Veľká Svišťovka

Veľká Svišťovka (; , , ) je vrch vo Vysokých Tatrách na Slovensku. Leží nad osadou Tatranské Matliare, približne  severozápadne od Kežmarku. Severozápadne stojí v Doline Zeleného plesa Chata pri Zelenom plese. Názov jej dali svište, ktoré sa tu hojne vyskytovali.

Poloha 
Nachádza sa vo východnej polovici Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Poprad a na katastrálnom území mesta Vysoké Tatry. Najbližšími sídlami sú juhovýchodne situované Kežmarské Žľaby, Tatranské Matliare a Tatranská Lomnica, južne leží Starý Smokovec, severozápadne Tatranská Javorina a východne Tatranská Kotlina a Lendak. Štít sa nachádza v Tatranskom národnom parku a hrebeňom vedie hranica národnej prírodnej rezervácie Dolina Bielej vody kežmarskej a Skalnatá dolina.

Opis 
Trávnato – sutinová kopa s vrcholom kúsok od červeno značeného chodníka v Sedle pod Svišťovkou (), patrí medzi ľahšie dostupné a často navštevované vrcholy. Leží v rázsoche, vybiehajúcej severovýchodným smerom z Lomnického štítu (), situovanom mimo hlavného hrebeňa Vysokých Tatier. Východným smerom sa nachádza Malá Svišťovka (), Stežky (), Rinias () a Skalné vráta (), severným Bujačí vrch (), Predné Jatky (), Belianska kopa (), Kozí štít () a Jahňací štít (), západným Jastrabia veža (), Kolový štít (), Kežmarský štít (), Lomnický štít () a Huncovský štít (). Severná časť masívu padá do Doliny Zeleného plesa, ktorou odteká voda Zeleným potokom do Kežmarskej Bielej vody v povodí rieky Poprad. Južne leží Huncovská kotlina, ktorú odvodňuje Huncovský potok do Skalnatého potoka. 

Blízko vrcholu prechádza značený turistický chodník, tzv. Tatranská magistrála. V roku 2006 bola na vrchole osadená panoramatická tabuľa. Na svahoch Veľkej Svišťovky sa zachovali stopy po činnosti baníkov. Niektoré štôlne vyhĺbil údajne Šimon Bilík (16131680) zo Spišskej Soboty, ktorý bol evanjelickým farárom a v čase protireformácie sa päť rokov ukrýval pri Zelenom plese. Zásoboval ho potravinami jeho syn Samuel. Údajne, aby sa nenudil, ryžoval zlato z potokov. Z niektorej zo štôlní získal striebro, z ktorého si vyrobil lyžice. Keď ho omilostili, vrátil sa do Spišskej Soboty. Na prelome 17.18. storočia sa v Doline Bielej vody odohrávali bitky o horské pasienky. Dňa 17. júla 1701 z Kežmarku poslali proti belianskym pastierom ozbrojených vojakov. Jeden z nich sa v plnej poľnej vybral na Veľkú Svišťovku. Počas výstupu sa však zrútil a stal sa prvou známou obeťou Vysokých Tatier. Severné svahy zliezli ako prví Arpád Szabó, L. Tóth a Zdenko Zibrín (19312004) 27. apríla 1954.

Výhľady 
Turisticky prístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Zo štítu je pekný výhľad na okolité štíty Vysokých Tatier, hrebeň Belianskych Tatier a blízke doliny, pri vhodných podmienkach vidieť aj časť Popradskej kotliny, Levočské vrchy, Čergov, Slanské vrchy, Branisko, Volovské vrchy a východnú časť Nízkych Tatier.

Prístup 
 po  červenej turistickej značke (Tatranská magistrála):
 od severu z Kopského sedla cez rázc. pri Veľkom Bielom plese a Chate pri Zelenom plese
 od juhu z Hrebienka cez rázc. pri Zamkovského chate a Skalnaté pleso
 po  modrej značke južným úbočím zo Skalnatého plesa cez sedlo pod Malou Svišťovskou na rázc. Folvarská poľana

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Vysoké Tatry
 Dolina Bielej vody kežmarskej (národná prírodná rezervácia)
 Skalnatá dolina (národná prírodná rezervácia)
 Tatranský národný park
 Zoznam vrcholov vo Vysokých Tatrách

Iné projekty

Externé odkazy 
 Poloha na turistickej mape
 Na stránkach vysoketatry.com
 Výhľady z vrcholu
 Mapa oboch Svišťoviek

Dvojtisícovky na Slovensku
Vrchy Vysokých Tatier
Vrchy v okrese Poprad
Vysoké Tatry (mesto)