Trebišov

Trebišov (, ) je mesto na Slovensku ležiace v Košickom kraji.

Polohopis 

Okolie Trebišova predstavuje prevažne poľnohospodársky kraj. Dominantami sú úrodné lány, ovocné sady, zelené záhrady, lužné lesy s prírodnými rezerváciami a malebné pahorkatiny so scenériou Slanských vrchov, ktoré poskytujú možnosti pre rekreáciu a oddych. Súčasťou regiónu je tokajská vinohradnícka oblasť, ktorá má vynikajúce vína najvyššej kvality.

Trebišov ako centrum južného Zemplína sa rozprestiera v juhozápadnej časti Východoslovenskej nížiny. Nachádza sa v nadmorskej výške  zväčša na pravom brehu potoka Trnávka, prítoku Ondavy.

Mestom vedie cesta I/79 (Vranov nad TopľouSlovenské Nové Mesto), ako aj železničné trate Trebišov – Vranov nad Topľou a Michaľany – Łupków. Cez Trebišov je vedená aj širokorozchodná trať do Košíc. Mesto leží  východne od Košíc,  južne od Sečoviec,  juhozápadne od Michaloviec a  severne od pohraničného Nového Mesta pod Šiatrom.

Časti mesta 
 Mestské časti: Milhostov, Nový Majer, Olšina
 Sídliská: Juh, Sever, Stred
 Ostatné časti: Vojenské Lúčky, Nová Koronč, Paričov, Stará Koronč
 Osady: Čeriaky, Sady

Najväčšie ulice 
 M.R.Štefánika
 Komenského
 Berehovská
 Varichovská

Podnebie

Symboly mesta 
Mestské symboly sú:
 erb mesta Trebišov,
 vlajka mesta Trebišov,
 pečať mesta Trebišov,
 mestské insígnie

Erb mesta tvorí v  modrom neskorogotickom štíte z veľkého položeného a prevráteného strieborného lemeša vyrastajú tri zlaté bezosté klasy sprevádzané dvoma zlatými hviezdičkami, vpravo hore menšie ľavošikmo sklonené strieborné čerieslo. Najstarším historickým prameňom erbu mesta je pečatidlo z roku 1695, v štíte ktorého sú figúry čeriesla, lemeša, klasov a hviezdičiek. Staršou podobou  erbu mesta  je predloha pochádzajúca z 15. storočia, ktorá dokazuje používanie pečate Trebišova s vyobrazením obrazu Panny Márie.

Mestská vlajka pozostáva z pravidelne sa dvakrát opakujúcich troch pozdĺžnych pruhov vo farbe bielej, žltej a modrej. Vlajka je zakončená dvoma cípmi.

Pečať mesta Trebišov tvorí erb mesta Trebišov s kruhopisom: „MESTO TREBIŠOV".

Insígnie predstavujú kovovú primátorskú reťaz na ktorej je upevnená kruhová medaila s vyobrazením erbu mesta s nápisom Mesto Trebišov. 
Insígnie používa primátor mesta, zástupca primátora mesta, alebo poverený poslanec pri:
-slávnostných zasadaniach mestského zastupiteľstva,
-oficiálnych prijatiach predstaviteľov politického a verejného života Slovenskej republiky,
-oficiálnych prijatiach predstaviteľov iných štátov a miest,
-iných významných slávnostných príležitostiach,
-občianskych obradoch organizovaných Mestským úradom.
Insígnie mesta uchováva primátor mesta.

Symboly mesta Trebišov sú registrované v Heraldickom registri Slovenskej republiky, ktorého agendu spravuje Ministerstvo vnútra SR pod signatúrou HR: T-5/1991.

Prvá písomná zmienka o meste: 1254

Obyvateľstvo 
K meste Trebišov tvoria väčšinu obyvateľstva príslušníci slovenskej národnosti. Z menšín má výraznejšie zastúpenie rómska menšina. Po náboženskej stránke je zloženie obyvateľstva pestrejšie. V meste žijú okrem rímskokatolíkov aj veriaci gréckokatolíckej a pravoslávnej cirkvi a tiež evanjelici a. v., reformovaní, Jehovovi svedkovia a členovia iných náboženských spoločenstiev. V meste je aj monastier baziliánov.

Etnické zloženie obyvateľstva 
(podľa údajov z roku 2001)
 Slováci – 86,86 %
 Rómovia – 8,87 %
 Maďari – 1,75 %
 Česi – 0,64 %
 Ukrajinci – 0,18 %
 Rusíni – 0,17 % iní

Náboženské zloženie obyvateľstva 
(podľa údajov z roku 2001)
 rímskokatolíci – 52,60 %
 gréckokatolíci – 24,93 %
 bez vyznania – 10,85 %
 pravoslávni – 2,11 %
 iní (reformovaní, evanjelici a. v., Jehovovi Svedkovia,…)

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Hrad Parič, torzo vodného hradu založeného pravdepodobne v druhej polovici 13. storočia. Išlo o tehlovú stavbu, ktorá je dnes súčasťou parku andrášiovského kaštieľa. V 15. storočí patril rodu Peréniovcov, ktorí ho rozšírili. Hrad zanikol po roku 1684 v súvislosti s dobytím vojskami Imricha Tököliho a jeho následným vyhodením do vzduchu. V rokoch 1972 – 1975 bol archeologicky preskúmaný, pričom boli objavené fragmenty stredovekej keramiky a kachlíc. 

