Komárov (Bratislava)

Komárov (, ) bola pôvodne samostatná obec na pravom brehu Malého Dunaja, ktorá bola v polovici 20. storočia  pripojená k Podunajským Biskupiciam, ktoré sú od roku 1972 súčasťou Bratislavy.

Názvy 
Doložené slovenské názvy:
od 1927 dodnes: Komárov
1933: Komarov (možno preklep)

Doložené maďarské názvy (od súčasného HU slova: szúnyog (-ot,-ja) → komár): 

1341 Zunyugd (Horváth 1990 tento doklad neuvádza)
1441 Zwnyg, Zwnywg (Horváth 1990 tento doklad neuvádza)
1471 Zunyok
1562 Zwnyogd
1628 Suniokh
1639 Szuniogde
1718 Szunyogh
1773 a od 1808 dodnes: Szunyogdi (Vlastivedný slovník uvádza bez uvedenia roka aj variant Szúnyogdi)
1783 Szunyogdÿ (Nad prvým y je dvojitý akút, čiže dva dĺžne. Tento znak sa tu nepodarilo zobraziť)
1786 Sunyogdi

Doložené nemecké názvy (od súčasného DE slova: die Mücke → komár):

1378 Muckendorf
1436 Mukchendorff
1439 Mokchendarff, Mockndarif, Mokkendarf, Mukkendorf
1459 Muksdarff,
1593 Mughendorf
1773 Mukendorff
1796 Münchendorf
1783 Mukendorf
1786 Mückendorf
od 1808 dodnes: Muckendorf (Vlastivedný slovník uvádza bez uvedenia roka tvar Muckendorff)

Dejiny 
Podľa Vlastivedného slovníka sa sídlo spomína prvýkrát v roku 1341 "v ohraničení chotára Podunajských Biskupíc". Horváth 1990 uvádza prvú zmienku až k roku 1378.

V roku 1378 sa sídlo spomína ako poddanská dedina ostrihomského arcibiskupstva, do ktorého patrila až do konca feudalizmu.

V roku 1441 sa objavuje meno richtára Mikuláša (Nicolao villico de Zwnyg).

Počas Betlenovho povstania sa v roku 1620 sídlo takmer vyľudnilo a následne sa tu v polovici 17. storočia usadili noví kolonisti.

Pri požiari v roku 1847 celé sídlo vyhorelo.

V polovici 20. storočia (zdroje uvádzajú konkrétne rok 1950, rok 1943 či rok 1944) bol Komárov pripojený k obci Podunajské Biskupice, čím prestal byť samostatnou obcou.

Obyvateľstvo v 19. a 20. storočí 
V roku 1828 tu bolo 47 domov a žilo tu 341 obyvateľov, v roku 1855 383 obyvateľov a v roku 1884 481 obyvateľov.

V roku 1921 mala obec 615 obyvateľov (93 % Maďarov). Obyvateľstvo tvorili prevažne katolíci.

Pamiatky 
Kostol svätého Jozefa bol postavený v neskororenesančnom slohu v roku 1681. Dal ho postaviť ostrihomský arcibiskup Juraj Slepčiansky-Pohronec údajne na mieste staršieho kostolíka.

Referencie 

Obce začlenené do Bratislavy