Valča

Valča je obec na Slovensku v okrese Martin.

Polohopis 
Obec Valča sa nachádza pod výbežkami vrchov Lúčanskej Malej Fatry, v ústi Valčianskej a Slovianskej doliny. Obec je vzdialená približne 11,5 km od okresného mesta Martin. Prístupové cesty vedú z dvoch susedných obcí, z obce Príbovce (viviálna cesta) a z Trnova. Obec sa nachádza na úpätí vrchu Kriváň, vo Valčianskej pahorkatine. Valčianska pahorkatina sa rozprestiera od obce Bystrička (pri Martine) až po susednú obec Valče, obec Slovany, resp. Kláštor pod Znievom. Valča je východiskom dvoch cyklotrás, cez chotár i priamo cez obec však vedie viacero cyklotrás.

Vodstvo 
Cez obec preteká potoky Sloviansky potok a Valčiansky potok (Valčianka). Sloviansky potok sa v hornej časti obce vlieva do Valčianky a vytvárajú menšiu rieku. Potom sa Valčianka v susednej obci Príbovce vlieva do rieky Turiec.

V obci sa uskutočnila regulácia potoka (1975), ktorá zlepšila vzhľad okolia potoka. Chotár obce patrí do povodia rieky Turiec, ktorá sa vlieva do Váhu. Celkovo patrí chotár obce Valča do úmoria Čierneho mora. V Slovianskej doline vyviera sírový prameň, nazvaný podľa zápachu vychádzajúceho z vody, prameň sa nazýva ,,Smradľavá voda".

Symboly obce 
V erbe je vyobrazená koruna sv. Heleny, ktorá je patrónkou miestneho kostola a aj obce, a kríž, ktorý rozdeľuje erb na štyri časti na znak toho, že Valča je obec s dávnou kresťanskou históriou. Okrem kríža a koruny sú v erbe kliny naznačujúce ťažbu dolomitového piesku a štrku v obci.

Dejiny 
V neďalekej Valčianskej doline sa nachádzajú partizánske bunkre. Obyvatelia obce Valče dobrovoľne pomáhali partizánskemu odboju vo Valčianskej doline počas 2. svetovej vojny. Pozostatkom tejto udalosti sú už spomínané partizánske bunkre a tiež pamätník SNP nachádzajúci sa v strede obce. Bol odhalený v roku 1975 na počesť padlých v 2. svetovej vojny pri príležitosti 30. výročia ukončenia vojny. Odhalenie bolo spojené s návštevou hlavných predstaviteľov 4. československej brigády Milana Rastislava Štefánika. Pred pamätníkom sa nachádza Kaplnka sv. Jána Nepomuckého. Obec Valča patrí do malého množstva partizánskych obcí na Slovensku.

Názov 
O pôvode názvu obce Valča existuje viacero variantov. Jeden z nich tvrdí, že názov pochádza od jednej z mnohých činností obyvateľstva v minulosti, t.j. vaľkanie súkna. Druhá je podľa prvého známeho majiteľa pôdy, na ktorej sa v súčasnosti rozprestiera obec Valča, podľa človeka menom Volko, takže Volkova zem. Tretia možnosť sa opiera o jednu legendu o Kozmovi a Bánovi.

Časti obce 
Jednou z častí chotára je Lesopark Dielec alebo Športový areál Dielec, Valčania túto časť nazývajú Dielec. Nachádza sa tu evanjelický cintorín, futbalové ihrisko, dve tribúny a sídlo Telovýchovnej jednoty Družstevník Valča, javisko, tanečný „kruh“, t.j. miesto pred javiskom na tancovanie a vyasfaltovaná plocha spolu s amatérsky postaveným „skateparkom“. V lete je táto časť naplno využívaná buď na futbalové zápasy, alebo futbalové, hasičské a iné zábavy a súťaže.

