Psovité

Psovité alebo vlkovité (lat. Canidae) sú čeľaď radu mäsožravce (Carnivora) triedy cicavce (Mammalia). Do tejto čeľade patria psy, líšky, vlky, dingovia, kojoty, šakaly, psy hyenovité.

Charakteristika 
Divé druhy čeľade psovité sa okrem Antarktídy vyskytujú na každom kontinente a obývajú rozličné biotopy ako napr. púšte, hory, lesy a lúky. Líšia sa veľkosťou od fenka s  na dĺžku po vlka dravého, ktorý môže byť až  dlhý a môže vážiť až .

S výnimkou psa pralesného (Speothos venaticus) majú všetky psovité relatívne dlhé nohy a pružné telo prispôsobené na naháňanie koristi. Všetky psovité sú prstochodce. Majú huňatý chvost, nezaťahovateľné pazúry a piaty prst s pazúrom na predných labách. Samce majú penisovú kosť, ktorá pri párení napomáha k tomu, že zvieratá sú niekedy spojené až hodinu. Mladé psovité sa rodia slepé, oči otvoria až o niekoľko týždňov neskôr.

Rozloha čuchovej membrány u psov je 120 m2. Najlepší čuch majú psy plemená Bloodhound. 

Mnoho druhov žije a loví vo svorkách a majú zložitý sociálny systém. Všeobecne sú vysoko prispôsobivé.

Evolúcia

Eocén 
Čeľaď Miacidae, ktorej príslušníci boli predchodcami dnešných psovitých, sa vyvinula asi pred 40 miliónmi rokmi v neskorom eocéne.

Oligocén 
Najranejšia vetva psovitých bola línia Hesperocyoninae, ktorej zástupca bol Mesocyon z oligocénu (38 – 24 mil. r.). Tieto rané psovité sa začali zameriavať na prenasledovanie koristi v lúčnych biotopoch.

Ďalšími psovitými z tejto doby boli Tomarctus, ktorý žil v Severnej Amerike pred 10 mil. rokmi, Leptocyon, ktorý sa podobal na líšku.

Miocén 
Asi pred 9 – 10 mil. rokmi počas neskorého miocénu sa začali z juhozápadnej časti Severnej Ameriky rozširovať rody Canis, Urocyon a Vulpes. Úspech týchto psovitých bol spojený s vyvinutím trhákov (carnassial), ktoré boli schopné aj strihať aj žuvať. Pred 8 mil. rokmi sa cez Beringov most dostali do Eurázie.

Pliocén

Skorý pliocén 
Počas pliocénu (pred 4 – 5 mil. rokmi) sa v Severnej Amerike objavil Canis lepophagus. Bol malý a podobal sa na kojota. Niektorí vedci sa domnievajú, že kojot (Canis latrans) sa vyvinul práve z neho. Pred 1,5 až 1,8 mil. rokmi už v Európe žila celá škála vlkov.

Stredný pliocén 
Pred asi 800 000 rokmi žil v Severnej Amerike Canis ambrusteri, o ktorom si myslia, že sa dostal až do Južnej Ameriky, kde bol predchodcom vlka Canis dirus.

Neskorý pliocén 
Pred 300 000 rokmi sa plne vyvinul vlk dravý (Canis lupus) a bol rozšírený po celej Európe a severnej Ázii. Beringov most mu umožnil cestu do Severnej Ameriky. Pred 100 000 rokmi bol Canis dirus (jeden z najväčších psovitých všetkých čias) rozšírený od južnej Kanady po Južnú Ameriku. Pred 8 000 rokmi vyhynul.

Klasifikácia 
Psovité:
 rod Canis (sensu stricto)
 šakal šikmopásy, Canis adustus
 šakal zlatý (šakal obyčajný), Canis aureus
 kojot prériový (kojot), Canis latrans 
 vlk dravý (vlk obyčajný, vlk), Canis lupus
 pes domáci (pes), Canis lupus familiaris 
 dingo austrálsky (pes dingo, dingo), najčastejšie klasifikovaný ako Canis lupus dingo
 vlk eurázijský, Canis lupus lupus
 vlk polárny (vlk aljašský), Canis lupus tundrorum
 vlk indický, Canis lupus pallipes
 vlk americký (timber), Canis lupus pambasileus
 veľa ďalších poddruhov
 vlk sivočervený (vlk červený), Canis rufus 
 šakal tmavochrbtý (šakal čabrakový), Canis mesomelas
 vlk etiópsky, Canis simensis 
 rod Cuon
 dhoul červený (kuon horský, kuon), Cuon alpinus 
 rod Lycaon
 pes hyenovitý, Lycaon pictus 
 rod Atelocynus
 líška malouchá (líška krátkouchá), Atelocynus microtis
 rod Cerdocyon
 líška maikong (líška krabožravá, pes maikong), Cerdocyon thous
 †rod Dusicyon (sensu stricto)
 †líška falklandská (líška južná, pes bojovný, vlk falklandský), Dusicyon australis
 rod Lycalopex (=Pseudalopex)
 líška horská (pes horský), Lycalopex culpaeus (Pseudalopex culpaeus)
 líška Darwinova, Lycalopex fulvipes (Pseudalopex fulvipes)
 líška pampová (pes pampový),  Lycalopex griseus (Pseudalopex griseus)
 líška Azarova, Lycalopex gymnocercus (Pseudalopex gymnocercus)
 líška sečurská, Lycalopex sechurae (Pseudalopex sechurae)
 líška popolavá, Lycalopex vetulus (Pseudalopex vetulus)
 rod Chrysocyon
 vlk hrivnatý (vlk guar, pes hrivnatý), Chrysocyon brachyurus
 rod Speothos
 pes pralesný (psík pralesný), Speothos venaticus
 rod Vulpes
 líška polárna, Vulpes lagopus (Alopex lagopus)
 líška hrdzavá (líška obyčajná), Vulpes vulpes
 líška svižná (líška rýchla), Vulpes velox
 líška sivohnedá (líška veľkouchá), Vulpes macrotis
 líška korzak (líška korsak, korsak, korzak), Vulpes corsac (Alopex corsac)
 líška kapská (líška chama, chama), Vulpes chama
 líška bledohnedá, Vulpes pallida
 líška bengálska (líška džungľová), Vulpes bengalensis
 líška tibetská, Vulpes ferrilata
 líška Blanfordova (líška kráľovská, líška kana, kana), Vulpes cana
 líška piesočná (líška Rüppellova) Vulpes rueppelli
 líška fenek (fenek berberský, fenek ušatý, fenek), Vulpes zerda (Fennecus zerda, Megalotis zerda, Canis zerdo ) 
 rod Urocyon
 líška červenosivá (líška sivá), Urocyon cinereoargenteus
 líška ostrovná, Urocyon littoralis
 rod Otocyon
 pes ušatý (líška ušatá), Otocyon megalotis
 rod Nyctereutes
 psík medvedíkovitý (psík medviedikovitý, medvedíkovec kuní, medvedíkovec hôrny), Nyctereutes procyonoides

Pes domáci je niektorými vedcami klasifikovaný ako Canis familiaris, kým iný ho pokladajú za poddruh vlka dravého (t. j. Canis lupus familiaris). Aj dingo býva rôzne klasifikovaný: Canis dingo, Canis lupus dingo, Canis familiaris dingo a Canis lupus familiaris dingo.

Referencie

Iné projekty