Egypt

Egypt (), dlhý tvar Egyptská arabská republika, je severoafrický arabský štát. 

Egypt je turisticky atraktívna prímorská krajina pri Stredozemnom a Červenom mori. Pamiatky svetového významu sú chránené organizáciou  UNESCO. Z obdobia staroveku sú najvýznamnejšími pyramídy v Gíze, Údolie kráľov, chrámy v Karnaku, Luxore, Abú Simbel; z obdobia stredoveku mešity. Problémom zostáva hospodárska zaostalosť, autoritatívny režim s nedostatkom demokracie a liberalizmu a islamský radikalizmus.

Geografické údaje 
Egypt sa rozkladá na dvoch kontinentoch, prevažná časť v severovýchodnej Afrike a Sinajský polostrov v Eurázii. Jeho polohu možno vymedziť 25°–36° stupňom v. g. d. a 22°–32° s. g. š. Zo severu Egypt ohraničuje pobrežie Stredozemného mora, zo západu hraničí s Líbyou, na juhu so Sudánom, z východu ho obmýva Červené more, pričom červenomorský Akabský záliv oddeľuje Sinajský polostrov od Saudskej Arábie a Jordánska. Najkratšiu hranicu má Egypt s Izraelom a Palestínou (hraničí s územím Pásma Gazy).

Prakticky celé územie Egyptu je v Köppenovej klasifikácia podnebia klasifikované ako oblasť s horúcou aridnou klímou (BWh). 96 % plochy štátu zaberajú púšte, poľnohospodárska pôda zaberá 2,6 % prevažne pri toku Nílu a v jeho delte, mestá zaberajú 0,8 % a vodné plochy 0,6 % rozlohy.

Hlavné mesto Káhira (s aglomeráciou až 15 mil. obyvateľov) a druhé najväčšie mesto Alexandria ležia v delte najväčšej egyptskej rieky Níl. Viac než milión obyvateľov majú tiež mestá Gíza a Šubra al-Chajma, obe sa nachádzajúce na káhirskej periférii. Ďalšie významné egyptské mestá s viac než pol miliónom obyvateľov sú prístavy Port Said a Suez, ďalej Mansúra, Al Mahalla al Kubra a Tanta. Strategickou oblasťou krajiny je Suezská šija, kde bol v roku 1869 spustený Suezský prieplav, ktorý sa zaraďuje medzi najvýznamnejšie námorné uzly na svete (tzv. chokepoints), dôležitý vďaka preprave palív a tovaru.

Dejiny 

Krajina nadväzuje na dedičstvo civilizácie Starovekého Egypta. 

Po zvrhnutí kráľa Farúka v roku 1952 a zániku Egyptského kráľovstva v roku 1953 založili dôstojníci okolo Muhammada Nadžíba a Gamala Násira Egyptskú republiku. V roku 1958 sa Egypt stal súčasťou panarabského projektu so Sýriou, Zjednotenej arabskej republiky, ktorá vydržala fungovať do roku 1961 (Egypt používal tento názov až do roku 1971).

Administratívne členenie 
Egypt sa hierarchicky člení na:
 4 skupiny guvernorátov/regióny (nie je to administratívna jednotka v pravom zmysle slova): Pohraničné guvernoráty, Guvernoráty Dolného Egypta, Guvernoráty Horného Egypta a Mestské guvernoráty
 27 guvernorátov (arab. muháfada/muháfaza) – pozri guvernorát (Egypt)
 vidiecke okresy (arab. markaz) a mestské okresy (arab. kism/qism) – pozri vidiecky okres (Egypt) a mestský okres (Egypt)
 dediny (arab. karíja/qaríja) na vidieku a mestské štvrte (arab. šejacha - شياخة) v mestách - pozri dedina (Egypt) a mestská štvrť (Egypt)

