Edgar Allan Poe

Edgar Allan Poe (* 19. január 1809, Boston, Massachusetts, USA – † 7. október 1849, Baltimore, Maryland, USA) bol americký romantický básnik, prozaik, literárny teoretik a esejista.

Bol autorom spravidla fantastických a mystických príbehov a zakladateľom detektívneho a hororového žánru.

Život 
Bol jedným z troch detí páru kočovných hercov Elizabeth a Davida Poeových. Jeho otec mal alkoholické sklony a opustil matku ešte pred Edgarovým narodením. Matka zomrela v roku 1811 vo veku 24 rokov na tuberkulózu a zanechala po sebe tri siroty: malého Edgara, jeho mentálne postihnutú sestru Rosalie a brata Williama, ktorý rovnako ako otec mal alkoholické sklony a predčasne zomrel.

Ako trojročná sirota bol Edgar zverený do útulku v Richmonde, kde sa ho po relatívne krátkej dobe ujala rodina Allanovcov, veľkoobchodníkov s tabakom; odtiaľ plynie Poeove prostredné meno Allan. Rodina istý čas bývala v Liverpoole a tajomné Anglicko sa tak stalo mladému Edgarovi zdrojom inšpirácie po celý život. Dodalo jeho neskorším dielam fantazijnú, typicky poeovskú hrôzostrašnosť.

Edgar študoval literatúru na University of Virginia, kde však začal mať problémy s alkoholom a s hráčskymi dlhmi; kvôli tomu sa neskôr rozišiel so svojim nevlastným bratom, ktorý ich za Edgara odmietal platiť. Poe sa vo finančnej kríze zapísal na United States Military Academy vo West Pointe. Tu sa však ukázal ako nedisciplinovaný vojak a čoskoro bol prepustený. Po prepustení došlo k rozporom a následne aj k rozchodu s Edgarovým otcom.

V roku 1834 sa stretol s prvým úspechom, keď získal hlavnú cenu na súťaži, ktorú organizoval baltimorský týždenník Saturday Visitor so svojim príbehom Rukopis nájdený vo fľaši. Neskôr vstúpil do Richmondského Souther Literary Messenger a v roku 1835 sa stal jeho hlavným šéfredaktorom.

V roku 1836 sa oženil so svojou trinásťročnou sesternicou Virginiou Clemm (zomrela predčasne o jedenásť rokov neskôr v roku 1847). Alkohol a drogy spôsobovali Poeovi intenzívne stavy depresie a neskôr vďaka nim aj stratil zamestnanie. Roku 1845 uverejnil Havrana, ktorý doslova ohromil vtedajšiu verejnosť. Poe v tom čase zažil krátke obdobie slávy a mondénnych úspechov. Jeho alkoholové a drogové dlhy ho však z tohto postavenia rýchlo uvrhli späť do zúfalej biedy.

Poeova smrť bola hodná diel, ktorým sa venoval: 3. októbra 1849 bol nájdený opitý (a zrejme aj pod vplyvom omamných látok) na baltimorskom chodníku v blízkosti Light Street. Bol urýchlene hospitalizovaný, ale z kómy, do ktorej následne upadol, sa po celé štyri dni neprebral. Zomrel v ranných hodinách 7. októbra 1849.

Osobnosť 
Edgar Allan Poe bol obdarovaný vysokou inteligenciou, bol veľmi zdvorilý, ale tiež až prehnane prudký a divoký; len tak sa v jeho hlave mohli zrodiť tie najkurióznejšie myšlienky, aké kedy prešli ľudskou mysľou.

Už od detstva čítal diela Lorda Byrona, Samuela Taylora Coleridge a väčšinu romantických autorov svojej doby. Hlbšie sa takisto zaoberal kozmogóniou, prírodnými vedami a mysticizmom. Tieto svoje znalosti následne využíval pri písaní svojich diel (napríklad Zostup do Maelströmu, Tisící druhý Šeherezádin příběh, Tři neděle v týdnu), kedy dokázal s matematickou presnosťou dosiahnuť geniálny efekt a zanechať tak v čitateľovi dopredu psychologicky premyslenú impresiu (väčšinou strachu či hnusu, často ale aj humoru a prekvapenia).

Ešte počas svojho života stratil všetky ženy, ktoré miloval, a znesváril sa so všetkými ľuďmi, ktorí by mu boli v ťažkých okamihoch schopní pomôcť. Žil v takpovediac nepretržitej biede, aj keď sa už počas svojho života dočkal istej slávy (najmä svojimi žurnalistickými prácami).

Dielo a vplyv 
Je autorom mnohých poviedok a básní. Do Európy sa za Poeovho života temer neznáme dielo dostalo predovšetkým vďaka prekladom Charlesa Baudelaira a čiastočne aj Stéphana Mallarmého. Jeho dielo bolo inšpiráciou mnohým neskorším autorom (z ktorých menujme asi najznámejšieho Arthura Conana Doyla a jeho kultového hrdinu Sherlocka Holmesa, ktorého podoba je výrazne ovplyvnená Poeovou postavou výnimočne inteligentného detektíva Dupina).

Svoju stopu zanechal nielen na francúzskych básnikoch Charlesovi Baudelairovi a Stéphanovi Mallarmé, ale napríklad aj na Paulovi Valérym, Julesovi Vernovi (najmä onú až vedeckú presnosť opisu) a v neposlednom rade aj na Fjodorovi Dostojevskom a už spomínanom Arthurovi Conanovi Doylovi. Jeho pravým dedičom a pokračovateľom sa však stal Howard Phillips Lovecraft, ktorý v Poem razenej ceste pokračoval do ešte extrémnejších zákutí hrôzy a hnusu.

Ani v modernej literatúre nie je Poe celkom bez vplyvu. Jeho vplyv je badateľný predovšetkým v britskej literatúre (zasiahol aj do široko populárneho diela Joanne Kathleen Rowlingovej). Mnohé z Poeových diel boli nielen zdramatizované, ale aj sfilmované a pretvorené do komiksovej podoby. Silne sa nechal Poeovou literatúrou inšpirovať napríklad Ray Bradbury, ktorý neskrývajúc svoju adoráciu Poeovho diela venoval jeho osobnosti celú kapitolu Marťanskej kroniky (syntetizoval tu dva zdanlivo nesúrodé prvky z Masky červenej smrti a z Jamy a kyvadla).

Dielo

Zbierky básni 
 Tamerlán a iné básne (Tamerlane And Other Poems – 1827)
 Al Aaraaf, Tamerlán a menšie básne (Al Aaraaf, Tamerlane and Minor Poems – 1829)
 Básne (Poems – 1831)
 Havran a ďalšie básne (The Raven and Other Poems – 1845)
 Originálny text Havrana na Wikisource
 Zvukový záznam v angličtine na LibriVox

 Samostatné básne 
 Ulalume – 1847
 Euréka – prozaická báseň (Eureka (1848)
 Zvony (The Bells – 1849) (originál na Wikisource)
 Eldorado – 1849

 Zbierky poviedok vydané počas Poeovho života 
 Rozprávky, grotesky a arabesky (Tales Of The Grotesque And Arabesque), 1839
 Čierny kocúr a iné poviedky (The Black Cat And Other Stories), 1843
 Poviedky (Tales – 1845)

