Krakov

Krakov (poľ. Kraków, IPA [], presnejšie Stołeczne Królewskie Miasto Kraków   – Kráľovské hlavné mesto Krakov; ) je druhé najväčšie mesto Poľska. Zároveň je hlavným mestom Malopoľského vojvodstva. Má rozlohu , žije tu 780 981 obyvateľov a v metropolitnej oblasti viac ako 1,7 milióna (2017). Staré mesto je charakteristické početnými historickými stavbami (komplex stredovekých a renesančných budov Starého mesta, hrad Wawel, tržnica Sukiennice). Sídli tu Jagelovská univerzita či Poľská akadémia vied. Metropola južného Poľska leží na hornom toku rieky Visla.

Dejiny 

Mesto Krakov vzniklo približne okolo roku 800 ako obranný hrad Vislanov na križovatke obchodných ciest. Koncom 9. storočia je mesto súčasťou Veľkej Moravy. V 10. storočí bol vybudovaný hrad Wawel a mesto sa stalo súčasťou Poľska (okolo 999). Od roku 1038 je Krakov sídelné mesto Poľska. Mesto prekvitalo v 14. – 16. storočí, kedy bolo členom hanzy, hlavným a od 1320 korunovačným mestom Poľska s prvou poľskou univerzitou (založenou 1364) a známou výrobou súkna. V roku 1596 sa hlavným mestom stala Varšava, ale Krakov ostal korunovačným mestom. V 17. – 18. storočí nastal úpadok. Od roku 1795 mesto patrilo Rakúsku, len v rokoch 1809 – 1815 bolo súčasťou Varšavského kniežatstva a v rokoch 1815 – 1846 hlavným mestom Krakovskej republiky. Po potlačení krakovského povstania bolo opäť pričlenené k Rakúsko-Uhorsku. V roku 1914 sa tu organizovali poľské légie. Od roku 1918 je mesto opäť súčasťou Poľska. Po druhej svetovej vojne sa Krakov stal významným priemyselným strediskom Poľska – Nowa Huta je najväčší metalurgický závod v Poľsku.

Zaujímavé miesta v Krakove 
Krakov je jedným z najdôležitejších poľských turistických centier s cennými pamiatkami z rôznych epoch. V Krakove sa nachádza vyše 6 tisíc historických objektov.

 Wawelské návršie:
 Katedrála svätého Václava a svätého biskupa Stanislava (Katedra na Wawelu)
 Kráľovský zámok (Zamek Królewski na Wawelu)
 Dračia diera (Smocza Jama)
 Hlavné námestie
 Bazilika Nanebovzatia najsvätejšej Panny Márie (Kościół Mariacki)
 kostol sv. Vojtecha (kościół św. Wojciecha)
 renesančná trhová hala Sukiennice (Sukiennice w Krakowie)
 radničná veža (Wieża ratuszowa w Krakowie)
 pomník Adama Mickiewicza (Pomnik Adama Mickiewicza)
 pamätné tabule (Tablice pamiątkowe na Rynku krakowskim)
 Ulica Grodzka
 Barbakán
 kostol sv. Ondreja a kláštor sestier Klarisiek (kościół św. Andrzeja i klasztor ss. Klarysek)
 bývalá židovská štvrť Kazimierz
 Synagóga Stara
 Synagóga Izaaka
 Synagóga Kupa
 Synagóga a cintorín Remuh
 Synagóga Tempel
 Synagóga Wysoka
 Synagóga Wolfa Bociana (Poppera) z roku 1620
 Kopce – umelé návršia, mohyly:
 Kopiec Kościuszki
 Kopiec Krakusa
 Kopiec Piłsudskiego
 Kopiec Wandy
 Pevnosti
 Gotický Krakov:
 Kostol a kláštor Dominikánov (Kościół i klasztor Dominikanów)
 Kostol a kláštor Františkánov (kościół i klasztor Franciszkanów)
 Wawelská katedrála (Katedra na Wawelu)
 Mariánsky kostol (kościół Mariacki), z ktorého každú hodinu znie hejnal
 Stredoveké mestské opevnenie
 Gotické kostoly na Kazimierzi:
 Kostol sv. Kataríny (Kościół św. Katarzyny)
 Kostol Božieho tela (Kościół Bożego Ciała)
 Kostol sv. Marka (Kościół św. Marka)
 Kostol sv. Kríža (Kościół św. Krzyża)
 Kostol sv. Egídia (Kościół św. Idziego)
 Kostol sv. Barbory (Kościół św. Barbary)
 Radničná veža (Wieża ratuszowa)
 Collegium Maius – najstaršia časť univerzity
 Barbakan
 Floriánska brána (Brama Floriańska)
 Renesančný Krakov
 Žigmundova kaplnka na Waweli (kaplica Zygmuntowska na Wawelu)
 Vila Decjusza (willa Decjusza w Woli Justowskiej)
 prałatówka kościoła Mariackiego
 Barokový Krakov:
 Kostol Misionárov (kościół Misjonarzy na Stradomiu)
 Kostol Bernardínov (kościół Bernardynów na Stradomiu)
 Kostol sv. Petra a Pavla (kościół św. Piotra i Pawła)
 Kostol sv. Martina (kościół św. Marcina)
 Kostol sv. Mikuláša (kościół św. Mikołaja)
 Kostol Premeny Pána (kościół Przemienienia Pańskiego (oo. Pijarów))
 Kostol sv. Floriána (Kościół św. Floriana)
 Kostol Karmelitánsky (kościół Karmelitów na Piasku)
 Kostol sv. Anny (Kościół św. Anny)
 Kostol Zvestovania Panny Márie (kapucínsky) (Kościół Zwiastowania NP Marii, oo. Kapucynów)
 Kostol a kláštor Pavlínov na Skalce (kościół i klasztor Paulinów, na Skałce)
 Krakov v 19. storočí
 Rakovický cintorín zal. 1803 (Cmentarz Rakowicki)
 Krypta zaslúžených na Skalke (Krypta Zasłużonych na Skałce)
 domy Teodora Talovského (kamienice Teodora Talowskiego)
 Ďalšie sakrálne stavby
 Dom Kapituły
 Kostol Matky Božej Snežnej sestier Dominikániek (Kościół MB Śnieżnej, ss. Dominikanek)
 Kostol Srdca Ježišovho, jezuitský (Kościół Serca Jezusowego, oo. Jezuitów)
 Kostol sv. Jána (Kościół św. Jana, ss. Prezentek)
 Kostol sv. Jozefa (Kościół św. Józefa, ss. Bernardynek)
 Kostol sv. Kazimíra (Kościół św. Kazimierza, oo. Reformatów)
 Kostol sv. Norberta (Kościół św. Norberta, ss. Norbertanek)
 Arcibiskupský palác (Pałac Arcybiskupi)

