Paleolit

Paleolit (iné názvy: staršia kamenná doba, stará kamenná doba; lingvisticky nevhodne: staršia [alebo stará] doba kamenná) je najstaršie obdobie kamennej doby. 

Paleolit sa začal v čase, keď človek, prípadne australopitek, prvýkrát začal cieľavedome používať pracovné nástroje, t.j. podľa súčasných vedomostí približne 2,6 miliónov rokov BP, prípadne 3,3 miliónov rokov BP (pozri aj komentár k začiatku kamennej doby v článku kamenná doba).  Skončil sa s poslednou ľadovou dobou (podľa moderného datovania koniec Dryasu 3, čiže začiatok holocénu, t. j. 9600 pred Kr./11 550 BP), ale na mnohých miestach ešte doznieva v poľadovej dobe (postglaciáli).

Na paleolit nadväzuje mezolit (niekedy označovaný aj ako konečný paleolit), ktorý sa odlišuje adaptáciou človeka na klimatické podmienky v podstate súčasného rázu.

Etymológia 
Slovo paleolit pochádza zo spojenia:
 latinského palaeo-, ktoré pochádza z gréckeho πάλαιος - palaios (=starý),
 a gréckeho λίθος - lithos (=„kameň“)..

Periodizácia 
Paleolit sa ďalej delí na niekoľko období, ktorých datácia sa v rôznych častiach sveta líši. 

Pretože sa v rámci paleolitu sčasti zaobchádza so státisícmi či dokonca miliónmi rokov, niekedy sa roky odpočítavajú systémom BP.

Datovanie obvykle používané pre Slovensko (údaje sú pred Kr. teda "BP mínus 1950"; cca 2,6 mil. pred Kr. je celosvetový začiatok paleolitu):
 starý paleolit (spodný paleolit):
 najstarší paleolit (raný paleolit) (cca 2,6/2,5 mil. – cca 0,6/0,7/1 mil. pred Kr.),
 starý paleolit v užšom zmysle (cca 0,6/0,7/1 mil. – 250000/130000/125000 pred Kr.),
 stredný paleolit (250000/130000/125000 – 40000/35000 pred Kr.),
 mladý paleolit (vrchný paleolit):
 mladý paleolit v užšom zmysle (40000/35000 – 13000/11000 pred Kr.),
 neskorý paleolit (13000/11000 – 8300/8200/8000 pred Kr.),
 prípadne aj: mezolit(stredná kamenná doba, konečný paleolit) (8300/8200/8000 – 6000/5000 pred Kr.).

Poznámky k datovaniu: 
 hranica 0,6/0,7/1 mil. je približný začiatok nálezov ľudí v Európe a Ázii (v Európe klasifikované spravidla ako Homo heidelbergensis alebo Homo antecessor, v Ázii ako Homo erectus)
 hranica 250 000 je približný začiatok neandertálca / koniec Homo erectus a Homo heidelbergensis (okrem Homo soloensis);
 hranica 130000/125000 je iný približný začiatok neandertálca – prvé typické nálezy (v Európe) a zároveň podľa (skôr starších) názorov jedno z datovaní vzniku anatomicky moderného človeka (Homo sapiens) v Afrike;
 hranica 40000/35000 je začiatok nálezov anatomicky moderného človeka (Homo sapiens) v Európe (často označovaných ako kromaňonec) resp. podľa niektorých (starších) názorov začiatok anatomicky moderného človeka (Homo sapiens) vôbec;
 koniec (vlastného) paleolitu udávaný okolo 8200 pred Kr. vyplýva do veľkej miery z toho, že sa v minulosti myslelo, že posledná ľadová doba skončila zhruba okolo 8200 pred Kr. (správne je 9700 pred Kr.) a toto datovanie sa v archeológii ponechalo.

Antropogenéza

Starý paleolit (2,6 milióny – 250 tisíc rokov pred Kr.) 
 australopitekorodé
 †Homo sp. – rôzne nezaraditeľné nálezy
 †Homo gautengensis
 †človek zručný (Homo habilis)
 †človek turkanský (Homo rudolfensis) (pôvodne považovaný za Homo habilis)
 †človek pracujúci (Homo ergaster) (pôvodne považovaný za Homo habilis alebo Homo erectus)
 †človek gruzínsky (Homo georgicus) (často považovaný za Homo ergaster)
 †človek vzpriamený (Homo erectus)
 †človek predchodca (Homo antecessor)
 †človek heidelberský (Homo heidelbergensis, archaický Homo sapiens)

Stredný paleolit (250 tisíc – 35 tisíc rokov pred Kr.) 
 (časť druhu) †človek neandertálsky (Homo neanderthalensis) (od cca 250 000 BP)
 (časť druhu) človek rozumný (Homo sapiens) (od cca 270/200/160 000 BP)
 (časť druhu) †človek floreský (Homo floresiensis, tzv. hobbit; nález z roku 2003)

Mladý paleolit (35 tisíc – 8 000 rokov pred Kr.) 
 (časť druhu) †človek neandertálsky (Homo neanderthalensis) (do 28 000/24 000 BP)
 človek rozumný (Homo sapiens) typu kromaňonec 
 (časť druhu) †človek floreský (Homo floresiensis)

Referencie