Lalokoplutvovce (násadcoplutvovce okrem dvojdyšníkov)

Lalokoplutvovce  (iné názvy: lalokoplutvé, lalokoplutvé ryby , stopkoplutvovce, stopkatoplutvovce, stopkatoplutvé , stopkatoplutvé ryby; lat. Crossopterygii) [v širšom zmysle] (lat. Crossopterygii [sensu lato]) je v starších systémoch veľká skupina násadcoplutvovcov - zahŕňa všetkých násadcoplutvovcov okrem dvojdyšníkov (Dipnoi).

Charakteristika 
Pozri aj charakteristiku pod násadcoplutvovce.

Od druhej hlavnej skupiny násadcoplutvovcov – dvojdyšníkov – sa odlišujú tým, že nemajú okrem žiabier aj pľúca. Do tejto skupiny vývojovo patria aj štvornožce, ktoré sa ale tradične zaraďujú oddelene.

Väčšina druhov je vyhynutá a pred rokom 1938, kedy bola objavená latiméria divná (Latimeria chalumnae) pri Južnej Afrike, sa myslelo, že lalokoplutvovce vyhynuli pred 65 miliónmi rokov spolu s dinosaurami. 

Celá skupina lalokoplutvovcov je zastúpená len jedinou žijúcou čeľaďou – latimériovité a v nej dvoma druhmi – latiméria divná a latiméria indonézska (Latimeria menadoensis; prvý raz opísaná roku 1999). Zástupcovia súčasných latimérií sa veľmi podobajú na svojich vyhynutých predkov: Majú pretiahnuté telo, kosodĺžnikovú chvostovú plutvu a párové končatiny s mohutnou svalovinou. Kostra párových plutiev sa podobá na končatiny štvornožcov a lebka sa zas podobá na lebku obojživelníkov. Oplodnenie je vnútorné, sú živorodé a medzi zárodkami sa vyskytuje vnútrotelový kanibalizmus. Sú dravé.

Systematika
Jedna z možností delenia lalokoplutvovcov v širšom zmysle (Crossopterygii [sensu stricto]; t.j. násadcoplutvovce okrem dvojdyšníkov) je rozdelenie na 2 skupiny (podtriedy): 
lalokoplutvovce v užšom zmysle (Crossopterygii [sensu stricto]; t.j. lalokoplutvovce podľa Benton 2004/2005)
Tetrapodomorpha. 
Podrobná verzia takéhoto systému je uvedená v článku násadcoplutvovce.

V moderných systémoch sa pojem lalokoplutvovce v širšom ani užšom zmysle už nepoužíva (porov. napr. Benton 2014/2015).

Zdroje