 Andrášiovský kaštieľ, dvojpodlažná pôvodne neskorobaroková stavba na pôdoryse písmena U z roku 1786. Kaštieľ nechal vybudovať Imrich Čáki, na stavbu bol údajne použitý materiál zo zničeného hradu Parič. Koncom 19. storočia bol kaštieľ upravený v duchu neorenesancie. Zariadenie kaštieľa bolo v roku 1914 prevezené do iných andrášiovských sídiel v Budapešti a Tiszadobe. V rokoch 1949 – 1978 slúžil ako nemocnica s poliklinikou. V nasledujúcom období prešiel obnovou. Priečelie kaštieľa má stredný trojosový rizalit s portikom so združenými stĺpmi, ukončený monumentálnym štítom s prelamovanou rímsou a erbom Čákiovcov. Na nárožiach sa nachádzajú vežice kryté kopulou. Fasády sú členené lizénami a kvádrovaním na prízemí a pilastrami na poschodí. V súčasnosti v kaštieli sídli vlastivedné múzeum. Súčasťou areálu kaštieľa je rozsiahly krajinársky park a francúzska záhrada. Zachovali sa aj hospodárske budovy, jazdiareň, čeľadník a maštale. 

 Mauzóleum Júliusa Andrášiho, neogotická stavba na pôdoryse štvorca s polygonálnym záverom z roku 1893. Autorom stavby je nemecký architekt Arthur Meining. V interiéri sa nachádza sarkofág grófa Júliusa Andrášiho od budapeštianskeho sochára Juraja Zalu. Fasáda mauzólea je bohato dekorovaná, členená opornými piliermi, vlysmi a lizénovými rámami. Okná s kružbami sú ukončené lomeným oblúkom. Vstup je riešený ako ústupkový portál s motívom oslieho chrbta. Stavba je ukončená bohatou atikou a osemuholníkovou helmicou. 

 Rímskokatolícky kostol Navštívenia Panny Márie, jednoloďová gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou z obdobia okolo roku 1404. Stojí na mieste staršej stavby. Od roku 1504 patrí rádu Pavlínov. Upravovaný bol v polovici 15. storočia a na začiatku 16. storočia. V roku 1770 prešiel barokovou úpravou. Interiér je zaklenutý sieťovou klenbou. V interiéri sa nachádzaja rokoková výmaľba s vyobrazením Videnie Sobieskeho pri obliehaní Viedne a Hold pred Máriou Teréziou z roku 1777. Krstiteľnica pochádza z konca 18. storočia. Sú tu umiestnené dva stredoveké epitafy Jána a Imricha Peréniovcov z rokov 1400 a 1519. Fasáda kostola je členená opornými piliermi a oknami s lomeným oblúkom a gotickými kružbami. Veža je lemovaná nárožným kvádrovaním a ukončená ihlancovou helmicou.

 Pavlínsky konvent, dvojpodlažná dvojtraktová stavba na pôdoryse písmena L z obdobia okolo roku 1502. Upravovaný bol v druhej polovici 17. storočia, v roku 1760 a 1876. Počas obdobia reformácie v rokoch 1530 – 1662 bol kláštor prázdny, neskôr obnovený. Kláštor bol definitívne zrušený v rámci reforiem Jozefa II. v roku 1786. Pri úprave v roku 1876 bola fasáda doplnená o nárožné pilastre a atiku. V súčasnosti tu sídli základná umelecká škola a rímskokatolícky farský úrad. Pri najnovšej úprave bola fasáda doplnená o satelitnú parabolu v nadčasovom slohu Art Digi.
 Mariánske súsošie z roku 1800. Súsošiu dominuje socha Immaculaty šliapajúca na hada umiestnená na kanelovanom stĺpe. Immaculatu lemujú sochy sv. Jána Nepomuckého a sv. Floriána.
 Gréckokatolícky kostol Zosnutia Presvätej Bohorodičky, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1817 – 1825. V roku 1844 došlo k zrúteniu kostolnej veže, ktorá bola následne novo vybudovaná. Zariadenie chrámu vrátane ikonostasu pochádza z roku 1886. Fasády chrámu sú členené lizénami, veža vyrastá z rizalitu. Je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou.

