Trnovec nad Váhom

Trnovec nad Váhom () je obec na Slovensku v okrese Šaľa.

Polohopis 
Leží vo východnej časti Podunajskej nížiny, na ľavobrežnom vale rieky Váh. Chotár obce sa rozprestiera na riečnych nivách s priečnymi valmi. Má prevažne rovinatý povrch. V severovýchodnej a východnej časti sa nachádzajú pieskové presypy – duny. Na širokom vale sú lužné a nivné pôdy s opustenými ramenami Váhu.

Časti obce 
Miestne časti: Trnovec nad Váhom, Horný Jatov, Kľučiareň a Nový Dvor.

Obyvateľstvo 
Etnické zloženie v roku 2011: 76,2 % Slováci, 17,7 % Maďari.

Dejiny 
Prvá písomná správa o obci sa vyskytuje v zoborskej listine z roku 1113 vo forme Durmuz a Dormuzc. V dobe vzniku tejto listiny boli teda dve dediny s týmto názvom, ktoré boli kráľovským majetkom. Jedna časť patrila kráľovským lámačom ľadu a druhá kráľovským nosičom rybárskych sietí.

V [13. storočí tu mal majetky Bartolomej z Veče, neskôr, po vymretí jeho rodu sa dedina stala majetkom Aladára a Petra, synov Ivánku. Počas stredoveku v dedine mali významnejšie majetky príslušníci rodiny Čúzi, Aponi a kastelán šintavského hradu Juraj Byb. Dedina sa v stredoveku delila na Horný Trnovec, Veľký Trnovec a Malý Trnovec. V 17. storočí okrem spomínaných tu mali majetky aj príslušníci rodín Amade, Sembery, neskôr Huňadi. Táto rodina postupne nadobudla majetkovú prevahu a stala sa najvýznamnejším zemepánom až do zrušenia poddanstva.

V roku 1869 mala obec 220 domov a 1613 obyvateľov, ktorí sa zaoberali prevažne poľnohospodárstvom. Zastúpené boli však aj niektoré remeslá, najmä krajčíri, obuvníci a čižmári.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Premenenia Pána, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, z roku 1725. Donátorom kostola bol miestny zemepán Štefan Huňadi. V roku 1911 bol neoklasicisticky upravený. Ďalšou úpravou prešiel v roku 1924. Interiér je plochostropý, presbytérium je zaklenuté valenou klenbou s lunetami. Nachádza sa tu klasicistický oltár s obrazom Premenenie pána zo začiatku 19. storočia. Fasády sú členené pilastrami a polkruhovo ukončenými oknami s úzkymi šambránami. Veža je ukončená ihlancovou helmicou.

 Rímskokatolícky kostol sv. Petra a Pavla v časti Horný Jatov, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, zo začiatku  19. storočia. Interiér je zaklenutý valenou klenbou. Nachádza sa tu klasicistická krstiteľnica zo začiatku 19. storočia. Fasády kostola sú členené termálnymi oknami s profilovanými šambránami. Veža je ukončená ihlancovou helmicou.

 Dedinská zvonica, barokovo-klasicistická stavba na pôdoryse štvorca z druhej polovice 18. storočia. Fasády sú členené kordónovou rímsou a polkruhovo ukončenými rezonančnými otvormi, ukončená je ihlancovou helmicou.

 Pamätník antifašistickej manifestácie z 4.10.1938, stavba z roku 1968.
 Socha sv. Floriána, v obci bola postavená na počesť patróna Dobrovoľného požiarneho zboru, ktorý je najstarším spolkom v obci. Táto socha bola postavená pri príležitosti 50. výročia založenia spolku v roku 1924.
 Socha sv. Tekly, v obci sa nachádza socha prvomučeníčky svätej Tekly, ktorá je zriedkavým zobrazením tejto svätej. Aj keď v obci neexistuje kronika nepodarilo sa zistiť meno osoby, ktorá sochu objednala a nechala umiestniť za obcou. Avšak, vieme, že táto časť obce mala historický názov Tekla a toto miesto je uvedené pod týmto názvom aj v 2. vojenskom mapovaní z rokov 18191869. Sochu zreštauroval v roku 2021 Mgr. art. Juraj Puškár.

Osobnosti obce

Rodáci 
 Eduard Kukan (* 1939), diplomat, politik, bývalý minister zahraničných vecí Slovenska (20022006).
 Peter Andruška (* 1943), básnik, prozaik a kritik.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Šaľa