Zemplínske vrchy

Zemplínske vrchy je pohorie a geomorfologický celok na juhu východného Slovenska.

Polohopis 
Hierarchia
Alpsko-himalájska sústava → Karpaty → Západné Karpaty → Vnútorné Západné Karpaty → Matransko-slanská oblasť → Zemplínske vrchy
***
 
Patria do Matransko-slanskej oblasti, ktorá je súčasťou Vnútorných Západných Karpát. Tiahnu sa od severozápadu smerom na juhovýchod a obklopujú ich zo severozápadu Východoslovenská pahorkatina, z východu a juhu Východoslovenská rovina a západný okraj kopíruje štátnu hranicu s Maďarskom. Jeho jedinou geomorfologickou časťou je Roňavská brána v západnej časti pohoria.

S rozlohou  patria medzi menšie pohoria a najvyšší vrch Rozhľadňa dosahuje  Zemplínske vrchy odvodňuje rieka Bodrog a patrí do teplej klimatickej oblasti. Vyššie polohy pokrýva listnatý les, nižšie – najmä južné stráne sú poľnohospodársky využívané na pestovanie ovocia. 

Zloženie pôd na juhozápadných výbežkoch pohoria sa najviac zaslúžilo na vzniku Tokajskej vinohradníckej oblasti, zasahujúcej na Zemplín z Maďarska.

Geológia 

Zemplínske vrchy sú v geologickej literatúre známe aj ako zemplínsky ostrov. Niektorí autori ho chápu ako samostatnú tektonickú jednotku zemplinikum. Celé pohorie je obklopené mladými neogénnymi sedimentmi východoslovenskej panvy a neovulkanitov. Kryštalinikum pohoria tvoria premenené horniny, hlavne svory, ruly, amfibolity a migmatity, na slovenskom území vystupujú iba na veľmi malom území pri Byšte. V ich nadloží sa zrejme v príkrovovej pozícii nachádzajú karbónske a  permské kontinentálne sedimenty s menšími slojmi čierneho uhlia, prevažujú však zlepence, pieskovce a ílovce. Nachádzajú sa tu i triasové kremence, vápence a dolomity. Na okrajoch sa nachádzajú miocénne ryodacity, andezity a bazalty.

Referencie

Iné projekty

Zdroje 
 Článok o pohorí
 Turistická mapa

 
Matransko-slanská oblasť
Geomorfologické celky na Slovensku