Dolné Saliby

Dolné Saliby () je obec na Slovensku v okrese Galanta. Obec je známa rybolovom a v minulosti mýtom na moste cez Dudváh.

Polohopis 
Obec Dolné Saliby leží na juhozápadnom Slovensku v centrálnej časti podunajskej roviny. Po administratívnej stránke patrí do Trnavského kraja. Nachádza sa  južne od okresného mesta Galanta.

Dejiny 
Obec je doložená od roku 1217 ako Zele. Počas stredoveku a novoveku patrila viacerým zemepánom (Abovcom, Szécsényiovcom, Pálfiovcom). V živote obce hralo dôležitú úlohu rybárstvo. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, chovom do­bytka a od 18. storočia povozníctvom. Svoje produkty predávali na bratislavských trhoch.

V novodobej histórii obec prežila všetky dejinné udalosti. Napr. v revolučných rokoch 18481849 sa bitka pri Tešedíkove odohrala z časti i v katastrálnom území obce pri majeri Elvíra a na obecnom cintoríne boli pochovaní padlí vojaci revolúcie.

Po skončení prvej svetovej vojny sa obec stala súčasťou prvej ČSR.

Za pričlenenie obce k Maďarsku v rokoch 19381945 v zmysle Viedenskej arbitráže zaplatilo maďarské obyvateľstvo priťažkou daňou – trojročným obdobím bezprávia, deportáciou na Sudety, a potom hromadným presídlením do južného Maďarska.

Obyvateľstvo

Národnostné zloženie

2011 
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

2001 
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

1991 
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

1930 
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Náboženské zloženie

2011 
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

2001

1991

1930 
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Jazykové zloženie

2011 
údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Jazykové zloženie v minulosti 
údaje: Historicko-demografický lexikón obcí Slovenska 1880-1910

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Evanjelický kostol, jednoloďová historizujúca stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1874-1878. Autorom stavby bol staviteľ M. Szeszler. Interiér je plochostropý. V interiéri sa nachádzajú empory nesené liatinovými stĺpmi. Nachádza sa tu kazateľnicový oltár z doby vzniku kostola s obrazom Kristus na Olivovej hore od J. Flieschmanna. Krstiteľnica je mramorová s medeným vrchnákom, z rovnakého obdobia. Organ je dielom M. Šaška z 19. storočia. Fasády kostola sú členené pilastrami a polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami. Priečelie s rizalitom je ukončené štítom s nárožnými vežicami a zuborezom. Veža je členená kordónovou rímsou, v hornej časti má zrezané nárožia, ukončená je korunnou rímsou s trojuholníkovými štítmi s terčíkmi a ihlancovou helmicou.

 Rímskokatolícky Kostol sv. Jána Krstiteľa, jednoloďová neorománska stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, transeptom a predstavanou vežou, z roku 1875. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Hlavný oltár s obrazom sv. Jána Krstiteľa je z konca 19. storočia. Z rovnakého obdobia pochádza aj organ. Fasády sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Transept má zdvojené okná - bifóriá. Veža je členená kordónovými rímsami a ukončená korunnou rímsou so zuborezom a ihlancovou helmicou.

Partnerské mestá 
  Csátalja, Maďarsko
  Pannonhalma, Maďarsko
  Zomba, Maďarsko
  Řícmanice, Česko

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Galanta