Termodynamický dej

Termodynamický dej (iné názvy: tepelný dej, termodynamický proces) je dej, pri ktorom sa menia niektoré zo stavových veličín.

Delenie 
Termodynamické deje možno rozdeliť na 
 vratné deje (reverzibilné), pri ktorých možno pôvodný (východiskový) stav systému aj jeho okolia dosiahnuť obrátením poradia jednotlivých parciálnych úkonov.
 nevratné deje (ireverzibilné), ktoré prebiehajú bez vonkajšieho pôsobenia iba v jednom smere, čiže východiskový stav už nemožno dosiahnuť iba obrátením postupu úkonov. Na dosiahnutie pôvodného stavu je nutné vynaložiť určitú energiu, ktorá musí byť do sústavy dodaná. V bežnom (nie ideálnom) prostredí sú všetky reálne deje nevratné.
Tiež na:

 rovnovážne deje - ak sú rozdiely medzi vonkajším a vnútorným tlakom(teplotou) infinitezimálne.
 nerovnovážne deje - ak dochádza ku väčším krokom

Kruhový dej je taký, pri ktorom sa po vykonaní parciálnych úkonov systém vráti do pôvodného stavu. Kruhový dej môže byť vratný aj nevratný. Najznámejším príkladom vratného kruhového deja je Carnotov cyklus.

Termodynamický dej s konštantnou stavovou veličinou
Veľa dejov prebieha tak, že niektorá z termodynamických veličín zostáva počas deja konštantná.

Rovnica stavu plynu 
Z podobnosti vzťahov pre izotermický, adiabatický a polytropický dej možno definovať všeobecnú rovnicu pre zmenu stavu plynu (Poissonov zákon) v tvare
,
kde  je tlak plynu,  je jeho objem a  je konštanta.

Pre  ide o vzťah pre izotermický dej, pre  rovné Poissonovej konštante  ide o adiabatický dej. Ak , ide o polytropický dej. Pre  ide o rovnicu izobarického deja a pre  ide o izochorický dej.

Pozri aj 

 Termodynamika
 Tepelná výmena