Májka fialová

Májka fialová () je chrobák z čeľade májkovité ().
Má skrátené krovky, ktoré len z časti zakrývajú zadoček. Vylučuje prudko jedovatú tekutinu.

Život a vývoj 
Dospelá májka dosahuje veľkosť 1040 mm. Samičky sú väčšie ako samčekovia, pretože majú bruško plné vajíčok.

Vývoj májky je dosť komplikovaný a spôsobuje, že májky sú pomerne vzácne.

Z vajíčka, ktorých samička nakladie až 10 000, sa vyliahne malá larva (triungulinus), ktorá sa, najčastejšie na kvete, prichytí k nejakému hmyzu, obyčajne k včele alebo čmeliakovi.

Toto štádium májky bolo pôvodne nesprávne pomenované ako samostatný druh – včelia voš. Larva sa živí včelími vajíčkami. Potom sa premení na larvu druhého štádia. Tá sa živí larvami včiel a medom. Dvakrát sa zvlieka.

Neskôr sa premení na na larvu 3. štádia, ktorá prezimuje. Na jar nasleduje premena na štvrtú larvu, ktorá sa zakuklí a z kukly sa vyliahne dospelý chrobák.

Dospelá májka sa živí rastlinnou potravou.

Jedovatosť májky 

Májka je okrem spôsobu vývoja zaujímavá aj tým, že v nebezpečenstve, napríklad pri dotyku, vylučuje žltkastú tekutinu - hemolymfu, ktorá sa podobá olejovým kvapkám. Obsahuje prudko jedovatý alkaloid kantaridín. Môže byť smrteľný aj pre človeka už pri dávke 30 mg. Jed bol v minulosti používaný travičmi. Postihnuté miesto napr. na koži sa ťažko hojí.

Výskyt na Slovensku
Májka sa na Slovensku vyskytuje na celom území. Obľubuje hlavne lúky. V blízkosti Bratislavy sa s ňou môžeme stretnúť napríklad v okolí Bielej vody alebo na Devínskej Kobyle. Hojná je aj v okolí čunovských jazier.

Ochrana 
Májka patrí na Slovensku medzi chránené živočíchy. V prílohe č. 6 k vyhláške Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 24/2003 Z.z., ktorou sa vykonáva zákon č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov je zaradená medzi druhy národného významu. Spoločenská hodnota jedného jedinca je 90 eur.

Referencie

Iné projekty 

Májkovité
Zákonom chránené živočíchy na Slovensku