Rožňava

Rožňava (, ) je okresné mesto na Slovensku ležiace v Košickom kraji.

Polohopis

Vodné toky 
Mesto sa nachádza v regióne Gemer, v Rožňavskej kotline. Z južnej strany mesto obkolesuje Slovenský kras, zo severu úpätia Volovských vrchov. Cez mesto preteká Rožňavský potok Drázus a rieka Slaná.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o Rožňave pochádza z roku 1291. Nachádza sa v darovacej listine vystavenej ostrihomskému arcibiskupovi Ladomérovi kráľom Ondrejom III. Prvou známou stavbou Rožňavy je pôvodný farský kostol (v súčasnosti biskupská katedrála) pochádzajúci z roku 1304. Tento kostol prešiel mnohými prestavbami, z ktorých najväčšie zmeny priniesla prestavba na prelome 15. a 16. storočia reprezentovaná tzv. Bakóczovskou kaplnkou, jej renesančným vstupným portálom a neskorogotickým pastofóriom na severnej strane presbytéria. V blízkosti kostola vznikla osada, ktorá v roku 1382, ako predchodca dnešného mestského jadra, dostala mestské práva od kráľa Ľudovíta I. Z pôvodnej osady baníkov, ktorí sem prišli vyťažiť nerastné bohatstvo okolitých hôr vzniklo mesto. Celá jeho nasledujúca história je úzko spätá s výnosnou ťažbou zlata, striebra, medi a neskôr železnej rudy.

Mesto bolo pomenované Rožňava podľa názvu mimoriadne výnosnej bane: Rosnoubana (Rozsnyóbánya, Rosenau). Prvé mestské výsady udelil mestu podľa tradície kráľ Ľudovít Veľký v roku 1382. V stredoveku sa tu ťažilo najmä zlato a striebro, neskôr sa Rožňava stala dôležitým centrom remeselnej výroby a školstva.

Obyvateľstvo 
Počet obyvateľov: 18 368 (k 31. decembru 2014)

Národnostné zloženie (2011)

Vierovyznanie

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
Historické jadro Rožňavy pozostáva z priestranného štvorcového námestia, druhého najväčšieho svojho druhu na Slovensku a niekoľkých priľahlých ulíc. Od roku 1991 je chránené ako pamiatková zóna.

Sakrálne pamiatky 
 Katedrála nanebovzatia Panny Márie, dvojloďová gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, bez veže, pôvodne z 13. storočia. Stavba bola výrazne prestavovaná v 15. a 16. storočí. Interiér je neogoticky upravený. Z pôvodného gotického zariadenia sa tu nachádza empora, hodnotné vežové pastofórium z roku 1509 a gotický obraz Metercia, teda zobrazenie sv. Anny samotretej z roku 1513. Hlavný oltár je barokový z dielne Jozefa Godeho. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a oknami s lomeným oblúkom. Portál kostola je gotický, ukončený oslím chrbtom s fiálou s reliéfom veraikonu neseného anjelom. Pri kostole sa nachádza samostatne stojaca neskorobaroková zvonica členená kordónovými rímsami a pilastrami s barokovou helmicou s laternou z rokov 1776-1779.

 Rímskokatolícky kostol sv. Františka Xaverského, jednoloďová baroková stavba s pravouhlým ukončením presbytéria, bez veže, z roku 1650. Kostol dal postaviť na mieste starej radnice a protestantskej školy arcibiskup Juraj Lipai. Stavba patrila najskôr jezuitom a neskôr, od začiatku 19. storočia premonštrátom. Na hlavnej fasáde, po stranách okolo portálu sa nachádzajú dve niky s drevenými sochami kráľa Dávida a Mojžiša. Pod kostolom sa nachádzajú premonštrátske hrobky umiestnené v priestoroch, ktoré boli pravdepodobne pivnicami pôvodnej radnice.

 Evanjelický kostol, jednoloďová tolerančná stavba s pravouhlým ukončením presbytéria, bez veže, z rokov 1784-1786. V interiéri sa nachádza priebežná murovaná empora. Zariadenie v štýle luiséz je z dielne Jozefa Godeho, oltár, kazateľnica a krstiteľnica. Na oltári sa nachádzajú dva vyrezávané reliéfy, Posledná večera a Vzkriesený Kristus medzi anjelmi. Organ z roku 1785 je dielom majsta Jána Gertnera. Fasády kostola sú členené lizénami a elipsovo ukončenými oknami so šambránami. Nad oknami sú dekoratívne kazety s festónmi. Kratšie strany pôdorysu sú ukončené prelamovanými štítmi.