Politika 
 štátne zriadenie: Prezidentská republika (od 1953)
 hlava štátu: prezident Muhammad Mursí (od 2012 do 2013) bol zvolený v prvých slobodných prezidentských voľbách v Egypte. V júli 2013 armáda pozastavila platnosť ústavy a rozhodla o jeho zvrhnutí. Od roku 2014 je prezidentom bývalý generál Abd al-Fattáh as-Sísí, ktorý stál za Mursího zvrhnutím. Sísí vládne ako nezávislý.
 vláda: Najsilnejšou stranou počas panovania prezidenta Mubáraka bola Národná demokratická strana (od 1978). Tá bola v roku 2011 rozpustená. V parlamentných voľbách v roku 2015 získala najviac hlasov Strana slobodných Egypťanov (Ḥizb El Maṣrīyīn El Aḥrār) a strana Budúcnosť národa (Mostaqbal Watan).
 parlament: Pôvodne bol dvojkomorový, dolné Ľudové zhromaždenie má 596 kresiel, 350 z poslancov je nezávislých, volebné obdobie je na 5 rokov.

Zahraničná politika 
Egypt je významnou regionálnou mocnosťou, nadväzujúc na svoj populačný potenciál, geopolitickú polohu a svoju bohatú históriu faraónov a mamelukov Muhammada Alího. O postavenie vedúcej mocnosti v sunnitskej časti blízkovýchodného sveta súperí najmä so Saudskou Arábiou a Tureckom.

V krajine v roku 1928 vzniklo Moslimské bratstvo, vplyvná politická organizácia, ktorú považuje Saudská Arábia za teroristickú organizáciu a od roku 2013 je zakázaná aj v Egypte. Krajina bola v 19. a v prvej polovici 20. storočia postupne previazaná s Osmanskou ríšou a s Britským impériom. Po zvrhnutí kráľovstva sa prezident Násir zameral na spoluprácu so ZSSR, jeho nástupcovia Sadat a Mubárak sa následne orientovali na USA, pričom pre zbližovanie sa s Izraelom (mierové dohody z Camp David a nadviazanie diplomatických stykov medzi Sadatom a Menachemom Beginom) bol Egypt ostrakizovaný okolitými arabskými štátmi.

Krajina je členom OSN, Africkej únie (bývalá Organizácia africkej jednoty), Ligy arabských štátov a Organizácie arabských štátov vyvážajúcich ropu (OAPEC). V ekonomickej sfére je členom WTO, taktiež je partnerom pre spoluprácu v OBSE.

Obyvateľstvo 
Počet obyvateľov a hustota (s inými vstupnými údajmi ako v hornej tabuľke):
 1998: 64,2 mil.; 59 obyvateľov/km2
 2000: 65,6 mil.; 65,7 obyvateľov/km2

Ročný prírastok obyvateľstva:
 1980–1992: 2,4 %
 1992–2000: 1,7 %

Stredná dĺžka života:
 Muži: 64 rokov, svetový priemer totožný
 Ženy: 67 rokov, svetový priemer 68 rokov

Veková pyramída:
 Predproduktívny 0–14 rokov: 39 %
 Produktívny 15–60 rokov: 54,4 %
 Poproduktívny nad 60 rokov: 6,6 %

Dosiahnuté stupne vývoja:
 Urbanizácia: 45 %
 Gramotnosť: 51 %

Náboženstvá:
 sunnitskí moslimovia: 90 %
 kresťania: 10 % (najmä Koptská pravoslávna cirkev, ale aj Alexandrijská pravoslávna cirkev, Koptskokatolícka cirkev a iné) 

Etnické zloženie:
 arabizovaní Hamiti: 99,8 %
 menšiny: Beduíni, Núbijci, Berberi, Sudánci

