Zoznam vládcov Nitrianskeho kniežatstva

Toto je zoznam vládcov Nitrianskeho kniežatstva. 

Skratky:
M=Mojmírovci
A=Arpádovci

Samostatný štát 
? (do cca 825)
Pribina (cca 825 – 833) [neskôr vládca Blatenského kniežatstva – pozri Zoznam vládcov Blatenského kniežatstva ]

V rámci Veľkej Moravy 
? (833 – cca 850)
Svätopluk M (850/867 – 870)
Ľudovít Nemec (870 – 871)
Slavomír M (871)
? (871 – 894)
Svätopluk II. M (894-?899/906)
? (906 – cca 920)

Pozri aj Zoznam vládcov Veľkej Moravy

Staromaďarská/uhorská nadvláda (s prerušeniami) 
Toto obdobie možno politicky rozčleniť takto:
do 955:  vláda staromaďarských kniežat (v závislosti od autora buď úplne nezávislých od Arpádovcov, alebo síce z rodu Arpádovcov ale iných ako v Zadunajsku, alebo kombinácie, alebo sa uvádza, že išlo už v tomto období o údelné kniežatstvo Arpádovcov)
od 955: údelné kniežatstvo podliehajúce (v severnom Zadunajsku) vznikajúcemu uhorského štátu; 955 – 970 podľa niektorých zdrojov spočiatku priama nadvláda severozadunajských Arpádovcov (t. j. vznikajúceho uhorského štátu); poznámky:
podľa väčšiny autorov patrili do Nitrianskeho kniežatstva spočiatku len dnešné juhoslovenské nížiny (okrem Východoslovenskej) a severné stredné dnešné Maďarsko, postupne sa rozširovalo, no severné hranice dnešného Slovenska dosiahlo až pred svojim zánikom; naopak Steinhübel tvrdí, že hoci spomínané severné územia nemali maďarských obyvateľov, už od zač. 10. storočia uznávali nadvládu vládcov so sídlom v Nitre
cca 955 – cca 970/989/1001 príp. len zhruba v 70. rokoch: podľa niektorých (skôr starších) zdrojov bola časť Slovenska (v závislosti od autora západná časť či severozápadná časť či väčšina Slovenska) príp. celé Slovensko súčasťou Česka
1001 – 1018/1029: kniežatstvo (podľa niektorých autorov väčšinu času len jeho časť) patrilo do Poľska
od 1048: „Tercia Pars Regni“

Titul vládcov bol knieža. K tomu treba poznamenať, že:
pre roky 920 – 970 je možno vhodnejšie hovoriť iba o náčelníkoch
pre 11. storočie je titul knieža čiastočne sporný: prekladá sa v novších slovenských textoch ako aj v prvej polovici 20. storočia ako knieža, v druhej polovici 20. storočia do začiatku 90. rokov sa zvykol prekladať ako vojvoda

Vysvetlivky a poznámky:
Zdroje sú zoradené ľubovoľne; na prvom mieste je z technických príčin umiestnený Ďurica, pretože jeho delenie je najčlenitejšie
nasl. = nasleduje bezprostredne po predchádzajúcom
? = údaj nie je v danom zdroji uvedený
(?) = neistý alebo v zdroji nejasne uvedený údaj
x = zdroj pre obdobie považuje Nitrianske kniežatstvo (vojvodstvo) za úplne zaniknuté

Zdroje tabuľky:
 CAMBEL, Samuel, ed. Dejiny Slovenska I: (do roku 1526). 1. vyd. Bratislava: Veda, 1986.
 
 
 
 
Marsina, R.: Das Herzogtum Neutra (Nitra) und Ungarn. Vom Niedergang Großmährens bis zum Ende des 11. Jahrhunderts, in: Europas Mitte um 1000, Band 2, 2000
Marsina, R.: Political structures in Slovakia from the 7th till the 11 th century, in: Slovaks in the Central Danubian Region, 2001
Marsina, R.: Slovaken. In: Lexikon des Mittelalters, Band VII, 1995. ISBN 3-7608-8907-7.
 

Nitrianske kniežatstvo
Vládcovia Slovenska
Vládcovia Maďarska