 Reformovaný kostol, jednoloďová neogotická stavba s polygonálnym záverom a predstavanou vežou, z rokov 1904–1905. Stavba má výraznú dekoratívnu fasádu členenú opornými piliermi s kombináciou hrubej omietky a režnej tehly. Uplatňuje sa tu neogotické tvaroslovie s prvkami secesie. Veža je ukončená trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou.

Ostatné pamiatky 
 Strážna veža, neskororenesančná stavba na pôdoryse štvorca z rokov 1643-1654. Pôvodne išlo o súčasť gotickej radnice. Vznikla v dôsledku tureckého nebezpečenstva. Dokončená bola v roku 1654 za richtára Mateja Bakoša. Stavbu dokončil spišský staviteľ Juraj Gerscheuer. Je 38 metrov vysoká. Ukončená je drevenou ochodzou, ktorá dnes slúži ako vyhliadka a drevenou šindľovou strechou. Na južnej strane veže je osadená renesančná pamätná tabuľa s menami richtárov a datáciou stavby. Nad ňou je umiestnená kamenná turecká delová guľa. 

 Biskupský úrad, sídlo Rožňavskej rímskokatolíckej diecézy, dvojpodlažná klasicistická stavba na pôdoryse písmea U z rokov 1776-1778. Biskupstvo v Rožňave založila cisárovná Mária Terézia v roku 1776. Úpravami prešla v polovici 19. storočia. Fasáda paláca je členená dvoma nárožnými a stredným rizalitom s osovým balkónom a atikou. Fasády sú členené kordónovou rímsou a dekoratívnymi kazetami. Okná rizalitov majú segmentové frontóny.

 Staré premonštrátske gymnázium, neskôr detská nemocnica, dvojpodlažná trojtraktová baroková stavba na pôdoryse písmena U z roku 1778. Úpravami prešla v roku 1808 a v polovici 20. storočia. 

 Radnica, trojpodlažná pôvodne baroková stavba na pôdoryse obdĺžnika z roku 1711. Klasicisticky bola stavba upravená v prvej polovici 19. storočia.

 Kláštor Vincentiek, dvojpodlažná neorenesančná stavba na nepravidelnom pôdoryse z roku 1866. Stavbe dominuje stredný rizalit s oblúčkovým vlysom. Polkruhovo ukončené okná majú profilované šambrány.

 Gymnázium P. J. Šafárika, trojpodlažná eklektická stavba na pôdoryse obdĺžnika z roku 1906.

Pomníky 
 Morový stĺp so sochou Immaculaty, baroková socha z roku 1710. Úpravami prešla v roku 1730. Nachádza sa na Námestí baníkov pred biskupským palácom.

 Socha Františky Andrášiovej (1838 – 1902), patrónky chudobných, mramorová secesná socha odhalená 29. 10. 1905. Nachádza sa na námestí pred mestskou vežou.

 Pomník partizána Tótha, popraveného fašistami počas SNP (Rožňava vtedy patrila Horthyho Maďarsku), na Námestí baníkov.

 Socha Ľudovíta Košuta, uhorského politika. Je umiestnená sekundárne pri budove Baníckeho múzea. 

 Pomník pre všetkých padlých v boji za oslobodenie Rožňavy počas 2. svetovej vojny, na Mestskom cintoríne.

 Busta Štefana Moyzesa (prvého predsedu Matice slovenskej), Námestie baníkov (na rohu pri ceste ku hlavnej pošte).

 Pamätník Pavla Jozefa Šafárika. Nachádza sa pred budovou Osvetového kultúrneho centra.

Divadlo 
 V mestskom divadle ACTORES v priestoroch budovy OKC sa hrajú rôzne divadelné predstavenia, ale aj iné výchovné koncerty a podobne.

Múzeá 
 Banícke múzeum – V zbierkach Baníckeho múzea v Rožňave sa nachádza ojedinelý technický unikát – tretí najstarší parný cestný valec na svete. Pracovný stroj vyrobila firma Aveling & Porter vo Veľkej Británii v roku 1883 s výrobným číslom 1904.
 Mestská galéria

Verejné ustanovizne 
 Gemerská knižnica Pavla Dobšinského v Rožňave
 Amatérsky Filmový Klub Rožňava GEMERFILM
 Miestny odbor Matice slovenskej v Rožňave
 Turistický a informačný sprievodca regiónom Gemer
 Gemerská hvezdáreň Rožňava

