Georg Friedrich Händel

Georg Friedrich Händel, v anglicky hovoriacich krajinách písaný ako George Frideric Handel (niekedy  aj Haendel, * 23. február 1685, Halle – † 14. apríl 1759, Londýn), bol anglicko-nemecký hudobný skladateľ. Bol jednou z najvýznamnejších postáv v dejinách európskej hudby. Žil a tvoril na prelome dvoch epoch - baroka a klasicizmu. Bol barokový skladateľ. Hoci bol pôvodom Nemec, prevažnú časť svojho života prežil v Anglicku, kde skomponoval všetky svoje významné diela. Beethoven, ktorý inak poklonami veľmi nehýril, o ňom napísal:

Händel je nedostižný majster. Učte sa, ako jednoduchými prostriedkami dosiahnuť taký veľký účinok.

Život 

Narodil sa v roku 1685 v Halle. Od detstva prejavoval hudobné nadanie a venoval sa hre na organ. Taktiež ovládal hru na husle a hoboj. Po štúdiu práva na univerzite v Halle sa stal organistom v miestnom Domkirche. V roku 1706 odišiel do Talianska, kde sa zoznámil s celým radom známych skladateľov a princípmi talianskej opery. Po návrate do Nemecka pôsobil ako kapelník na hannoverskom dvore. Pociťoval frustráciu z nemeckého hudobného života. Po mimoriadne úspešnom prijatí jeho opery Rinaldo v Anglicku a naliehaní londýnskeho publika požiadal Juraja Hannoverského o povolenie vycestovať. V roku 1712 odišiel do Anglicka, kde s výnimkou kratších pobytov v zahraničí, pôsobil až do svojej smrti. Zložil tu svoje kľúčové diela a publikum, ktoré ho milovalo, ho čoskoro prijalo za svojho. Stretával sa tu však ale aj s mnohými intrigami. V roku 1737 ho ranila mŕtvica, následkom čoho ochrnul na polovicu tela. Pri dokončení oratória Jephta v roku 1751 navyše oslepol a nikdy už nezložil rozsiahlejšie dielo. Zomrel na Bielu sobotu, 14. apríla 1759 v Londýne. Bol mu vystrojený pohreb so štátnymi poctami, na ktorom sa zúčastnilo viac než 3000 ľudí, a bol pochovaný vo Westminster Abbey.

Osobnosť 
Händel bol výzorovo silnejšej, robustnejšej postavy a ťažko sa pohyboval, no mal citlivú a humornú povahu. Dobové kresby dodávajú jeho hlave s neodmysliteľnou parochňou na hlave dojem vznešenosti vrcholného umelca. Bol však aj odvážny - ako osemnásťročný vyzval na súboj svojho priateľa J. Matthesona a jeho život zachránila iba náhoda (špička kordu skĺzla po jeho mosadznom gombíku). Podobnú statočnosť prejavoval Händel i v umeleckých súbojoch - najmä na poli opery. Händel veľmi hlboko prežíval svoje umenie. Neraz ho pristihli, ako pri kompozícii niektorého diela plakal. Bol neprekonateľným improvizátorom na organe. Túto schopnosť si zachoval až do posledného roka svojho života, keď už bol slepý. Nikdy nebol ženatý a svoj súkromný život držal v tajnosti.

Dielo 

Händlovo dielo je neobyčajne rozsiahle - tvorí ho 46 opier, 32 oratórií, 100 kantát, cyklus  12 sláčikových koncertov, 20 koncertov pre organ a celkovo vyše 600 skladieb, čo je viac než úctyhodná (dnes nemysliteľná) bilancia na jediného autora. Po jeho smrti upadla prevažná časť jeho diela do zabudnutia, s výnimkou Anglicka sa v repertoári udržiaval iba Mesiáš a niektoré Concerti grossi, nezáujem postihol najmä jeho opery. Významné znovuobjavenie jeho diela prišlo až v druhej polovici 20. storočia ako súčasť trendu zvýšeného záujmu o predklasicistickú hudbu a autentickú interpretáciu starej hudby. Dnes je v repertoári pomerne veľká časť jeho diel a svetové operné domy uvádzajú jeho opery, hoci ich autentická interpretácia je veľmi náročná.

Concerti grossi 
 Concerti grossi Op. 3/1-6
 Concerti grossi Op. 6/1-12

Suity 
 Vodná hudba, suity č. 1-3, HWV 348-350 (1717)
 Hudba k ohňostroju, HWV 351 (1749)

Koncerty 
 Harfový/organový koncert B dur, Op. 4/6, HWV 294 (1736)

Oratóriá 
 Izrael v Egypte, HWV 54 (1738)
 Mesiáš, HWV 56 (1742)
 Judáš Makabejský, HWV 63 (1746)
 Saul
 Samson
 Herkules
 Jozef a jeho bratia
 Zuzana

Opery 
 Rinaldo, HWV 7 (1711)
 Alcina, HWV 34 (1735)
 Xerxes, HWV 40 (1738)
 Rodrigo
 Agrippina
 Ottone
 Flavio
 Riccardo Primo
 Siroe
 Alessandro
 Radamisto
 Almira
 Ariodante
 Giulio Cesare
 Tamerlano
 Orlando
 Deidamia
 Rodelinda

Zvukové ukážky 
  z oratória Mesiáš
  z oratória Šalamún

Zdroje 
 
 Ainsly, Robert: Encyklopédia klasickej hudby. Bratislava: Perfekt, 1997. ISBN 80-8046-085-X
 Gammond, Peter: Velcí skladatelé. Praha: Svojtka & Co., 2002. ISBN 80-7237-590-3
 Kuna, Milan: Skladatelia svetovej hudby. Bratislava : Mladé letá, 1993. ISBN 80-85768-07-0
 Schonberg, Harold: Životy velkých skladatelů. Praha: BB Art, 2006. ISBN 80-7341-905-X

Iné projekty 
 

 
Nemeckí hudobní skladatelia
Anglickí hudobní skladatelia
Barokoví hudobní skladatelia
Osobnosti na britských poštových známkach
Osobnosti na nemeckých poštových známkach
Osobnosti na vatikánskych poštových známkach
Osobnosti zo Saska-Anhaltska