Jan Kubiš

Jan Kubiš (* 24. jún 1913, Dolní Vilémovice, Rakúsko-Uhorsko – † 18. jún 1942, Praha, Protektorát Čechy a Morava) bol členom československej jednotky parašutistov, ktorí sa zúčastnili 27. mája 1942 atentátu na zastupujúceho ríšskeho protektora Reinharda Heydricha.

Život 

Najskôr pracoval ako kurič v miestnej tehelni. Po skončení vojenskej prezenčnej služby v jihlavskom 31. pešom pluku zostal ako ďalej slúžiaci poddôstojník v československej armáde. Slúžil v strážnom prápore XIII na severnej Morave. V lete 1939 opustil protektorát a cez Poľsko sa dostal do Francúzska, kde bol spolu s ostatnými Čechoslovákmi, ktorí sa plánovali zapojiť do protifašistického exilového odboja, nútený vstúpiť do Cudzineckej légie. Po vypuknutí vojny sa s jednotkou nachádzal v Agde. Počas bojov vo Francúzsku sa v rámci 1. československého pluku zúčastnil ústupových bojov, za preukázané hrdinstvo bol vyznamenaný francúzskym vojnovým krížom. Po vzniku 1. samostatnej československej brigády v Spojenom kráľovstve slúžil ako zástupca veliteľa 1. čaty 3. roty v 1. pešom prápore. Neskôr sa prihlásil k plneniu zvláštnych úloh v nepriateľskom tyle. Po absolvovaní kurzov sa stal členom výsadku Anthropoid, v ktorom nahradil pôvodne plánovaného rotného Karla Svobodu, ktorý sa ťažko zranil pri výcviku. Spoločne s ostatnými členmi výsadku bol v noci z 28. na 29. decembra 1941 vysadený nad územím protektorátu. 27. mája 1942 spolu s Jozefom Gabčíkom uskutočnil atentát na ríšskeho protektora Reinharda Heydricha. Po zlyhaní Gabčíkovho samopalu hodil po brzdiacom Heydrichovom aute granát. Heydrich následkom zranení nakoniec podľahol. Parašutistov nakoniec po zrade Karla Čurdu Gestapo vypátralo v pravoslávnom chráme Cyrila a Metoda v Prahe. Kubiš bol počas boja v chráme na chóre zranený črepinami granátu, po čom následne stratil vedomie. Neskôr zomrel v sanitke pri prevoze do nemocnice. Adolf Opálka a Josef Bublík, ktorí spolu s ním bránili chórus sa neskôr v bezvýchodiskovej situácii zastrelili. Celá Kubišova rodina (otec, bratia s manželkami, nevlastné sestry) bola nacistami zatknutá a 24. októbra zavraždená plynom v koncentračom tábore Mauthausen.

Pocty

Vyznamenania 
Za úspešné splnenie rozkazu bol rtm. Jan Kubiš in memoriam povýšený na poručíka. Znovu povýšený bol hneď po vojne do hodnosti kapitána a popri osláv 60. výročia atentátu bol povýšený do hodnosti plukovníka. Ešte za života obdržal francúzský Croix de Guerre a  Československý válečný kříž 1939. In memoriam mu boli udelené ďalšie dva Československé válečné kříže 1939 (1942, 1945), britské vyznamenanie King's Commendation for Brave Conduct (1947), Čs. vojenský řád Za svobodu (1949), a Čs. Vojenský řád bílého lva Za vítězství (1968).

Ulice a pamätníky  
Ulice pomenované po Kubišovi možno nájsť v Prahe (neďaleko Památníku Operace Anthropoid, ktorý bol odhalený v roku 2009), ďalej v Pardubiciach, Tábore a v Třebíči. V roku 2013 (pri príležitosti 100. výročia Kubišova narodenia) bolo otvorené malé múzeum v jeho rodnom dome. Od roku 2010 je otvorený Národný pamätník venovaný všetkým hrdinom Heydrichiády v krypte kostola svätých Cyrila a Metoda v Prahe.

Ostatné 
Od 60. rokov sa atentát na Heydricha stal predmetom mnohých vojnových románov i vojnových filmov a Jana Kubiša v priebehu desaťročí stvárnilo niekoľko slávnych hercov. Ako napríklad Rudolf Jelínek vo filme Atentát z roku 1965, Timothy Bottoms vo filme Operation Daybreak (1975), Miroslav Rataj vo filme Sokolovo (1975), Patrik Staněk vo filme Lidice (2011) a Jamie Dornan vo filme Operácia Anthropoid z roku 2016.

Narodenia v 1913
Úmrtia v 1942
Atentátnici
Nositelia Československého vojnového kríža 1939
Osobnosti česko-slovenského protifašistického odboja
České osobnosti druhej svetovej vojny
Príslušníci francúzskej cudzineckej légie
Osobnosti na česko-slovenských poštových známkach
Obete samovrážd