Parky 
 Mestský park pri dome humanity Slovenského Červeného kríža, známy aj ako Póschova záhrada (u maďarskej menšiny), sídlisko Stred
 Park pri Obchodnej Akadémii
 Mestský park pri Gemerskej knižnici

Médiá 
 Rožňavská televízia (RVTV) – pravidelné vysielanie informácií z regiónu v slovenskom a maďarskom jazyku

Školstvo 
 Ústav vzdelávania UPJŠ Košice
 Detašované pracovisko PF UPJŠ Košice
 Gymnázium P. J. Šafárika
 Obchodná akadémia Rožňava
 SPŠ – stavebná
 Stredná odborná škola technická 
 Združená stredná škola služieb
 Stredná zdravotnícka škola

Šport 
 MBK Agrotrade Rožňava – basketbal ženy 
 TJ Geológ Rožňava – stolný tenis (Extraliga)
 BK ŠPD Rožňava – basketbal muži
 Taekwondo Hakimi Rožňava – taekwondo WTF
 Klub gemerských Badmintonistov (KGB Rožňava) – bedminton
GEMERUNNERS – bežecký klub
MFK Rožňava - Futbalový tím

Pravidelné podujatia 
 Rožňavský jarmok (2. septembrový týždeň) – výročie vzniku Rožňavy
 Dni mesta Rožňava (2. septembrový týždeň) – výročie udelenia mestských privilégií
 Vianočné trhy (3. decembrový týždeň)
 Tempus Art –  Medzinárodný festival alternatívnych divadiel (september)
 Novoročný výstup na vrch Skalisko () (prvá sobota v roku)

Doprava

Cestná doprava 
Regiónom horného Gemera prechádzajú dva významné cestné ťahy: 
 Cesta I/16 (E 58 a E 571) východo-západným smerom
 Cesta I/67 severojužným smerom

Cestné vzdialenosti z Rožňavy:
 Bratislava – 
 Nitra – 
 Zvolen – 
 Banská Bystrica – 
 Poprad – 
 Košice –

Autobusová doprava 
Z Bratislavy (cez Nitru, Zvolen, Lučenec) do Rožňavy premávajú spoje denne približne každú druhú hodinu. Z Košíc do Rožňavy premávajú spoje denne približne každú hodinu. .

Železničná doprava 
Južným okrajom mesta vedie železničná trať Zvolen – Košice, na ktorú sa pripája trať do Dobšinej. Z Bratislavy do Rožňavy (cez Zvolen) premávajú denne dva rýchliky, niekoľko ďalších začína vo Zvolene. Z Košíc do Rožňavy premávajú denne štyri rýchliky a niekoľko osobných vlakov.

Letecká doprava 
Najbližšie letiská sa nachádzajú v Poprade a v Košiciach.

Osobnosti mesta

Rodáci 
 Ján Silaši (* 1705 - † 1782), slovenský zlatník
 Kálmán Tichy (* 1888 – † 1968), maliar, od roku 1930 viedol miestne múzeum. 
 Michal Bacúrik (* 1914 – † 1983), speleológ
 Ladislav Baffy (* 1944 – † 1992), speleológ
 Vladimír Oravský (* 1947), spisovateľ, dramatik, filmový a divadelný režisér
 Agáta Klimeková (* 1955), bibliografka a spisovateľka
 Adam Szentpétery (* 1956), akademický maliar
 Asen Almáši (* 1965), kultúrny pracovník, básnik
 Erik Šille (* 1978), výtvarník
 Róbert Šimko (* 1989), hudobník, spevák, skladateľ

Pôsobili tu 
 Pavel Jozef Šafárik (* 1795 – † 1861), básnik, historik, etnograf, slavista a univerzitný profesor
 Samo Tomášik (* 1813 – † 1887), evanjelický farár, romantický prozaik a básnik, autor piesne Hej, Slováci
 Jur Hronec (* 1881 – † 1959), matematik
 Ján Kadár (* 1918 – † 1979), režisér oscarového filmu Obchod na korze
 Michal Bubnič (* 1877 – † 1945), katolícky biskup, mučeník

Partnerské mestá 
  Bačka Topola, Srbsko, 2006
  Budapešť V., okres Belváros-Lipotváros, Maďarsko, 1997
  Cieszyn, Poľsko, 2001
  Český Těšín, Česko, 2001
  Glarus, Švajčiarsko, 1998
  Szerencs, Maďarsko, 1991
  Szeged, Maďarsko

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Rožňave

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta
 Informačný systém samosprávy mesta Rožňava 

 
Okres Rožňava
Mestá na Slovensku
Banské sídla na Slovensku