Jazyky: arabčina (úradný), angličtina, francúzština

Náboženstvo 
História Egypta je v oblasti náboženstva nevídane bohatá. Najstaršie dochované náboženské texty staroegyptského náboženstva vytesané do kameňa pochádzajú z prelomu 4. a 3. tis. pred n. l. Staroegyptské náboženstvo bolo veľmi rozvinuté a kvalitne zaznamenané. Kresťanstvo preniklo do Egypta bezprostredne po svojom vzniku na prelome letopočtu a má v Egypte nepretržitú tradíciu. Islam sa tiež do krajiny dostal nedlho po svojom vzniku v 7. storočí. 90 % dnešnej populácie Egypta tvoria moslimovia. Egypt má dnes najväčšiu moslimskú populáciu v arabskom svete a šiestu najväčšiu moslimskú populáciu na svete; je domovom 5 % svetovej moslimskej populácie. Egypt má zároveň najväčšiu kresťanskú populáciu na Blízkom východe a v severnej Afrike. Kresťanov je v Egypte 10 %. Väčšina moslimov sú sunniti, asi 12 % sú nekonfesní moslimovia, menšina je tiež šiítska (približne 2 milióny ľudí). Počet salafistov je odhadovaný na 5 – 6 miliónov ľudí, zatiaľ čo Ahmadíja má v Egypte len asi 50 tisíc stúpencov. Mimoriadny význam pre svetový islam má káhirská islamská Univerzita al-Azhar založená v roku 970. Najväčšia kresťanská cirkev v Egypte je Koptská pravoslávna cirkev, ktorá sa oddelila od univerzálnej cirkvi po koncile v Chalcedone (451), ktorého závery neprijala a označila sa za nechalcedónsku, tzv. miafyzitskú cirkev. Podľa teológa a afrikanistu O. Havelku sú v Egypte ďalej prítomné: Koptská katolícka cirkev, egyptské evanjelické cirkvi, Grécko-katolícka cirkev, Grécka pravoslávna cirkev a ďalšie (v malých počtoch veriacich zastúpené) cirkvi. Egypt oficiálne uznáva iba tri náboženstvá: islam, kresťanstvo a judaizmus. Iné náboženstvá nie sú štátom uznávané a bývajú vládou označované za hrozbu pre národnú bezpečnosť Egypta.

Ekonomika 
Egyptské hospodárstvo bolo počas éry prezidenta Gamala Abdula Násira vysoko príkazovou ekonomikou založenou na stratégii nahrádzania importov. V 50. a 60. rokoch 20. storočia sa rozvíjal ťažký priemysel a podniky sa znárodňovali. Na konci 60. rokov bolo hospodárstvo krajiny postihnuté vojenskými konfliktmi s Izraelom. V polovici 70. rokoch počas vlád prezidentov Anvara Sadata a Husního Mubáraka sa ekonomika začala otvárať, zameriavajúc sa na export textilných výrobkov a turistický ruch. V 90. rokoch Egypt podstúpil sériu reforiem iniciovanú Medzinárodným menovým fondom, ktoré pomohli krajine makroekonomicky vyrovnať sa s veľkým externým dlhom súvisiacim s účasťou Egyptu vo vojne v Perzskom zálive. Od roku 2000 krajina podstúpila štrukturálne reformy (fiškálne, monetárne politiky, zdanenie, privatizácia a nová obchodná legislatíva), ktoré Egypt posunuli ku trhovému hospodárstvu. Reformy zabezpečili ekonomický rast, ktorý bol medzi rokmi 2004-2009 na priemernej úrovni 8 %. Avšak, krajine sa nepodarilo podchytiť vysokú nezamestnanosť súvisiacu s populačným rastom, ktorá sa stala jedným z dôvodov pre nepokoje v krajine počas Arabskej jari.

