Merica

Merica môže byť:
 stará dutá miera na sypaniny v habsburskej monarchii, Nemecku a sčasti v Poľsku, ktorá bola rôzne definovaná v závislosti od regiónu, konkrétne najmä:
na Slovensku a v Uhorsku (iné názvy: metreta, staršie: m(i)era; maď. merö):
bratislavská merica (=prešporská merica; a) 62,53 [alebo 61,49 alebo 62,39] l, b) 54,30 [alebo 54,62] l, c) 64,30 l, d) 86,76 l)
trnavská merica (a) 29,69 l, b) 27,15 l, c) 30,54 l, d) [od roku 1715:] 31,27 l)
dolnorakúska merica (pozri nižšie)
chtelnická merica (=1 1/3 trnavskej merice)
hlohovská merica(=1,5 trnavskej merice)
vrbovská merica(=1,5 trnavskej merice)
čachtická merica (=1,5 trnavskej merice)
novomestská merica(= 2 trnavské merice)
šamorínska merica (= 2 trnavské merice)
šaštínska merica(= 3 trnavské merice)
pezinská merica (= 3 trnavské merice)
budínska merica (pôvodne zhodná s bratislavskou mericou, neskôr s peštianskou mericou)
peštianska merica (93,747 l)
šopronská merica
rábska merica (76,985 l)
segedínska merica
mnohé ďalšie
v Česku (po česky měřice): 
dolnorakúska merica (pozri nižšie)
moravská merica (70,61 l)
v Rakúsku (po nemecky Metze alebo Metzen): 
viedenská merica (pôvodne rôzne veľkosti, od roku 1756: 61,486 l)
dolnorakúska merica (=dolnorakúska krajinská merica, rakúska merica; pôvodne rôzne veľkosti; od roku 1756 zhodná s viedenskou mericou)
grazska merica
mnohé ďalšie
v Nemecku: Metze (=Metzen; rôzna veľkosť v závislosti od regiónu, napr. v  Prusku: 3,435 l, v Sasku: 6,499 l; v Bavorsku: 37,06 l)
u niektorých autorov preklad nasledujúcich trochu podobných dutých mier z iných štátov:
v starovekom Grécku: medimnos (=atická merica; 52,5 l)
v starovekom Ríme: modius (8,75 l; výraz modius sa ale používal až do novoveku aj ako latinské označenie rôznych európskych dutých mier)
v Nemecku:
Malter (rôzna veľkosť v závislosti od regiónu)
Scheffel, resp. v Holandsku: schepel (rôzna veľkosť v závislosti od regiónu)
v Dánsku: skaeppe
v anglosaských krajinách: bušel (bushel)
 stará plošná miera v (dnešnom) Rakúsku a Uhorsku, ktorá bola rôzne definovaná v závislosti od regiónu (napr. bratislavská merica = 2150 m2, viedenská merica = 1918 m2), iné názvy: merica oráčiny, staršie: m(i)era, pozri merica (plošná miera)
 na Slovensku: drevená nádoba či košík s obsahom zodpovedajúcim vyššie uvedenej slovenskej/uhorskej dutej miere
 nárečovo: daň v naturáliach, pozri zosyp

Zdroje 
 merica. In: 
 merica. In: 
heslá merica, bratislavská merica, trnavská merica. In: Encyklopédia Slovenska I-VI, 1977-1982
REISENAUER, R. et al. Co je Co? 1. 1982, S. 16 a nasl.
míry duté, řecké a římské. In: Slovník antické kultury. Praha: Svoboda, 1974, S. 390
CAMBEL, S. ed. Dejiny Slovenska II (1526-1848). Bratislava: Vyd. SAV, 1987, S. 813
měřice. In: Masarykův slovník naučný IV, 1929, S. 885
PRICKLER, H. Alte Getreidemaße im österreichisch-ungarischen Grenzraum