množstva tukov. Pre ary sú jedovaté napríklad aj višne či plody rastlín z čeľade ružovitých, avokádo, čokoláda a kofeín. Čokoládu a kofeín papagáje nedokážu metabolizovať, ružovité rastliny obsahujú glykosidy a avokádo obsahuje nedávno objavený karcinogén persin, ktorý nie je toxický len pre papagáje, ale aj pre ľudí..

Galéria

Referencie 

 (1994): My parrot, my friend : an owner's guide to parrot behavior. Howell Book House, New York. ISBN 0-87605-970-1
 (1991): A guide to the birds of Trinidad and Tobago (2nd edition). Comstock Publishing, Ithaca, N.Y.. ISBN 0-8014-9792-2
 (2003): Birds of Venezuela. Christopher Helm, London. ISBN 0-7136-6418-5
 Milan Vašíček – Papušci nového světa

Iné projekty

Externé odkazy 
 View occurrences of Ara ararauna in the Biodiversity Heritage Library
 City Parrots
 The Parrot World Trust
 Blue-and-yellow Macaw videos on the Internet Bird Collection.
 Image on PBase

Ara
Papagájovité
Najmenej ohrozené druhy