1. apríl

Medzinárodný deň vtákov
 Deň bláznov

Udalosti 
 286 – cisár Dioklecián vyhlásil svojho generála Maximiána za augusta (spolucisára) a prenechal mu vládu nad západnou časťou Rímskeho cisárstva s panovníckym dvorom v meste Mediolanum (dnešné Miláno). Rozdelenie vlády nad ríšou medzi dvoch augustov (cisárov) malo len praktický rozmer – ríša bola naďalej pokladaná za nedeliteľnú (a patrimonium indivisum). Keďže Dioklecián nebol na Maximiánovej korunovácii osobne prítomný, niektorí bádatelia (Otto Seeck) predpokladali, že si Maximián titul uzurpoval a Dioklecián ho za augusta uznal až dodatočne, aby sa vyhol občianskej vojne. Táto hypotéza si však nezískala podporu a bola vyvrátená (napr. Williamom Lewisom Leadbetterom).
 457 – magister militum (vojenský vojvodca) Majorianus bol svojimi vojakmi aklamáciou zvolený za cisára po tom, čo v bitke pri meste Bilitio (dnes Bellinzona na juhu Švajčiarska) porazil vojsko približne 900 Alamanov, ktorí podnikli výpad na územie Rímskej ríše.
 527 – byzantský cisár Justin I. vymenoval svojho synovca Justiniána za spoluvládcu a následníka trónu (ale tento údaj nie je úplne spoľahlivo doložený). Justinián sa vlády ujal po Justinovej smrti 1. augusta 527.
 988 – Róbert II. zvaný Pobožný sa zosobášil s Rozáliou, dcérou italského kráľa Berengara II. Sobáš dohodol jeho otec Hugo Kapet.
 1293 – Robert Winchelsey vycestoval z Anglicka do Ríma, aby od pápeža získal vysvätenie za canterburského arcibiskupa, ktorým bol zvolený 13. februára 1293. Pre interregnum na pápežskom stolci bol vysvätený až 12. septembra 1299 pápežom Celestínom V., ktorý sa pontifikátu ujal 5. júla 1294.
 1810 – Napoleon Bonaparte sa v Louvri oženil s Máriou Lujzou Habsbursko-lotrinskou
 1933 – bojkot židovských právnikov, lekárov a obchodov v Nemecku
 1939 – generál Francisco Franco ohlásil – po tom, čo sa vzdali zvyšky republikánskej armády –, koniec španielskej občianskej vojny
 1945 – mesto Topoľčany oslobodila Červená armáda
 1948 – obec Kochanovce sa stala mestskou časťou Sečoviec
 1949 – Newfoundland sa stal desiatou provinciou Kanady 
 1960 – štart prvej meteorologickej družice TIROS-1 
 1963 – bol založený Slovenský filmový ústav 
 1976 – bola založená spoločnosť Apple Computer 
 1979 – Irán sa stal islamskou republikou
 1993 – bola založená Asociácia slovenských filmových klubov
 2001 – bol zatknutý bývalý prezident Juhoslávie Slobodan Milošević
 2002 – Holandsko – ako prvá krajina na svete – legalizovalo eutanáziu
 2002 – pristávací modul čínskej kozmickej lode Šen-čou 3 hladko pristál v mongolskej púšti