Divadlo 
V meste pôsobí aj ochotnícky súbor Divadlo „G“, ktoré pôsobí pod vedením Júliusa Galgana. Divadlo funguje už od roku 1956. Popri Divadle „G“ pôsobí aj Divadlo „Malé G“, ktoré je zložené zo študentov gymnázia. Súbor Divadlo "G" je známe po celom Slovensku, zúčastnil sa mnohých súťažných prehliadok. Divadlo „G“ poznajú aj zahraniční Slováci z Rumunska, Poľska, Maďarska, a i.

Múzeá 
V Trebišove sa nachádza Múzeum a Kultúrne centrum južného Zemplína v Trebišove. Od roku 1987 sídli v priestoroch barokovo-klasicistického kaštieľa Andrášiovcov. Múzeum okrem výnimočných výstav ponúka aj niekoľko stálych expozícií:

 Parná oracia súprava
 Expozícia poľovníctva a ochrany zveri
 Vývoj mlatby
 Poľnohospodárske stroje a mechanizmy
 Tokajské vinohradníctvo a vinárstvo
 Archív tokajských vín
 Tradičné remeslá južného Zemplína
 Ľudový odev južného Zemplína
 Ľudová drevorezba a plastika Zemplína
 Andrássyovci na Trebišovsku

Knižnice 
V priestoroch Mestského kultúrneho strediska sídli od roku 1986 Zemplínska knižnica v Trebišove, ktorá je regionálnou verejnou knižnicou pre okres Trebišov.

V knižničnom fonde sa nachádza vyše 50 000 dokumentov. Knižnica realizuje bohatú klubovú činnosť, mnoho kultúrno-vzdelávacích podujatí pre širokú verejnosť. Každoročne sa zapája do Týždňa slovenských knižníc a tiež do projektu V4 Celé Slovensko číta deťom / Vyšehrad číta deťom, v lete organizuje Festival detskej knihy a týždenný detský letný čitateľský tábor Knihovníček.

Mestský park 
Mestský park má rozlohu . Vznikol koncom 18. storočia podľa vzoru anglických parkov. Dreviny vysadené v parku boli dovezené z celého sveta.

Pravidelné podujatia 
 Dni mesta Trebišov (pravidelne každý rok v posledný augustový víkend)
 Divadelný Trebišov – Malá krajská Scénicka žatva ochotníckych divadelných súborov Košického kraja (organizuje sa každý rok koncom apríla, v r. 2007 sa organizovalo 10.krát)
 Festival divadelných hier s dedinskou tematikou (organizuje sa každý rok koncom júna, v r. 2007 sa organizovalo 15.krát)
Skapal Pes Fest – multižánrový festival alternatívnej kultúry (organizuje sa od r. 2013 každý rok začiatkom septembra)

Doprava 
V meste sa nachádza autobusová aj železničná stanica, kedysi aj letisko. Premáva tiež MHD (3 linky).
Cez železničnú stanicu prechádza trať Michaľany – Lupków a odbočujú z nej trate Košice – Čierna nad Tisou.

Školstvo

Základné školy 

 ZŠ Komenského
 ZŠ Pribinova
 Cirkevná základná škola sv. Juraja
 ZŠ M. R. Štefánika
 ZŠ Ivana Krasku

Stredné školy 
 Cirkevné gymnázium sv. Jána Krstiteľa
 Gymnázium Trebišov
 Obchodná akadémia
 Cirkevná stredná odborná škola sv. Jozafáta
 Súkromná stredná odborná škola DSA

Šport 
 BKT Trebišov – bedmintonový klub Trebišov
 FK Slavoj Trebišov – futbalový klub
 HK Trebišov – hokejový klub
 FBC Mladosť Trebišov – florbalový klub
 HK Slavoj Trebišov – hádzanársky klub
 Klub stolného tenisu PLUS 40 Trebišov
 SSC Trebišov – inline korčuľovanie
 HSKP Tebišov – hokejbalový klub
 ŠKP Trebišov – plavecký klub 
 TK Slavoj Deva Trebišov – tenisový klub
 NK 99 Trebišov – nohejbalový klub

Osobnosti mesta

Rodáci 
 Július Andráši (* 1860 – † 1929), uhorský politik
 Dušan Karpatský (* 1935 – † 2017), kroatista a prekladateľ 
 Marián Čalfa (* 1946), politik, predseda česko-slovenskej vlády
 Bruno Ciberej (* 1978), moderátor 
 Marek Čech (* 1983), futbalista, slovenský reprezentant

Pôsobili tu 
 Ján Pivarník (* 1947), futbalista, majster Európy 1976
 Táňa Radeva (* 1957), herečka
 Mária Ďurišinová (* 1960), hádzanárka, československá reprezentantka

Partnerské mestá 
  Hodonín, Česko
  Chełm, Poľsko
  Jasło, Poľsko
  Kutná Hora, Česko

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Trebišove

Iné projekty 
.

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta
 Informačný systém samosprávy mesta Trebišov
 Vlastivedné múzeum
 Zemplínska knižnica

 
Okres Trebišov
Mestá na Slovensku