Hvezdoň Kočtúch

Prof. Ing. Hvezdoň Kočtúch, DrSc. (* 31. marec 1929, Liptovská Porúbka – † 20. február 1994, Štrba) bol slovenský ekonóm, národohospodár, pedagóg, politik a verejný činiteľ, ktorý sa špecializoval na výkonnosť a efektívnosť národného hospodárstva. Do širšieho podvedomia vstúpil 1964 ako kritik centrálneho direktívneho plánovania, pražského unitarizmu a hospodárskej politiky Antonína Novotného. 

Študoval na Gymnáziu Michala M. Hodžu v Liptovskom Mikuláši a potom na Vysokej škole ekonomickej v Bratislave (VŠE, dnes Ekonomická Univerzita). Pôsobil tam ako vysokoškolský pedagóg a odborník na národohospodárske plánovanie. V 60. rokoch prednášal na Univerzite v Oxforde v Spojenom kráľovstve. Stal sa členom Ústredného výboru Komunistickej strany Slovenska (1968- 1970) a členom ÚV KSČ (1968- 1971). Hvezdoň Kočtúch sa v 60. rokoch postaral o odbornú rehabilitáciu profesor Petra Zaťka a bývalého guvernéra Národnej banky Slovenska Imricha Karvaša, a zasadil sa o to, že prednášali na Národohospodárskej fakulte VŠE.

Roku 1968 bol spolu s Viktorom Pavlendom pravidelným prispievateľom do časopisu Zväzu slovenských spisovateľov Kultúrny život, a obaja boli spoločne hlavnými osobnosťami ekonomickej koncepcie budúcej federácie. Stal sa poslancom Slovenskej národnej rady, ale za postoj k sovietskej okupácii ČSSR 21. augusta 1968 ho vylúčili z KSČ. Roku 1968 pracoval aj vo výbore Matice slovenskej, keď jej predsedom bol Laco Novomeský.

Profesor Hvezdoň Kočtúch bol autorom mnohých odborných štúdií z ekonómie, v článkoch objasňoval efektívnosť ekonomických investícií v Československu, bol spoluautorom ekonomickej koncepcie česko-slovenskej federácie. Hvezdoň Kočtúch a Ivan Laluha boli najbližššími spolupracovníkmi Alexandra Dubčeka a oni dvaja aj napísali podstatnú časť jeho slávneho prejavu, ktorý odznel v novembri 1988 na Bolonskej univerzite, kde Alexander Dubček dostal doktorát honoris causa. Bol sledovaný Štátnou bezpečnosťou pod kódovým menom "KARDINÁL".

Do verejného života sa opäť vrátil po novembri 1989, stal sa vedúcou osobnosťou Nezávislého združenia ekonómov Slovenska (NEZES, 1990), zvolili ho za poslanca Federálneho zhromaždenia (1992) a následne do Slovenskej národnej rady. Opäť začal prednášať na Vysokej škole ekonomickej v Bratislave. V roku 1992 podporoval myšlienku vytvorenia samostatného Slovenska. Bol zakladajúcim členom Hnutia za demokratické Slovensko (HZDS), ktoré roku 1992 vyhralo voľby. Je autorom myšlienky o "sociálne trhovo orientovanom hospodárstve Slovenska" v Ústave Slovenskej republiky z 1. septembra 1992. 

Hvezdoň Kočtúch na konci života žil v Štrbe, kde ho 20. februára 1994 postihol infarkt, ktorému podľahol. Pochovaný je na Martinskom cintoríne v Bratislave.

1. januára 2013 udelil prezident Ivan Gašparovič Hvezdoňovi Kočtúchovi štátne vyznamenanie Rad Andreja Hlinku I. triedy, in memoriam „za mimoriadne zásluhy o vznik samostatnej Slovenskej republiky, za celoživotné dielo v oblasti rozvoja ekonomickej teórie a hospodárstva Slovenskej republiky“.

Referencie 

Narodenia v 1929
Úmrtia v 1994
Osobnosti z Liptovskej Porúbky
Slovenskí ekonómovia
Slovenskí politici
Politici ĽS-HZDS
Poslanci NR SR (1992 – 1994)
Slovenskí autori náučnej literatúry
Slovenskí publicisti
Laureáti Radu Andreja Hlinku I. triedy
Slovenskí pedagógovia
Vylúčení z KSČ do roku 1989
Členovia Ústredného výboru Komunistickej strany Česko-Slovenska