Medzi ďalšie časti chotára patrí Kňazová, v tejto oblasti sa v súčasnosti budujú tri bytové domy. Ďalej sú časti obce, ktoré dali názvy aj uliciam: Žabačka, Pod baňou,Pažite, Pod Hrádkom, Lazy, Mlyniská, Priehrada a Pod farské. V blízkom okolí obce sa nachádza malý borovicový les, ktorý nesie meno „Hájik“ a celý kopec, pod ktorým sa obec rozprestiera sa nazýva Kriváň. Ďalej tu je Suchá, Hrabová medza, Brčná, Pod Bobotom a mnohé ďalšie. Posledné dve spomínané, sú tiež záhradkárskymi a chatovými osadami v Slovianskej doline.

Osada Brčná 

Nachádza sa na južnom svahu vrchu Pivnica (). Je doložená z roku 1784 ako osada Brecsna, no spomína sa už v roku 1667, kedy ho od svojho svokra odkúpil Juraj Hilko. O necelých 50 rokov sa o majer vtedajší majitelia tak pohádali, že istý Ján Ladik zaťal Mikulášovi Rendekovi valašku do hlavy.

Obyvateľstvo   
V súčasnosti má obec Valča 1 667 obyvateľov. Vďaka tomu je 5. najväčšou obcou regiónu Turiec. Už veľmi dlho v obci prevažujú katolíci, len zopár rodín je v evanjelickej cirkvi. V období pred prvou svetovou vojnou v obci žila jedna židovská rodina. Vo Valči je dominantou obce katolícky kostol pre väčšinu obyvateľov, pre evanjelikov, sa evanjelický kostol nachádza v susedných Príbovciach. V obci sa však nachádza aj katolícky cintorín (pri kostole) a aj evanjelický cintorín (Lesopark Dielec). V obci sa vyskytuje mnoho priezvisk; najrozšírenejšie sú napríklad: Ruman, Korauš a iné. Obyvatelia pracujú aj v obci (lyžiarske stredisko, firma na výrobu odevov pre batoľatá, a pod.). Ostatní pracujú v okresnom meste Martin, v krajskom meste Žilina, prípadne na inom mieste.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
V chotári obce sa nachádza viacero drevených krížov, murovaný kríž sa nachádza na začiatku ulice Priehrada (príjazdová cesta ku kostolu, od hlavnej cesty). V obci sa okrem kaplnky Panny Márie Lurdskej nachádza kaplnka Jána Nepomuckého, ktorý stojí v parku, v tesnej blízkosti pamätníka SNP. Na križovatke v susednej obci Benice sa nachádza kaplnka. Park a pamätník SNP bol vybudovaný v roku 1975, v strede obce, na pamiatku padlým obyvateľom Valče v druhej svetovej vojne. Na jeho otvorenie prišli aj bývalí velitelia 2. partizánskej brigády Milana Rastislava Štefánika z Ruska, ktorí počas druhej svetovej vojny pôsobili taktiež vo Valčianskej doline.

 Rímskokatolícky kostol Nájdenia sv. Kríža, trojloďová pôvodne gotická stavba so segmentovo ukončenouým presbytériom a predstavanou vežou pravdepodobne zo začiatku 15. storočia. Stavba sa nachádza vo svahovitom teréne v severovýchodnej časti obce. Z prvej etapy sa v kostole dochovali fragmenty freskovej výmaľby v hlavnej lodi. Výraznou úpravou kostol prešiel v 16. storočí a v roku 1793, kedy dostal dnešnú podobu. Interiér je zaklenutý valenými a plackovými klenbami. Jeho súčasťou bola socha Madony s dieťaťom z 15. storočia, ktorá je od roku 1935 súčasťou SNM v Martine. V interiéri sa nachádza kamenná krstiteľnica z prelomu 17. a 18. storočia s motívom kvetného puku. Mobiliár kostola je historizujúci, z obdobia okolo roku 1904. V roku 2001 bola postavená a vysvätená Kaplnka Panny Márie Lurdskej v parku pred kostolom. 
 Remeselnícky dom, dvojpodlažná murovaná stavba so sedlovou strechou z polovice 18. storočia. Dom číslo 33 sa nachádza uprostred obce v radovej zástavbe. V tretej tretine 19. storočia bol klasicisticky upravený. Obsahuje prvky kúrie, meštianskeho aj gazdovského domu. Ako pôvodní majitelia sa uvádzajú Vladárovci. Sedemosá fasáda je riešená v duchu klasicistického tvaroslovia. Je členená kordónovou a korunnou rímsou, vertikálne rizalitom a pilastrami.
 Olejkársky dom, dvojpodlažná murovaná stavba so sedlovou strechou z roku 1809. Objekt číslo 297 stojí na ľavej strane od spomínaného remeselníckeho domu, v polohe kolmo ku komunikácii. Vybudovala ho olejkárska rodina Kováčovcov. Fasáda predstavuje príklad zľudovelého klasicizmu. Fasáda je dvojosová s výrazným štítom, lizénami predelená na štyri polia. Šambrány okien sú hladké na prízemí, na poschodí s dekorovanou suprafenestrou. V štíte sa nachádza nika, vetrací otvor, dve dekoratívne puklice a štítok s datáciou.

