Mars Express

Mars Express (skrátene MEX) je planetárna sonda určená na štúdium planéty Mars z obežnej dráhy okolo nej. Po Mars Global Surveyor a Mars Oddyssey sa stala treťou sondou v súčasnosti činnou pri Marse a prvou planetárnou sondou ESA vôbec. Jej meno naznačuje, že bola pripravená vo veľmi krátkom čase – podarilo sa to vďaka využitiu dizajnu a experimentov predchádzajúcich misií ESA, najmä Rosetta a Mars 96 (pôvodne ruská misia, do ktorej ale ESA mohutne zainvestovala a vybavila ju prístrojmi). Úspešnosť projektu tejto sondy viedla k vytvoreniu sesterského projektu Venus Express, ktorý má za úlohu prieskum planéty Venuša z obežnej dráhy.

Prístroje a experimenty 
Prístroje venované prieskumu povrchu a podpovrchových štruktúr:
HRSC (High Resolution Stereo Camera) – stereokamera kombinovaná s kamerou s vysokým rozlíšením
OMEGA (Visible and Infrared Mineralogical Mapping Spectrometer) – spektrometer pracujúci vo viditeľnom a infračervenej oblasti
MARSIS (Sub-surface Sounding Radar Altimeter) – dlhovlnný radar určený na prieskumu podpovrchových štruktúr do hĺbky cca 5 km

Prístroje venované prieskumu atmosféry a ionosféry Marsu:
PFS (Planetary Fourier Spectrometer) – Fourierovský spektrometer
SPICAM (Ultraviolet and Infrared Atmospheric Spectrometer) – spektrometer pracujúci v ultrafialovom a infračervenom obore
ASPERA (Energetic Neutral Atoms Analyser) – analyzátor neutrálnych častíc

Súčasťou výskumného programu je tiež:
MaRS (Mars Radio Science Experiment) – program na spresňovanie gravitačných dát a výskum ionosféry zo zachytených rádiových signálov

Priebeh misie 
Sonda bola vypustená z kozmodrómu Bajkonur 2. júna 2003 počas veľkej kampane spojenej s najtesnejším priblížením Marsu k Zemi za posledných mnoho rokov (približne zároveň s MEX boli vypustené Mars Exploration Rovery). 25. decembra 2003 bola navedená na obežnú dráhu okolo planéty, kde po sérii testov, určených k otestovaniu funkčnosti prístrojov, začala s vlastným výskumom. Z bezpečnostných dôvodov (nebola istota, že proces prebehne bez poškodenia sondy) bolo uvoľnenie antény MARSIS odložené o dva roky až na jar 2005, keď prebehlo bez problémov. V januári 2006 sonda ukončila nominálnu misiu a vstúpila do fázy tzv.predĺženej misie.

Beagle 2 
Beagle 2 bol samostatný pristávací modul nesený sondou Mars Express určený na exobiologické experimenty na povrchu Marsu. Kvôli technickej poruche (pravdepodobne chybný odhad výšky na základe atmosférických meraní) sa mäkké pristátie nepodarilo. Beagle 2 bol vyrobený Open University v Spojenom kráľovstve a pomenovaný na počesť lode Charlesa Darwina Beagle.

Dosiahnuté výsledky 
pokrytie veľkej časti povrchu Marsu stereoskopickými snímkami
spektroskopické nájdenie metánu v atmosfére, najmä v oblasti Arabia Terra
zistenie polárnej žiary v oblastiach silnej magnetizácie
prvé snímkovanie podpovrchových štruktúr s nástrojom MARSIS

Tekutá voda na Marse 
Všeobecne sú na Marse obvyklé hodnoty teploty a tlaku atmosféry príliš nízke na to, aby umožnili existenciu kvapalnej vody. Existovali však úvahy o podpovrchovej vode na Marse. Sonda Mars Express naznačila možnosť tekutého podpovrchového polárneho jazera, podobne, ako na Zemi v Antarktíde hlbinné tekuté jazero Vostok. Pomocou prístroja MARSIS bolo identifikované pravdepodobné podpovrchové rozhranie ľadu a tekutej vody.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy  
 Oficiálna stránka
 Článok na kosmo.cz 
 Stránka v databáze kozmických sond spaceprobes.kosmo.cz
 Mars Express v encyklopédii SPACE-40

Prieskum Marsu
Umelé družice Marsu
Planetárne sondy
Sondy ESA
Kozmonautika v 2003
Prebiehajúce misie