Alexander II. (Rusko)

Alexander II. Nikolajevič (* 29. apríl 1818, Moskva – † 13. marec (podľa juliánskeho kalendára 1. marca) 1881, Petrohrad) bol ruský cár z rodu Romanovcov. Známy aj ako Osloboditeľ, kvôli svojej reformnej činnosti a zrušeniu nevoľníctva. Cár zomrel 13. marca 1881 (1. marca podľa juliánskeho kalendára) na následky zranení, ktoré utrpel pri bombovom atentáte, ktorý na neho spáchali príslušníci tajnej organizácie Narodnaja volja.

Reformná činnosť Alexandra II. (1855-1881) 
 doprava:
 dobudovaná železničná a cestná sieť 
 hospodárska a sociálna reforma:
 1860 - štátna banka na financovanie pôžičiek zo zahraničia
 1861 - zrušenie nevoľníctva - obyvateľstvo získalo osobnú slobodu, právo voľného pohybu, vlastníctvo nehnuteľnosti, ale nie pôdu. Aj naďalej nemal roľnícky stav politické práva, za prenájom museli obrábať statkárom pôdu, čím sa v podstate zachovali robotné povinnosti.
 Správna (územná) reforma:
 1864 - zriadené na vidieku zemstvá - volené obecné rady s právomocou rozhodovať o miestnych hospodárskych, vzdelávacích a osvetových, prípadne svojpomocných a charitatívnych záležitostiach
 1867 - 18. októbra predal Aljašku - Spojené štáty kúpili Aljašku za 7,2 miliónov vtedajších amerických dolárov
 1870 - v mestách vytvorené dumy - samosprávne orgány 
 Súdnictvo:
 1864 - zákon rovnosti obyvateľov pred zákonom, právo na verejné pojednávanie, možnosť odvolať sa proti rozsudku
 Reforma novín a časopisov:
 zrušenie cenzúry
 Armáda:
 zavedená vojenská povinná služba (od 20 rokov)
 Školstvo:
 zavedené štátne školy
 povinná školská dochádzka
 Cirkevná reforma:
 štátne náboženstvo - pravoslávie

Manželstvá a potomstvo 
Cár Alexander II. bol dvakrát ženatý. Jeho prvou manželkou bola  Mária Alexandrovna (hesenská princezná, rodená Maximiliána Vilhemína Augusta Žofia Mária von Hessen-Darmstadt, 1. júla 1824 – 22. mája 1880). Svadba sa konala 16. apríla 1841, a to aj napriek námietkam Alexandrovej matky Alexandry Fjodorovny (ich príčinou bola zrejme škvrna na Máriinom pôvode, pretože bolo verejným tajomstvom, že jej pravým otcom nie je Ľudovít II. Hesenský, ale komorník jej matky, barón August Ludwig von Senarclens-Grancy). Z manželstva vzišlo osem detí – šesť synov a dve dcéry:
	Alexandra (1842–1849), (zomrela v útlom veku na meningitídu);
	Nikolaj (1843–1865), vychovávaný ako následník trónu, zomrel ako 21-ročný na reumatickú horúčku;
	Alexander III. (1845–1894), ruský cár v rokoch 1881–1894, manželka: dánska princezná Mária (Mária Fjodorovna);
	Vladimír (1847–1909), manželka: Mária Alexandrína Alžbeta Eleonóra von Mecklenburg-Schwerin;
	Alexej (1850–1908), manželka: Alexandra, grófka Žukovská;
	Mária (1853–1920), manžel: princ Alfréd Sasko-Kobursko-Gothajský, druhorodený syn britskej kráľovnej Viktórie;
	Sergej (1857–1905), manželka: hesenská princezná Alžbeta (Jelizaveta Fjodorovna);
	Pavol (1860–1919), prvá manželka: Alexandra Grécka (Alexandra Georgijevna), druhá manželka: Olga Karnowicz (Olga Valerianovna Palei).

6. júla 1880 uzavrel cár druhý, morganatický sobáš s kňažnou Jekaterinou Michailovnou Dolgorukovovou (1847—1922), svojou milenkou od roku 1866. Z tohto vzťahu, už za života Márie Alexandrovny (a teda niekoľko rokov pred uzavretím manželstva), vzišli štyri deti:
	Georgij Alexandrovič Jurjevskij (1872–1913) ∞ grófka Alexandra Oldenburská (1883–1957)
	Olga Alexandrovna Jurjevská (1873–1925) ∞ gróf merenberský Juraj Mikuláš Nassavský (1871–1948)
	Boris Alexandrovič Jurjevskij (*/† 1876)
	Jekaterina Alexandrovna Jurjevská (1878–1959); 1. manželstvo ∞ 1901 knieža Alexander Vladimirovič Barjatinskij (1870–1910); 2. manželstvo ∞ 1916 knieža Sergej Platonovič Obolenskij (1890–1978).

Okrem toho mal cár Alexander niekoľko ďalších mileniek. Z týchto vzťahov je známych sedem ďalších detí, medzi nimi:
	Antoinette Bayer (20. júna 1856 – 24. januára 1948), matkou bola Wilhelmina Bayer;
	Michael-Bogdan Ogiński (10. októbra 1848 – 25. marca 1909), matkou bola grófka Oľga Kalinovská (1818–1854);
	Joseph Raboxicz;
	Charlotte Henriette Sophie Jansen (15. novembra 1844 – júl 1915), matkou bola Sophia Charlotta Dorothea von Behse (1828–1886).

Literatúra

Iné projekty 

Cári Ruska
Pravoslávni panovníci
Nositelia Rádu zlatého rúna
Nositelia Podväzkového rádu
Obete atentátov
Osobnosti na bulharských poštových známkach
Osobnosti na ruských poštových známkach
Osobnosti z Petrohradu