Egyptské hospodárstvo má výrazne negatívnu obchodnú bilanciu, v roku 2017 doviezla krajina tovary v hodnote 59,78 mld. USD, zatiaľ čo export činil len 23,3 mld. USD. Po Arabskej jari a zvrhnutí Muhammada Mursího zaviedla Sísího vláda ďalšie reformy za pomoci MMF. Krajinu v roku 2016 Sísí označil za "globálnu destináciu investícií" a investori pomohli znižovať štátny dlh. Z reforiem však neproporčne profituje bohatá vrstva Egypťanov a zahraničné korporácie, pričom až 60% obyvateľov žije pod hranicou chudoby alebo ako zraniteľní. V roku 2019 egyptská vláda vynaložila až 38 % celého rozpočtu výlučne na splácanie úrokov z predošlých pôžičiek a dlhov a pri takom trende mu čoskoro hrozí bankrot.

Vybrané štatistiky egyptskej ekonomiky

Nezamestnanosť / Inflácia / hospodársky rast 
 1993: 20 % / 11 % / 0,5 %
 1997: 9,4 % / 6 % / bez údajov
 2012: 9,7 % / - / -
 2019: 8,1 % / 20,8 % / -

Nominálny HDP na 1 obyvateľa 
 1993: 660 USD
 1997: 1080 USD
 2018: 2573 USD

Zahraničný obchod 
 90. roky 20. st.:
 Export: Palivá
 Import: Stroje, zariadenia, železo, oceľ, ropné výrobky
 Odberatelia: Taliansko 20,1 %, USA 2,4 %, Spojené kráľovstvo 7,7 %
 Dodávatelia: USA 17,7 %, Nemecko 9,6 %, Taliansko 8,1 %,
 2017:
 Odberatelia: Spojené arabské emiráty 10,9 %, Taliansko 10 %, USA 7,4 %, Spojené kráľovstvo 5,7 %, Turecko 4,4 %, Nemecko 4,3 %, India 4,3 %
 Dodávatelia: ČĽR 7,9 %, SAE 5,2 %, Nemecko 4,8 %, Saudská Arábia 4,6 %, USA 4,4 %, Rusko 4,3 %

Kultúra 
Egyptská kultúra siaha do doby staršej ako šesť tisíc rokov. Staroveký Egypt patril medzi najstaršie civilizácie a po celé tisícročia si svoju kultúru, ktorá ovplyvnila mnohé kultúry v krajinách Európy, Afriky a stredného východu, udržal. Po ére faraónov sa Egypt dostal pod vplyv helenistickej, kresťanskej a islamskej kultúry. V dnešnej dobe je mnoho aspektov staroegyptskej kultúry prepojené s novšími prvkami obsahujúcimi vplyv západnej kultúry, ktorá je už sama o sebe ovplyvnená staroegyptskou kultúrou.

Hlavné mesto Egypta, Káhira, je najväčším mestom Afriky a po celé stáročia bolo centrom vzdelania, kultúry a obchodu. Egypt sa takisto pýši najvyšším počtom laureátov Nobelovej ceny z celej Afriky a arabského sveta. Niektorí egyptskí politici boli alebo sú v čele významných medzinárodných organizácií. Medzi ne napríklad patrí Butrus Butrus-Gálí, bývalý generálny tajomník OSN, či Muhammad el-Baradej, bývalý generálny riaditeľ Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu a držiteľ Nobelovej ceny mieru.

Egypt má rovnako veľký vplyv v arabsky hovoriacich krajinách. Moderná arabská kultúra je silne ovplyvnená egyptskú literatúrou, hudbou a kinematografiou.

Umenie a architektúra 

Egypťania boli jednou z prvých civilizácií, ktorá začlenila dizajnové prvky do umenia a architektúry. Egyptská civilizácia je známa pre svoje kolosálne pyramídy, chrámy a monumentálne hrobky. Známymi príkladmi sú Džoserova stupňovitá pyramída, ktorá bola navrhnutá starovekým architektom Imhotepom, Veľká sfinga v Gize a chrám v Abú Sumbul. Moderné egyptskej umenie je veľmi rôznorodé. Významnými umelcami boli napríklad architekti Hasan Fathí a Ramses Wissem Wassef, sochár Mahmúd Mochtar či Izák Fanusa, ktorý sa zaoberal koptským umením.