Olejkárstvo 
Z obce Valča pochádzajú aj olejkári a šafraníci. V obci sa dochovalo viacero pôvodných olejkárskych domov. Valčianski olejkári a šafraníci sa preslávili vo vtedajšom cárskom Rusku, Perzii, Španielsku a v Istanbule (na celom území Európy). Obyvatelia sa taktiež zaoberali roľníctvom a drevorubačstvom, počas totalitného režimu obyvatelia pracovali v JRD (Jednotné roľnícke družstvo) Valča, ktoré dnes ešte stále funguje, avšak s menším počtom zamestnancov a modernejšou technikou.

Turizmus 
Neďaleko obce sa nachádza záhradkárska a chatová osada Pod Bobotom, ktorá leží za potokom Slovianka smerom do Slovianskej doliny, učupená pod kopcom, na ktorom sa nachádza Športový areál Dielec a evanjelický cintorín. Vyššie na kopci, v lokalite ,,Hrabová medza" sa nachádza vodojem obce. Hlbšie v Slovianskej doline sa rozprestiera záhradkárska a chatová osada Brčná. V obci sa nachádza už spomínané lyžiarske stredisko, tzv. „Brčnianske rybníky“ a okolitá príroda oboch dolín vytvára výborné podmienky pre zimné športy, v lete možnosť turistiky. Pre cyklistov je v dolinách i v okolí obce vytvorených mnoho cyklotrás. Možnosť letných športov je i v lyžiarskom stredisku (tenisové kurty).

Divadelný krúžok 
Divadelný krúžok fungoval vo Valči veľmi dlho, dohromady 85 rokov. Zahŕňal nielen predstavenia detí a mládeže, ale aj predstavenia dospelých ľudí. V začiatočnom období a aj neskôr tento krúžok účinkoval pod menom Vajanský. Neskôr ho členovia premenovali na Valčan. Mal obrovské úspechy, často sa o ňom písalo v novinách. V tomto krúžku pôsobil aj bývalý starosta Valče, p. Ján Škvarka.
Dlhodobým vedúcim, režisérom a taktiež hercom v tomto divadelnom krúžku bol pán Ján Padúch, dnes najstarší člen Miestneho odboru Matice slovenskej vo Valči.

Valčania sa venovali ochotníckemu divadlu veľmi veľa, čoho dôkazom sú mnohé články v regionálnych i celoštátnych časopisoch. Pán Padúch vydal knižku ,,Z činnosti divadelného ochotníctva vo Valči za roky 18901975", v ktorej je zdokumentované každé predstavenie, vystupujúci, udalosti v každom roku pôsobenia krúžku, úspechy i fotografie.

