Pyšný štít

Pyšný štít  (, , ) je štvrtý najvyšší štít () Slovenska, ležiaci vo Vysokých Tatrách.

Charakteristika 
Je to najmohutnejšia elevácia v hrebeni od Baraních rohov po Lomnický štít. Jeho najbližším susedom je Malý Pyšný štít. Od seba ich delia dve depresie, Pawlikowského štrbina a Lastovičia štrbina, medzi ktorými je skalná ihla Loktibrada. Najbližším juhovýchodným susedom Pyšného štítu je Pyšná vežička, oddelená Bachledovou štrbinou. Do Malej Studenej doliny spadá Pyšný štít približne 250 metrov vysokou západnou stenou a krátkym Pyšným hrebeňom, ktorý sa zvažuje k Piatim spišským plesám. Z Medenej kotliny vyrastá mohutnou 400 metrovou východnou stenou. V západnej stene Pyšného štítu je  najväčší tatranský previs. Prvým, kto ho preliezol bol Pavol Jackovič a Miroslav Mrava 30. júna 2002. Prvovýstup im trval 12 hodín. Obtiažnosť VII A4. Pomenovali ho Kráľovský previs.

Na Pyšnom hrebeni sú:
Pyšná štrbina ()
Pyšný hrb ()
Vyšné pyšné vrátka () 
Zadná pyšná veža () 
Prostredné pyšné vrátka () 
Prostredná pyšná veža ()
Nižné pyšné vrátka () 
Predná pyšná veža () 
Vyšný pyšný zárez () 
Zadná pyšná bašta () 
Prostredný pyšný zárez ()
Prostredná pyšná bašta () 
Nižný pyšný zárez ()
Predná pyšná bašta ()
Vyšná Pyšná štrbina ()
Pyšné rohy ()
Nižná Pyšná štrbina () 
Pyšná kopa ()

Názov  
Je motivovaný smelým tvarom štítu. Pôvodne platil spoločne aj pre Malý Pyšný štít, Podobá sa Lomnickému štítu. Starí goralskí horskí vodcovia ho považovali za nejaký satelit Lomnického štítu a nazvali ho Łomnica mniejsza - Menší Lomnický štít, aj Mała Łomnica. Pyšný štít volali aj Lastovičou vežou.

Zaujímavosti 
Edmund Téry s horským vodcom Martinom Spitzkopfom vyšiel na vrchol na druhý pokus. Vystupovali čiastočne západnou stenou a po severozápadnom hrebeni. Po nich na vrchol 8. augusta 1881 vystúpili Poliaci Jan Gwalbert Pawlikovwksi s vodcami Jozefom a Maciejom Sieczkowcami. Po nich o dva týždne neskôr vrchol dosiahli Ludwik Chałubiński s Henrykom Hoyerom a goralskými vodcami.

Prvá zimná túra sa uskutočnila 27. marca 1910. Na štít vtedy vystúpili severozápadným hrebeňom Eduard Hrubý, Oskar Jordán, Roman Komarnicki a Eugen Serényi. Prvou obeťou bol známy horský vodca Ján Breuer (18761924) z Novej Lesnej, ktorý zahynul počas záchrany raneného horolezca.

Referencie

Galéria

Iné projekty 

Dvojtisícovky na Slovensku
Vrchy Vysokých Tatier