V egyptskom hlavnom meste sa taktiež nachádza Káhirská opera, ktorá je centrom egyptského umenia. Egyptské umenie a filmový priemysel prekvitá od konca 19. storočia. Dnes je v Egypte k dispozícii cez tridsať satelitných kanálov a cez sto natočených filmov ročne. Káhira je už dlho známa ako "Holywood stredného východu". Každoročne hostí Káhirský medzinárodný filmový festival, ktorý je hodnotený ako jeden z jedenástich najlepších filmových festivalov na svete.  Medzi najznámejších egyptských hercov patrí Omar Sharif.

Literatúra 
Literatúra tvorí dôležitý kultúrny prvok v živote mnohých Egypťanov. Egyptskí spisovatelia a básnici boli medzi prvými, ktorí experimentovali s moderným štýlom arabskej literatúry. Ich štýl sa následne rozšíril po celom strednom východe. Egyptský spisovateľ Nadžíb Mahfuz bol prvým arabským spisovateľom, ktorý získal Nobelovu cenu za literatúru. Najobľúbenejším literárnym žánrom medzi Egypťanmi je ľudová poézia.

Hudba 
Egyptská hudba je tvorená miestnymi, stredomorskými, africkými a západnými prvkami. V staroveku Egypťania používali mnohé hudobné nástroje, najviac však harfu, flautu a miestne nástroje ney a úd. Neskôr sa súčasťou hudobného prejavu stal spev a bicie nástroje. Súčasná egyptská hudba je ovplyvnená ľudovou tvorbou a umelci ako boli napríklad Sajid Darwíš, Umm Kulthum, Mohamed Abdel Wahab či Abd el-Halim Hafez. Od 70. rokov 20. storočia sa neoddeliteľnou súčasťou egyptskej hudobnej scény stáva pop music. Egyptská ľudová hudba sa aj naďalej hráva na svadbách či iných tradičných slávnostiach. Medzi najpopulárnejších spevákov súčasnosti patrí Muhammad Munir a Amr Dijáb.

Šport 
Najpopulárnejším športom v Egypte je futbal. Medzi najpopulárnejšie tímy patria kluby Al Ahly, Zamalek, Ismaily, Al-Ittihad Alexandria a Al Masry. Egyptská futbalová reprezentácia patrí medzi najúspešnejšie africké celky. Svoje kvality dokazuje predovšetkým na africkom kontinente, kde už sedemkrát vyhrala Africký pohár národov, pričom v rokoch 1957 a 1959 ho získala dvakrát v rade a v rokoch 2006, 2008 a 2010 dokonca trikrát, čím vytvorila nový svetový rekord. Medzi najúspešnejších egyptských futbalistov sa zaraďuje súčasný hráč tímu Liverpool FC, Mohamed Salah.

Medzi ďalšie populárne športy v Egypte patria squash a tenis. Egyptský squashový tím je známy po celom svete. Najlepším hráčom je Amr Shabana, ktorý medzi rokmi 2003 až 2009 vyhral štyrikrát svetový šampionát v squashi. Medzi africkými basketbalovými tímami je egyptský národný tím historicky najúspešnejší, čo sa týka výkonov na majstrovstvách sveta a Olympijských hrách.

Úspešná je aj hádzanárska reprezentácia, ktorá z 23 afrických šampionátov získala osemnásť medailí, vrátane šiestich zlatých.

V roku 2007 sa Omar Samra stal prvým Egypťanom a najmladším Arabom, ktorý vystúpil na najvyššiu horu sveta Mount Everest. Expedícia, ktorá bola vedená južnou cestou, začala 25. marca 2007 a skončila o deväť týždňov neskôr.

Referencie

Iné projekty 

 
Členovia LAŠ
Členovia AÚ
Členovia OSN
Štáty v Afrike
Členovia Frankofónie