Dobrovoľný hasičský zbor 
Dobrovoľný hasičský zbor vo Valči bol založený v roku 1867 a je v obci aktívny nielen v rámci hasičských povinností, ale aj organizáciou podujatí. V obci sa počas leta koná hasičská súťaž, na ktorej sa každoročne zúčastňujú i družstvá z iných regiónov Slovenska. S hasičskou súťažou je spojená neskoršia hasičská zábava. Súťaž aj zábavu organizuje Dobrovoľný hasičský zbor Valča. Ako každá obec, aj Valča má svoju hasičskú zbrojnicu. Starú podobu tejto budovy máte možnosť uvidieť už len na starých fotkách. V rokoch 19651971 pristavali k pôvodnej budove nové schodisko, vďaka prístavbe bolo možné rozšíriť miestnosti na poschodí, aj garáž pre hasičský voz.

Farnosť 
Pôvodne bola prifarená k farnosti Sv. Peter 1327 (Turčiansky Peter). V závetnej listine z r. 1405 sa uvádza: „plebanus ad ecclesiam Sancte Crucis in Valcz“. Neskoršie, nevedno v ktorom čase ju prifarili ku kláštorskej farnosti (Kláštor pod Znievom). Pre veľkú vzdialenosť od matkocirkvi tu už začiatkom 18. st. chceli zriadiť farnosť. R. 1787 zriadili tu miestnu kapl. stanicu a r. 1806 systematizovali na faru. Pridelili k nej ako filiálky Benice a Príbovce, ktoré dovtedy patrili ku svätomarskej fare (dnes farnosť Socovce). Pre veľkú vzdialenosť od matkocirkvi tu už začiatkom 18. st. chceli zriadiť farnosť. Bol už menovaný aj farár Matej Kračún od roku 1705. Bol tu asi len krátko, lebo o jeho účinkovaní niet správ.

Občianska vybavenosť 
V obci sa nachádza obecný úrad, matričný úrad, kultúrny dom, obecná knižnica, základná škola (1.4. ročník), pokračovanie tejto školy je možné na 9-ročnej základnej škole v susedných Beniciach, prípadne v obci Žabokreky, ktorá je však od Valče omnoho viac vzdialená a nachádza sa už v blízkosti Martina. Okrem týchto zariadení v obci funguje materská škola, supermarket, dva obchody potravín, stravovacie zariadenia, pošta, lyžiarske stredisko i hotel.

Šport 
V blízkosti sa nachádza lyžiarske stredisko Snowland Valčianska dolina. Je tu možnosť zimných aj letných športov, rybolovu atď. Obec sa nachádza v ústi dvoch dlhých dolín, čiže je aj možnosť využívania množstva cyklotrás v chotári obce. Kedysi sa v obci organizoval „Beh priateľstva – Valčianska dvadsiatka“, ktorý sa v súčasnosti neorganizuje.

Trať tohto behu sa viackrát menila. Štart však bol vždy v Lesoparku Dielec, pokračovala či už cez centrum alebo po okrajoch obce a vracala sa späť na Dielec cez nezastavané časti chotára. Keďže borovicový les Dielec, vypínajúci sa nad dedinou je rozľahlý, je veľmi využívaný. A to hlavne pre pekné prostredie. Nachádza sa tu aj Športový areál Dielec. Sídli tu Telovýchovná jednota Družstevník Valča. V obci je populárny futbal, občania hrajú aj stolný tenis.

V družstve stolnotenisového oddielu TJ Družstevník Valča je aj niekoľko obyvateľov susednej obce Trnovo. Futbalisti FK Družstevník Valča hrajú 3. slovenskú ligu (Stredoslovenský futbalový zväz).

Osobnosti obce

Rodáci 
 Ján Janík (* 1872 – † 1951), železničiar, odborár, senátor Národného zhromaždenia
 Karol Cengel (* 1915 – † 1987), prírodovedec -zoológ, entomológ, lesník, ochranár a preparátor
 Imrich Matej Korauš (* 1835 – † 1918), vojenský lekár, stredoškolský učiteľ
 Ján Andel (* 1919 – † 2003), spisovateľ
 Stanislav Zachar (* 1869 – † 1937), staviteľ, rytier rádu sv. Silvestra

Pôsobili tu 
Stanislav Kianička (* 1873 – † 1940) rímskokatolícky kňaz, dekan
Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku

Ocenenia

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Martin
Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku