Regensburg

Regensburg (historický slovenský názov Rezno; po česky Řezno; po latinsky: Ratisbona, pôvodne Castra Regina - pevnosť na rieke Regen) je bavorské mesto, ktoré leží na najsevernejšom ohybe rieky Dunaj. Na východ od mesta leží Bavorský les. Mesto má postavenie mesta bez okresu (Kreisfreie Stadt) a zároveň je správnym strediskom bavorského vládneho obvodu Horné Falcko a krajinského okresu Regensburg.

Historické centrum mesta je od roku 2006 zapísané na Zozname svetového dedičstva UNESCO.

Dejiny 

Regensburg bol jedným z najstarších nemeckých mestských osídlení v Nemecku a v 12.13. storočí najväčším a najbohatším mestom v južnom Nemecku. Už v staroveku tu existovalo keltské stredisko s názvom Radasbona, ktorý sa neskôr zmenil na Ratisbona. Okolo roku 70 tu Rimania založili vojenský tábor pre kohortu, ktorý cisár Marcus Aurelius roku 179 rozšíril na tábor pre légiu s názvom Castra Regina („pevnosť na rieke Regen“). V 4. storočí bolo toto opevnené miesto zničené Germánmi.

Začiatkom 6. storočia sa na troskách rímskeho tábora usídlili Agilolfingovia, vládcovia utvárajúceho sa kmeňa Bavorov, ktorí v 7. storočí prijali kresťanstvo. V roku 739 tu sv. Bonifác ustanovil biskupstvo. V roku 788 ukončil vládu Agilolfingov Karol Veľký a Regensburg sa stal jednou zo sídelných rezidencií Karolovcov, neskôr sídelným mestom vládcov Východofranskej ríše. V rokoch 899973 sa súčasťou regensburskej diecézy stali aj christianizujúce sa Čechy. V roku 973 bolo v Prahe založené so súhlasom regensburského biskupa Wolfganga (napriek odporu kapituly) vlastné biskupstvo.

V 12. a 13. storočí dosiahol Regensburg vrcholný rozkvet. Rozširoval svoje obchodné väzby, spojenie bolo cez Brennerský priesmyk nadviazané okrem iného aj s Benátkami. V meste bol v 12. storočí postavený prvý kamenný most, ktorého architekt postavil aj Juditin most v Prahe. Mesto sa postupne oslobodzovalo z moci bavorských vojvodov aj regensburgských biskupov, až sa v roku 1245 stalo slobodným ríšskym mestom. V 14. storočí ich však zatienili vtedy sa rýchlo rozvíjajúci Augsburg a Norimberg. Roku 1542 prijala mestská rada dočasne luteránske vyznanie.

V rokoch 16631802 sa Regensburg stal stálym sídlom ríšskeho snemu, ktorý predstavoval akýsi predstupeň nemeckého parlamentu. V roku 1803 stratilo postavenie slobodného mesta a ako svetské kniežatstvo pripadlo mohučskému arcibiskupovi Theodorovi Karlovi von Dahlbergovi. Roku 1809 ho dobyli Francúzi a v roku 1810 pripadlo Bavorsku.

Osobnosti mesta 
 Svätý Bonifác  (* medzi 672 - 675 - † 754/755), založil v Regensburgu roku 739 biskupstvo
 Johannes Aventinus (* 1477 † 1534), nemecký historik a filolog
 Juan d'Austria (* 1547 † 1578), syn cisára Karola V. a dcéry regensburských mešťanov Barbory Blombergovej, sa narodil v Regensburgu
 Johannes Kepler (* 1571 † 1630), nemecký matematik a astronóm, zomrel v Regensburgu. V jeho úmrtnom dome bolo zriadené múzeum (Kepplerhaus)
 Johann Nepomuk Mälzel (* 1772 † 1838), nemecký hudobník a vynálezca metronómu
 Konrad z Megenberg (* 1309 † 1374), historik

Partnerské mestá

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 

 Oficiálna stránka
 Virtuálna prehliadka Regensburgu

Lokality Svetového dedičstva v Nemecku
Mestá v Bavorsku
Slobodné ríšske mestá
Sídla na Dunaji