Holubica (súhvezdie)

Holubica je jedno z 88 súhvezdí modernej astronómie. Súhvezdie zaviedol Augustín Royer v roku 1679. Predtým bola Holubica súčasťou súhvezdia Veľký pes.

Mytológia 
K tomuto súhvezdiu južnej oblohy sa neviaže grécka báj, ale biblický príbeh. Podľa neho je loď Argo pokladaná za Noemovu archu, v ktorej sa pri potope sveta zachránil patriarcha aj so svojou rodinou a všetkými zvieratami. Dážď padal štyridsať dní a štyridsať nocí. Keď konečne prestalo pršať, Noe vypustil na prieskum okolia holubicu. Tá sa vrátila so zelenou ratolesťou v zobáku. Bol to znak toho, že bola na pevnine a teda že vody ustupujú (Genesis 8; 6 – 12).

Hviezdy 

α Columbae, najjasnejšia hviezda súhvezdia, u nás vystupuje nanajvýš asi 6° nad južný obzor (večer koncom januára a začiatkom februára). Má meno Phact a je to dvojhviezda. β, Wezn, je oranžový obor. Jej meno pochádza z rovnakého základu ako meno Wezen patriace delta CMa.

Mí Columbae je rýchlo sa pohybujúca hviezda, pravdepodobne vymrštená z Veľkej hmloviny v Orióne pred 2,5 miliónmi rokov. Astronómovia predpokladajú, že kedysi tvorila dvojhviezdny systém s AE Aurigae, ktorá sa od oblasti Orióna vzďaľuje opačným smerom. Dvojica sa rozpadla vplyvom blízkeho prechodu okolo inej hviezdy.

Dlhoperiodická premenná hviezda T Columbae mení svoju magnitúdu od 6,6 po 12,6 v perióde 225,2 dňa.

Deep-sky objekty 
V malom súhvezdí ležiacom mimo Mliečnej cesty nie je veľa zaujímavých objektov. NGC 1851 je nenápadná guľová hviezdokopa. Najjasnejšia galaxia v súhvezdí je NGC 1808 s celkovou magnitúdou okolo 10, ale je nevýrazná. Ďalšou podobne jasnou či skôr podobne slabou galaxiou je NGC 1792.

Poloha 
Holubicu môžeme identifikovať ako pokrivenú líniu hviezd južne od Zajaca. Na tejto línii sa nachádzajú aj dve najjasnejšie hviezdy súhvezdia, alfa a beta. Pod ňou sú hviezdy súhvezdia Korma, vľavo zase Veľký pes. Malá južná časť súhvezdia v našich zemepisných šírkach už nevychádza nad obzor.

 
Súhvezdia