František Borgia Kéri

František Borgia Kéri (* 10. október 1702, Kenézlő (v Sabolčskej stolici) ? – † 1. december 1768, Trnava) bol fyzik, astronóm, historik a člen jezuitského rádu. V 50. a 60. rokoch 18. storočia zastával funkciu rektora na univerzitách v Trnave a Košiciach a prefekta trnavského jezuitského seminára. Podieľal sa aj na založení a vybudovaní astronomického observatória v Trnave.

Štúdiá a profesionálna kariéra 
21. októbra 1719 vstúpil v Trenčíne do noviciátu jezuitského rádu. V rokoch 1723 – 1725 študoval filozofiu v Grazi a v období 1730 – 1733 teológiu v Trnave. Záverečné rehoľné sľuby zložil v Trnave 2. februára 1737. Ako učiteľ-jezuita pôsobil na viacerých školách a funkciách v Skalici, vo Viedni a Budíne, vrátane univerzít v Košiciach a Trnave. Na Trnavskej univerzite dva razy (v rokoch 1752 – 1756 a 1759 – 1763) pôsobil ako rektor. Na Košickej univerzite bol rektor v období rokov 1756 – 1759. V rokoch 1764 – 1768 bol prefektom seminára v Trnave.

Kéri sa venoval astronómii už v 30. rokoch 18. storočia, teda ešte pred postavením trnavského univerzitného observatória. Astronómii na Trnavskej univerzite sa venovali pred ním najmä Ján Misch a Martin Sentiváni. Predovšetkým Kériho zásluhou sa podarilo v rokoch 1753 – 1756, (kedy pôsobil ako rektor univerzity) vybudovať v Trnave astronomické observatórium. Skúsenosti pre výstavbu takéhoto zariadenia získal pri svojej ceste do Ríma v 30. rokoch 18. storočia, keď navštívil niekoľko moderných európskych observatórií. Astronomické prístroje pre trnavské observatórium konštruoval sám. Išlo najmä o súčiastky do ďalekohľadov (napr. disky do dutých zrkadiel, brúsenie zrkadiel), ale aj samotné ďalekohľady. Kéri sám navrhoval spôsob brúsenia dutého zrkadla a pokusmi zisťoval najvhodnejší typ zliatiny pre svoje prístroje. Viaceré z týchto prístrojov vyvolali kladný ohlas aj v zahraničí. Medzi astronómov, ktorí sa o nich pochvalne vyjadrovali, patrí aj Francúz Jacques Cassini. Kéri bol učiteľ prvej modernej generácie fyzikov – Andreja Jaslinského, Antona Revického, Jána Ivančiča, Andreja Adányiho a iných. Okrem prírodných vied sa venoval aj štúdiu byzantských a osmanských dejín.

Prírodnofilozofické názory 
František Borgia Kéri je autor viacerých filozoficko-fyzikálnych aj astronomických diel, v ktorých konfrontoval prírodnú filozofiu Descarta a Newtona. Po filozofickej stránke sa prikláňal viac k Descartovi. Samotná analýza a konfrontácia názorov týchto učencov bola v tej dobe priekopnícka, a práve tým prispel Kéri k prekonaniu scholastických interpretácií. V šesťdesiatych rokoch prijal Kéri ako jediný v celom Uhorsku bezvýhradne názory Isaaca Newtona v oblasti dynamiky a jej aplikácie na nebeskú mechaniku.

Diela 
1730 – Panegyricus S. Ignatio
1731 – Immaculata Deiparae Conceptio oppugnata
1733 – Tabulae Triplices ad horologia omnis generis construenda et solis motu coequanda (pravdepodobné autorstvo)
1736 – Dissertatio astronomica de cometa viso 1729 et 1730 (nezachované dielo)
1738 – 1742 – Epitome Historiae Byzantinae seu Imperatorum Orientis e compluribus graecis praesertim concinnata a Constantino M. ad Constantinum ultimum et expugnatam per Turcas Constantinopolim
1744 – Epistolae S. Augustini ad S. Hieronymum et hujus Responsoriae cum longa Introductione
1749 – Epitome Historiae Byzantinae Continuatio, seu Imperatores Ottomanici a capta Constantinopoli cum Epitome Principum Turcarum
1752 – Dissertatio physica de corpore generatim deque opposito eidem vacuo
1753 – Dissertatio physica de motu corporum
1754 – Dissertatio physica de causis motuum in corporibus
1756 – Dissertatio de luce eiusque proprietatibus

Poznámky

Referencie

Literatúra 
 
 
 
 
 
 

Narodenia v 1702
Úmrtia v 1768
Slovenskí fyzici
Slovenskí astronómovia
Slovenskí pedagógovia
Slovenskí rímskokatolícki kňazi