Valkovce

Valkovce sú obec na Slovensku v okrese Svidník.

Polohopis 
Valkovce ležia v doline Valkovského potoka v južnej časti Nízkych Beskýd v nadm. výške okolo 220 m n. m. a v katastri obce okolo 210 – 402 m n. m. Prírodné odlesnené prostredie obce tvoria pahorkatiny treťohorných flyšových vrstiev.

Názov 
Vývin názvu obce
 1382 - Balkuagasa
 1449 - Walkwagasa
 1451 - Walinthwaagasa
 1773 - Valykócz, Valkocz, Walkowcze
 1786 - Walkócz, Walkowce
 1808 - Válkócz, Walkowce
 1863–1902 - Valykóc
 1907–1913 - Vajkvágása
 1920 - Vaľkovce
 1927 - Valkovce

Dejiny 
Obec založil dedičný richtár Válka na teritóriu panstva Radoma s roľníckymi kolonistami po roku 1325 na zákupnom práve. Obec mali vo vlastníctve drienovskí šľachtici Abovci. 

V roku 1427, po sto rokoch jestvovania obce už naležala kamenickému panstvu s 15 portami. Feudálmi, pod ktorých obec patrila v časovom slede boli Somosiovci, Séčiovci, Sirmaiovci, Tahyovci a v 19. storočí Dežőfiovci.

 V roku 1427 tu hospodárilo do 20 poddanských domov. 
 V roku 1600 malo sídlisko 15 poddanských obydlí. 
 V roku 1715 až 1720 tu postupne hospodárilo do 15 poddanských domácností, 
 V roku 1828 bolo v dedine postavených 40 domov s 311 obyvateľmi, 
 V roku 1787 mala obec 29 domov a 200 obyvateľov, 
 V roku 1828 mala 40 domov a 311 obyvateľov. 
 V roku 1900 bolo 181, 
 V roku 1970 271 obyv.

Obyvatelia obce sa spravidla zaoberali poľnohospodárstvom, pre ktoré tu boli vcelku prijateľné podmienky. Druhá polovica 19. storočia obyvateľov bola poznamenaná vysťahovalectvom na južných časti Uhorska a taktiež do Ameriky. 

V 20. storočí časť obyvateľstva pracovala v priemyselných závodoch vo Svidníku a Giraltovciach. 

V obci v roku 1995 žili tieto rodiny: 

Bajcura; Bokšanský; Bučko; Cimba; Cvir; Červeňak;  Drimák; Fedák; Gido; Choma; Chrzan; Ivančo; Ivanisko; Jadlovský; Kačala; Kaščak; Kaščák; Klimik; Kmec; Kolesár; Mager; Micenko; Michlik; Michlík;  Milý; Obrochta; Pagáč; Paranič; Samek; Simko; Sokol; Šoltés; Štefanik;  Štefaník; Vadila ;  Voľanský; Vaňko; Vasičko;  Zákutný;

Symboly obce

Erb 
V modrom štíte strieborná otvorená kniha so zlatou väzbou a oriezkou, prevýšená strieborným položeným brkom.
Terajší erb bol prijatý  uznesením obecného zastupiteľstva 28. júna 2002, č. OZ – 3/2002 a je zapísaný v heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou V – 189/2002.
Znamenie erbu predstavujú atribúty svätého Lukáša, patróna miestneho kostola.
Autormi erbu sú Peter Kónya, Leon Sokolovský a Sergej Pančák.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva z piatich pozdĺžnych pruhov vo farbách bielej (3/9), modrej (1/9), žltej  (1/9), modrej (1/9), bielej (3/9).  Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zostrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol sv. Lukáša, jednoloďová baroká stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1750. Dispozícia chrámu vychádza z tradície tropriestorových zrubových kostolov. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami, presbytérium je plochostropé. Zariadenie chrámu pochádza zo začiatku 20. storočia. Fasády chrámu sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená barokovou helmicou s laternou.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Svidník
Rusínske obce okresu Svidník