Narodenia 

 1578 – William Harvey, anglický anatóm († 1657)
 1694 – Samuel Hruškovic, slovenský spisovateľ († 1748)
 1697 – Abbé Prévost, francúzsky jezuitský spisovateľ († 1763)
 1764 – Barbara Krafftová, rakúska maliarka († 1825)
 1776 – Sophie Germainová, francúzska matematička, fyzička a filozofka († 1831)
 1809 – Nikolaj Vasilievič Gogoľ, ruský spisovateľ a básnik († 1852)
 1815 – Otto von Bismarck, nemecký politik († 1898)
 1865 – Richard Adolf Zsigmondy, rakúsko-nemecký chemik, nositeľ Nobelovej ceny za chémiu († 1929)
 1868 – Edmond Rostand, francúzsky dramatik († 1918)
 1873 – Sergej Vasilievič Rachmaninov, ruský hudobný skladateľ, klavirista a dirigent († 1943)
 1875 – Edgar Wallace, britský spisovateľ a novinár († 1932)
 1885 – Wallace Beery, americký herec († 1949)
 1907 – Gejza Dusík, slovenský hudobný skladateľ († 1988)
 1908 – Abraham Harold Maslow, americký psychológ, psychiater a filozof († 1970)
 1915 – Hans Liebherr, nemecký priemyselník a vynálezca († 1993)
 1916 – Ondrej Pavlík, slovenský školský pracovník a pedagóg († 1996)
 1918 – Ján Kadár, slovenský filmový režisér († 1979)
 1920 – Toširó Mifune, japonský herec († 1997)
 1922 – Alan Perlis, americký informatik († 1990)
 1922 – Ján Tomko, slovenský právnik a pedagóg († 1991)
 1926 – Anne McCaffrey, americká spisovateľka († 2011)
 1929 – Milan Kundera, český spisovateľ († 2023)
 1931 – Ladislav Kačáni, slovenský futbalista, tréner a metodik († 2018)
 1932 – Debbie Reynoldsová, americká herečka, speváčka a tanečníčka († 2016)
 1933 – Claude Cohen-Tannoudji, francúzsky fyzik
 1933 – Dan Flavin, americký minimalistický sochár a inštalačný umelec († 1996)
 1940 – Wangari Maathaiová, kenská ekologička, feministka, občianska a environmentálna aktivistka († 2011)
 1946 – William Frederick Fisher, americký astronaut
 1947 – Alain Connes, francúzsky matematik
 1947 – Václav Riedlbauch, český hudobný skladateľ, pedagóg a manažér († 2017)
 1949 – Sheck Exley, americký jaskynný potápač († 1994)
 1952 – László Tőkés, rumunský politik maďarského etnika a kňaz
 1953 – Pavol Biroš, slovenský futbalista
 1959 – Helmuth Duckadam, rumunský futbalový brankár
 1961 – Matej Mináč, slovenský režisér
 1969 – Arnaud Boetsch, francúzsky tenista
 1971 – Daniel Vacek, český tenista
 1974 – Ladislav Ďurkovič, slovenský novinár a občiansky aktivista
 1975 – George Bastl, švajčiarsky tenista
 1975 – Michael Poulsen, dánsky hudobník, hlavný spevák, gitarista a textár skupiny Volbeat
 1976 – Clarence Seedorf, holandský futbalista so surinamskými koreňmi
 1978 – Alexandr Riadinskij, bieloruský hokejista
 1978 – Miroslava Vavrincová, švajčiarska tenistka slovenského pôvodu
 1979 – Ivano Balić, chorvátsky hádzanár
 1980 – Bijou Phillips, americká herečka
 1982 – Zuzana Šebová, slovenská herečka a zabávačka
 1982 – Andreas Thorkildsen, nórsky atlét
 1982 – Róbert Vittek, slovenský futbalista
 1984 – Pavol Baláž, slovenský futbalista
 1985 – Monika Zázrivcová, slovenská rádiová a televízna moderátorka a mama

Úmrtia 

 1548 – Žigmund I. Starý, poľský kráľ (* 1467)
 1686 – Eliáš Ladiver, slovenský profesor a filozof (* 1633)
 1863 – Jakob Steiner, švajčiarsky matematik (* 1796)
 1890 – Alexandr Fjodorovič Možajskij, ruský vynálezca a priekopník letectva (* 1825)
 1901 – François-Marie Raoult, francúzsky chemik (* 1830)
 1917 – Scott Joplin, americký hudobník, predstaviteľ ragtime (* 1867)
 1918 – Paul von Rennenkampf, ruský generál (* 1854)
 1922 – Karol I., uhorský a český kráľ, posledný rakúsky cisár (* 1887)
 1930 – Cosima Wagnerová, dcéra skladateľa Franza Liszta a manželka skladateľa Richarda Wagnera (* 1837)
 1958 – Břetislav Bakala, český dirigent a skladateľ (* 1897)
 1968 – Lev Davidovič Landau, sovietsky fyzik židovského pôvodu, laureát Nobelovej ceny za objav supratekutosti (* 1908)
 1975 – Alexander Matuška, slovenský literárny vedec a komunistický politik (* 1910)
 1976 – Dimitrij Andrusov, slovenský geológ (* 1897)
 1976 – Max Ernst, nemecký maliar (* 1891)
 1984 – Marvin Gaye, americký spevák (* 1939)
 1987 – Henri Cochet, francúzsky tenista (* 1901)
 1993 – Ján Bourbonský, španielsky infant, otec Juana Carlosa I. (* 1913)
 1994 – Léon Degrelle, belgický politik (* 1906)
 1994 – Robert Doisneau, francúzsky fotograf (* 1912)
 2002 – Simo Häyhä, fínsky vojenský ostreľovač (* 1905)
 2005 – Ján Milan Dubovský, slovenský archivár a historik (* 1933)
 2013 – Bohumil Švarc, český herec a dabér (* 1926)
 2014 – Jacques Le Goff, francúzsky historik (* 1924)
 2017 – Jevgenij Alexandrovič Jevtušenko, ruský a sovietsky básnik, prozaik, filmár a publicista (* 1932)

 
 01
~0401