Ymnos eis tin Eleftherian

Ymnos eis tin Eleftherian, katharevusa: Ύμνος εις την Ελευθερίαν (Ymnos eis tin Eleftherian),  je grécka hymna, neskôr i cyperská.

Dejiny hymny 
Grécka hymna pochádza z básne, ktorá by sa slovensky dala vzletne preložiť ako „Chválospev slobode“. Eleftheria (Sloboda) je dodnes obľúbené grécke ženské meno, ktoré sa vzťahuje k starovekej Aténe. Báseň obsahujúcu 158 veršov napísal vtedy ešte mladý národný básnik Dionysios Solomós, ktorého inšpiroval boj gréckeho národa v revolúcii roku 1821. Hymna ospevuje hrdinstvo gréckych bojovníkov, popisuje ich utrpenie a obetavosť, odsudzuje politiku mocností voči Grécku. 

O sedem rokov neskôr známy hudobník, Nikolaos Mantzaros, zložil hudbu. Dielo si získalo obľubu a priazeň gréckeho kráľa Ottona I. ktorý odmenil oboch autorov. Avšak oficiálnou hymnou zostala naďalej nemecká cisárska hymna. Až po abdikácii kráľa parlament prijal za hymnu dielo Soloma a Mantzara. Melódia piesne je zvláštnym netypickým metrom, ktorý pochádza z ľudového tanca tsamiko. 

V roku 1865 zaviedol grécky kráľ Juraj I. štátnu hymnu Grécka. Guinessova kniha rekordov ju uvádza ako najdlhšiu pieseň tohoto druhu (158 veršov). Spieva sa však iba prvá sloha. Od roku 1966 je Ymnos eis tin Eleftherian zároveň hymnou Cypru. Cyperskí Turci sa však hlásia k hymne tureckej. Východiskom z tejto situácie môže byť oznamovaná zmena najdôležitejšej národnej piesne.

Text a slovenský preklad hymny 

Keď sa hymna spieva posledné dva verše sa opakujú 3-krát.

Referencie

Pozri aj 
 Grécko
 Vlajka Grécka
 Štátny znak Grécka

Externé odkazy 
 Michał Bzinkowski, Eleuthería ē Thánatos!, The idea of freedom in modern Greek poetry during the war of independence in 19th century. Dionysios Solomos’ “Hymn to Liberty” 
 Neugriechische Volksgesänge, Johann Matthias Firmenich (knihy Google)
 Hymna zo všetkými 158 veršami

Zdroj 

Hymna
Grécko
Hymna