 Poviedky 
 Berenice (Berenice – 1835)
 Pád domu Usherovcov (The Fall of the House of Usher – 1839) (originál na Wikisource)
 William Wilson (William Wilson – 1839) (originál na Wikisource)
 Maska červenej smrti (The Masque of the Red Death – 1842) (originál na Wikisource)
 Jama a kyvadlo (The Pit and the Pendulum – 1842) (originál at Wikisource)
 Zlatý skarabeus alebo Zlatý chrobák (The Gold Bug – 1843) (originál na Wikisource)
 Senzace s Balónem (The Balloon-Hoax – 1844]) (originál na Wikisource)
 Na slovíčko s múmiou (Some Words with a Mummy – 1845) (originál na Wikisource)
 Súdok amontillada (The Cask of Amontillado – 1846) (originál na Wikisource)
 Ligeia (Ligeia – 1838)
 Král Mor (King Pest – 1835)
 Černý kocour (The Black Cat – 1843)
 Démon zvrácenosti (The Imp of the Perverse – 1845)
 Předčasný pohřeb (The Premature Burial – 1844)
 Zpráva nalezená v lahvi (Message Found in a Bottle – 1833)
 Tisící druhý Šeherezádin příběh (The Thousand-And-Second Tale of Scheherazade)
 Podlhovastá debna (The Oblong Box)
 Zostup do Maelströmu (A Descent into the Maelström)
 Skokan (Hop-Frog)
 Příběh z rozeklaných hor (A Tale Of The Ragged Mountains – 1844)
 Rozhovor Eirose s Charmionem (The Conversation Of Eiros And Charmion – 1839)
 Eleonara(Eleonore 1842)
 Človek davu (The Man Of The Crowd – 1840)
 Poviedky, v ktorých vystupuje Auguste Dupin:
 Vraždy v ulici Morgue (The Murders In The Rue Morgue – 1841)
 Tajomstvo Márie Rogetovej (The Mystery Of Marie Rogét – 1842 – 1843)
 Ukradnutý list (The Purloined Letter – 1845)
 Von Kempelen a jeho objav
 Vrah si ty!
 Muž, ktorý sa rozpadol
 Nikdy se s čertem nesázej o hlavu!

Román 
 Príhody Arthura Gordona Pyma (The Narrative Of Arthur Gordon Pym – 1838)

Eseje 
 Filosofie básnické skladby (The Philosophy of Composition – 1846)
 Eureka: Esej o hmotnom a duchovnom vesmíre (Eureka: A Prose Poem), 1848

Vydané v slovenčine 
 Tajomstvo Márie Rogêtovej, Mladé letá, 1959
 Havran; Zlatý skarabeus; Príhody Arthura Gordona Pyma; Tatran, 1984
 Tri prípady detektíva Dupina (Vraždy na ulici Morgue, Záhada Marie Rogêtovej, Odcudzený list), SnowMouse, 2012, ISBN 978-80-89465-20-0
 Čierny kocúr, SnowMouse, 2013, ISBN 978-80-89465-23-1
 Zlatý skarabeus, SnowMouse, 2014, ISBN: 978-80-89465-24-8
 Zostup do Maelströmu, SnowMouse, 2015, ISBN: 978-80-89465-25-5

Vydané v češtine 
 Zrádné srdce: Výbor z díla, 1959
 Vraždy v ulici Morgue a jiné povídky, 1964
 Jáma a kyvadlo a jiné povídky, 1978
 Bludná planeta, 1991
 Krajina stínů, 1998
 Démon zvrácenosti: Detektivní a jiné senzační příběhy, 1999
 Na slovíčko s mumií: Grotesky a jiné směšné příběhy, 1999
 Černý kocour a jiné povídky, 2007
 Pád do Maelströmu a jiné povídky, 2007

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 

 bibliografia, obsiahly životopis, fotogaléria a dielo v češtine a angličtine

Osobnosti z Bostonu (Massachusetts)
Spisovatelia USA
Básnici USA
Novinári USA
Literárni kritici USA
Osobnosti USA anglického pôvodu
Osobnosti USA írskeho pôvodu
Spisovatelia science-fiction USA
Literárni teoretici
Básnici romantizmu
Básnici píšuci po anglicky
Osobnosti na poštových známkach USA
Spisovatelia romantizmu