Maltčina

Maltčina je semitský jazyk, považovaný z lingvistického a historického hľadiska za nárečie arabčiny. Vďaka kontaktu so sicílskymi nárečiami taliančiny je maltčina plná talianskych slov, taliančina taktiež výrazne ovplyvnila fonológiu a syntax maltčiny. Maltčina je jediný semitský jazyk, ktorý sa zapisuje latinkou.

Ľudia a územie 
Maltčina sa používa na Malte (ostrovy Malta, Gozo a Commino). Po maltsky hovoria i vysťahovalci, a to najmä v Austrálii, USA a Kanade. Používa ju spolu takmer 400 000 ľudí, je spolu s angličtinou úradným jazykom Malty a používa sa ako jeden z oficiálnych jazykov Európskej únie.

Nárečia maltčiny

Austrália 
Osobitnou formou maltčiny je austrálska maltčina, tzv. Maltraljan (kombinácia slov Malti + Awstraljan).

Fonetika a pravopis maltčiny 
Maltčina sa zapisuje latinkou s niektorými osobitnými znakmi.

Samohlásky

Spoluhlásky

Historická fonológia 
V porovnaní s fonetikou klasickej arabčiny, ako i fonetikou severoarabských nárečí, došlo v maltčine k týmto hlavným zmenám:
 zánik emfatických spoluhlások
 zánik spoluhlásky qáf [q] (arabské ق), resp. jej nahradenie rázom [ʔ]
Príklad: qal [ʔāl] = "povedal" (pôvodne [qāla])
 zlúčenie spoluhlások [ʕ] a [ɣ] (arabské غ a ع) do hlásky għ
Príklad: għarbi [arbī] = 1. „Arab; arabský“ (pôvodne [ʕarabī]); 2. „západný“ (pôvodne [ɣarbī])
 zánik h v niektorých pozíciách
Príklad: hu [u] = "on" (pôvodne [huwa]); hawn [awn] = "tu" (pôvodne [hunā])
 nové spoluhlásky [ʧ] a [ts] (píšu sa ako ċ a z), temer výlučne v slovách talianskeho alebo anglického pôvodu
Príklad: uffiċċjali [ufiʧjali] = "oficiálny"; nazzjon [natsjon] = "národ"
 silná imála, t. j. zmena [ā] na [ie] resp. [ī]
Príklad: ktieb [ktieb; ktīb] = "kniha" (pôvodne [kitāb]), lsien [lsien; lsīn] = "jazyk" (pôvodne [lisān])

Morfológia

Slovesá 
Slovesá v maltčine možno rozdeliť na dve základné skupiny: slovesá pôvodné (arabské resp. semitské) a slovesá prevzaté. Pri pôvodných slovesách je základom pre časovanie a odvodzovanie slovesných tvarov spoluhláskový koreň (√KTB, √FHM, √XNDR a podobne). Pri prevzatých slovesách sa ako základ pre časovanie a odvodzovanie používa kmeň (napr. -eżist- alebo -uża-). Rovnako ako ostatné formy arabčiny, aj maltské slovesá rozoznávajú dva sady tvarov, perfektum a imperfektum, ktoré významovo zodpovedajú minulému a prítomnému času. Maltské imperfektum sa vyznačuje rovnakými osobitosťami ako ostatné nárečia severnej Afriky, t. j. predpona n- v prvej osobe jednotného a množného čísla a prípona -u v prvej osobe množného čísla. Prípony a predpony sú rovnaké pre oba typy slovies:

Jazyková politika na Malte

Il-Kunsill Nazzjonali tal-Malti 
Vláda a parlament Maltskej republiky v roku 2005 prijali zákon o maltskom jazyku (Att dwar l-Ilsien Malti). Tento zákon zriadil novú centrálnu inštitúciu, Il-Kunsill Nazzjonali tal-Malti (Národná rada pre maltčinu), ktorá má za úlohu podporovať používanie maltčiny a starať sa o jej jazykovú kultúru. Zákon taktiež Národnej rade pre maltčinu ukladá povinnosť aktualizovať pravopis maltčiny a na základe tohto ustanovenia momentálne prebieha reforma maltského pravopisu. Výsledkom prvej fázy bol dokument Deċizjonijiet 1, ktorý bol vydaný 25.8.2008 v zbierke zákonov Maltskej republiky a ktorým sa zjednotil pravopis niektorých pravopisných variantov. V druhej a tretej fáze reformy sa pozornosť bude venovať výpožičkám z angličtiny a fonetickým variantom.

Maltská literatúra

Prvé pamiatky 
Prvou písomnou pamiatkou maltčiny (s výnimkou mien) je Cantilena, báseň, ktorú zložil Pietru Caxaro v roku 1450. Báseň sa zachovala v záznamoch jeho príbuzného, notára Brandana Caxara, z rokov 1533-1536.

Moderná maltská literatúra

Immanuel Mifsud 
Immanuel Mifsud sa narodil 12.9.1967 na Malte. Študoval maltčinu, angličtinu a filozofiu na University of Malta. Po ukončení štúdia sa venoval literatúre a divadelnej réžii. Bol zakladateľom viacerých avantgardných divadelných skupín a organizátorom niekoľkých divadelných a literárnych festivalov, medziiným v Sarajeve a na Malte. V súčasnosti vyučuje maltskú literatúru na University of Malta.

Ako spisovateľ debutoval Immanuel Mifsud zbierkou poviedok Stejjer ta 'Nies Koroh („Príbehy škaredých ľudí“, 1991), no preslávil sa svojou druhou zbierkou poviedok Il-Ktieb tas-Sibt Filgħaxija („Kniha na sobotnú noc“, 1993). Neskôr publikoval tri ďalšie zbierky poviedok, jednu knihu pre deti a päť zbierok básní. V zbierke Polska-Slovensko (2004), publikovanej dvojjazyčne (maltčina-angličtina), mu námetom bola jeho cesta po Poľsku, kde navštívil koncentračné tábory, a návšteva Slovenska.

Ukážka textu

Externé odkazy 
 Záznam maltčiny v katalógu Ethnologue
 Domovská stránka Immanuela Mifsuda

 
Jazyky na Malte
Semitské jazyky