Velický štít

Velický štít () je vrch v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier na Slovensku. Leží nad Tatranskou Poliankou, približne  severozápadne od Popradu. Južne stojí Sliezsky dom.

Názov 
Jeho názov je odvodený od bývalej obce, dnes mestskej časti Veľká.

Poloha 
Nachádza sa vo východnej polovici Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Poprad a zasahuje na katastrálne územie mesta Vysoké Tatry a obce Tatranská Javorina. Najbližšími sídlami sú južne situované Vyšné Hágy, Nová Polianka a Tatranská Polianka, juhovýchodne leží Starý Smokovec a Tatranská Lesná, východne Tatranská Lomnica, severne Tatranská Javorina a juhozápadne Štrbské Pleso. Štít sa nachádza v Tatranskom národnom parku a hrebeňom vedie hranica národnej prírodnej rezervácie Bielovodská dolina a Velická dolina.

Opis 
Velický štít sa nachádza v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier, medzi Lavínovým štítom () a Východnou Vysokou (). Velické sedlo ho oddeľuje od Litvorového štítu, Poľský hrebeň od Východnej Vysokej. Južná stena spadá do Velickej doliny. Na sever vybieha hrebeň cez Velickú priehybu na Hrubú vežu a oddeľuje Litvorovú dolinu od Svišťovej doliny. Hoci štít nie je veľmi vysoký ani výrazný, je turistom dobre známy, lebo ho zblízka vidno z frekventovaného sedla Poľský hrebeň.

Severným smerom sa nachádza Mlynár (), Hrubá veža (), Žabí vrch () a Predná Javorová veža (), východným Svišťový štít (), Divá veža (), Východná Vysoká (), Slavkovský štít (), Bradavica () a Veľká Granátová veža (), južným Kvetnicová veža (), Gerlachovský štít () a Lavínový štít () a západným Batizovský štít (), Končistá (), Popradský Ľadový štít (), Litvorový štít (), Gánok (), Rysy () a Kačacia veža (). Severné svahy padajú do Litvorovej doliny, ktorú odvodňuje Biela voda do Dunajca, južne sa nachádza Velická dolina, z ktorej voda odteká Velickým potokom do rieky Poprad. Na vrchol nevedie značený turistický chodník.

Výhľady 
Turisticky voľne neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Viditeľné sú najmä okolité vrcholy a doliny Vysokých Tatier, pri vhodných podmienkach aj Volovské vrchy a vrchy v južnom Poľsku.

Prístup 
Štít sa nachádza na území národných prírodných rezervácií a Tatranského národného parku, preto pohyb turistov je možný len značenými chodníkmi. Blízkym sedlom Poľský hrebeň na východnom úpätí prechádza  zeleno značený turistický chodník z Tatranskej Polianky okolo chaty Sliezsky dom, ktorý sa pod sedlom pripája na  modro značenú trasu z Lysej Poľany cez Litvorovú dolinu a sedlo Prielom ku Zbojníckej chate a do Tatranskej Lomnice.

Výstupy 
Štít je dostupný len s horským vodcom. Z horolezeckých výstupov v minulosti možno spomenúť:

 1905 Prvovýstup A. Grósz s druhmi, hrebeňom od Velického sedla, II-III.
 1907 Prvovýstup A. Otto a P. Čizák, hrebeňom od sedla Poľský hrebeň, II.
 1973 Prvovýstup „Diretissima“ severnej steny, Z. Brázdil, J. Holec a J. Romanovský, V+ A2.

Referencie 

 F. Kroutil, Vysoké Tatry pro horolezce, 2. diel, Olympia Praha 1977.

Pozri aj 
 Vysoké Tatry
 Bielovodská dolina (národná prírodná rezervácia) 
 Velická dolina (národná prírodná rezervácia) 
 Tatranský národný park
 Zoznam vrcholov vo Vysokých Tatrách

Iné projekty

Externé odkazy 
 Poloha na turistickej mape
 Foto s popisom 
 Popis podľa Andrášiho
 Mapa 
 Ako súčasť Martinky, hrebeňovej cesty na Gerlach

Dvojtisícovky na Slovensku
Vrchy Vysokých Tatier
Vrchy v okrese Poprad
Tatranská Javorina
Vysoké Tatry (mesto)