Administratívne členenie 

Toto je zoznam mestských častí Krakova.
 Stare Miasto
 Grzegórzki
 Prądnik Czerwony
 Prądnik Biały
 Łobzów
 Bronowice
 Bieńczyce
 Zwierzyniec
 Dębniki
 Łagiewniki
 Swoszowice
 Wola Duchacka
 Prokocim-Bieżanów
 Podgórze
 Czyżyny
 Mistrzejowice
 Grębałów
 Nowa Huta

Doprava

Verejná doprava 
Verejná doprava je založená na pomerne hustej sieti električiek a autobusových liniek, ktorú dopĺňa niekoľko súkromných operátorov minibusov. Miestne železnice prepájajú niektoré predmestia. Veľká časť historického centra bola upravená na pešiu zónu s rikšami a konskými záprahmi, no zasahuje sem aj električková sieť.

Železničná doprava 
Železnica prepája mesto s väčšinou poľských miest. Vlaky do Varšavy chodia každú hodinu. Medzinárodné destinácie zahŕňajú Berlín, Budapešť, Prahu, Hamburg, Ľvov, Kyjev a Odesu. Hlavná železničná stanica je mimo Starého Mesta a je dobre prístupná verejnou dopravou.

Letecká doprava 
Krakovské letisko Jána Pavla II. Kraków-Balice (Międzynarodowy Port Lotniczy im. Jana Pawła II Kraków-Balice) na nachádza  západne od mesta. Priame železničné linky prepájajú hlavnú železničnú stanicu Kraków Główny s letiskom a premávajú každých 15 minút. Kapacita letiska sa odhaduje na 1,3 milióna pasažierov, hoci v roku 2006 obslúžilo letisko 2,3 milióna cestujúcich, čo predstavuje 15 percent všetkých prepravených ľudí letecky v Poľsku.

Univerzity

Známi rodáci

Osobnosti spojené s mestom 
 Stanisław I. zo Szczepanowa (okolo 1030 – 1079), katolícky biskup a mučeník, krakovský biskup
 Ján III. Turzo (1437 – 1508), komorský gróf, obchodník, podnikateľ
 Veit Stoß (poľsky Wit Stwosz) (okolo 1448 – 1533), sochár, grafik a maliar
 Mikuláš Kopernik (1473 – 1543), poľsko-nemecký astronóm, filozof, humanista, kanonik v katolíckej cirkvi a ekonóm
 Georg Trakl (1887 – 1914), rakúsky lyrik a expresionistický básnik
 Oskar Schindler (1908 – 1974), nemecký továrnik, záchranca 1 200 Židov pred holocaustom
 Czesław Miłosz (1911 – 2004), básnik, spisovateľ, akademik, a prekladateľ, nositeľ Nobelovej ceny za literatúru
 Ján Pavol II. (1920 – 2005), 264. pápež, krakovský kardinál a arcibiskup
 Stanisław Lem (1921 – 2006), filozof, spisovateľ sci-fi literatúry a futurológ
 Wisława Szymborska (1923 – 2012), poetka, esejistka, literárna kritička a prekladateľka francúzskej literatúry, nositeľka  Nobelovej ceny za literatúru
 Roman Polański (* 1933), režisér, scenárista, filmový a divadelný herec, filmový producent
 Stanislaw Dziwisz (* 1939), krakovský kardinál a arcibiskup, osobný sekretár Karola Wojtylu, neskôr Jána Pavla II.
 Nigel Kennedy (* 1956), britský huslista

Partnerské mestá

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 oficiálna stránka

 
Mestá v Malopoľskom vojvodstve

Hanza
Lokality Svetového dedičstva v Poľsku
Európske hlavné mestá kultúry
Bývalé hlavné mestá
Sídla na Visle
Univerzitné mestá v Poľsku