Kališníctvo

Kališníctvo, utraquizmus alebo utrakvizmus (po česky: kališnictví, utraquismus alebo utrakvismus) bolo české kresťanské reformné hnutie a súhrn náboženských predstáv a liturgických praktík umierneného husitstva od 15. storočia do začiatku 17. storočia. Kališníctvo vychádzalo z idey zrovnoprávnenia radových kresťanov s kňazmi pri prijímaní Eucharistie, aby aj oni mohli príjmať pod obomi spôsobmi (čiže nie len posvätený chlieb, ale aj posvätené víno). Názov utrakvizmus pochádza z latinčiny (sub utraque specie - pod obomi spôsobmi). Uznanie kališníctva bolo zakotvené v kompaktátoch. Kališníctvo bolo po roku 1620 potlačené. Utrakvisti vždy sami seba považovali za súčasť nerozdelenej katolíckej cirkvi. Eucharistia sa prvýkrát pod obomi spôsobmi vysluhovala na podnet Jakoubka ze Stříbra. Stalo sa tak v roku 1414 v pražskom kostole svätého Martina v múre. Vysluhoval miestny farár Jan z Hradce.

Názov 
Označenie utrakvisti vznikol z latinského sub utraque specie, čiže pod obomi spôsobmi. Označenie husiti vzniklo pejoratívne zvonku, no utrakvisti ho za svoj nikdy neprijali. Ferdinand Hrejsa pre obdobie utrakvizmu v 15. storočí dal názov staroutrakvizmus a pre obdobie 16. storočia pojem novoutrakvizmus. Niektorí historici však toto odmietajú a novoutrakvizmus nazývajú českým luteránstvom.

Liturgia a vierouka 
Utrakvisti podávali Eucharistiu aj deťom, asi vzhľadom na rovnakú prax v pravoslávi. Čeština sa však do liturgie dostávala pomaly a nikdy sa nestala hlavnou požiadavkou hnutia. Poväčšine omšový kánon zostal latinský. Špecifický bol sviatok Božieho Tela a Krvi, kedy sa konali procesia na dôraz reálnej prítomnosti. Jan Hus a Jeroným Pražský boli oslavovaní ako svätí. Inak úcta k svätým nehrala žiadnu väčšiu rolu, ale tradičné české sviatky zostali zachované. Utrakvisti trvali na svätení duchovných v apoštolskej postupnosti.

Súčasnosť 
K odkazu utrakvistického hnutia sa dnes hlási Starokatolícka cirkev v Českej republike a Cirkev československá husitská.

Externé odkazy 
 

Husitstvo