Balmerova séria

Balmerova séria je séria spektrálnych čiar (Balmerove čiary) v spektre atómov vodíka, ktorá vznikajú pri prechode elektrónov medzi druhou energetickou hladinou a vyššími hladinami.  Pri prechode elektrónu medzi druhou a treťou energetickou hladinou sa utvára pri astronomických pozorovaniach veľmi dôležitá červená čiara Hα (s vlnovou dĺžkou 656,3 nm), pri prechode medzi druhou a štvrtou hladinou vzniká čiara Hß (486,1 nm), medzi druhou a piatou čiara Hγ (434,2 nm), medzi druhou a šiestou čiara Hδ (410,1 nm), medzi druhou a siedmou čiara Hε (397,0 nm) atď.

Prvé štyri čiary Balmerovej série ležia vo viditeľnej oblasti spektra, ďalšie čiary série sú v ultrafialovej oblasti spektra. Všetky čiary Balmerovej série sa čoraz viac zhusťujú k hrane Balmerovej série, ktorá má vlnovú dĺžku 364,6 nm; za touto hranou v smere kratších vlnových dĺžok sa začína Balmerovo kontinuum, ktoré sa vytvára zachytením voľných elektrónov na druhú energetickú hladinu atómov vodíka (voľne viazané prechody). V oblasti hrany Balmerovej série nastáva v spektrách hviezd pokles intenzity kontinua (Balmerov skok), vyvolaný absorpciou svetla viazane voľnými prechodmi elektrónov z druhej energetickej hladiny. Balmerova séria sa prejavuje najvýraznejšie v spektrách hviezd typu A, ktoré majú povrchovú teplotu okolo 10 000 K. Táto teplota je vhodná na to, aby boli elektróny v atómoch vodiča vzbudené do druhej energetickej hladiny a z nej do vyšších hladín, nie je však taká vysoká, aby atómy ionizovali.

Balmerova séria je pomenovaná po švajčiarskom matematikovi Johannovi Jakobovi Balmerovi (18251898), ktorý zistil, že jej spektrálne čiary tvoria jednu sériu.

Referencie 

Spektroskopia
Atómová fyzika