Rýchle občerstvenie

Rýchle občerstvenie alebo fast food (angl. = rýchla potrava) je druh verejného stravovania, založený na rýchlom výbere, predaji a konzumácii stravy. Prevádzky rýchleho občerstvenia dosahujú zvýšenú rýchlosť obsluhy tým, že umožňujú zákazníkom získanie potravy s minimálnym prerušením iných činností (stravovanie pri ceste do práce alebo z práce, nezriedka predaj priamo do auta), a zvýšenú rýchlosť konzumácie tým, že úpravou jedla a jeho balením podporujú konzumáciu postojačky alebo v pohybe.

Dejiny 
Aj keď rýchle občerstvenie je obvykle pokladané za výdobytok modernej doby, respektíve 20. storočia, písomné pramene aj archeologické nálezy (napr. maľby) dokazujú, že pouličné zariadenie na prípravu požívatín k okamžitej konzumácii existovala už v najstarších kultúrach v Stredomorí, na Blízkom aj Ďalekom východe, teda prakticky všade, kde sa vyvinuli sídla mestského typu, s vysokou diferenciáciou spôsobu obživy u obyvateľstva. Moderný jav rýchleho občerstvenia vznikol v Kalifornii, tesne pred druhou svetovou vojnou. Richard a Maurice McDonaldovci, ktorí riadili drive-in-burger (reštaurácia, kde sa ide autom k okienku a ste obslúžení v aute), blízko Los Angeles, boli unavení z neustáleho umývania príborov a riadu, a preto sa rozhodli vymyslieť systém, pri ktorom by sa zákazníci mohli obsluhovať sami a obmedziť menu na podložky, ktoré by mohli byť pripravené aj nekvalifikovanými kuchármi a bez dosky, nožov a vidličiek.

Kritika fast foodov 
Pri fastfoodoch je najčastejšie kritizované:	
 nízka kvalita podávaného jedla
 nadmerné používanie umelých ingrediencií (emulgátory, stabilizátory, …)
 nízka výživná hodnota, najmä pri bielkovinách (a naopak, nadmerné množstvo cukrov a tukov) 
 nutrične nevyrovnané zloženie
 absencia ostatných dôležitých živín, stopových prvkov
 nešetrné zachádzanie s prírodnými zdrojmi pri prevádzkovaní reštauračných reťazcov tohto typu
 nehumánne podmienky pri chove zvierat, určených na mäso, používané vo fastfooch
 neprimeraná, neetická alebo klamlivá reklama
 reklama, ktorá vyrábané jedlá vydáva za nutrične vyrovnané, popr. obsahujúce asociácie daného jedla rýchleho občerstvenia so zdravým životným štýlom
 zacieľovanie na najmenšie deti, v snahe získať „celoživotných zákazníkov“ 
 nasadenie rôznych metód na hranici etiky, napr. tzv. naggingu alebo tiež pester factoru (nabádanie dieťaťa, aby rodiča prehováralo a rôznymi spôsobmi naliehalo, aby išli práve do avizovaného fast foodu)
 príliš veľký objem reklamy (udáva sa, že priemerné americké dieťa sa ročne stretne s 20 000 reklamami na reštaurácie rýchleho občerstvenia)
 podiel na globálnom náraste obezity a nezdravých stravovacích návykov (u dospelých aj u detí)
 uniformita, narušovanie národnej aj lokálnej jedinečnosti, globalizácia
 podmienky (v hierarchii nižšie situovaných) zamestnancov, pracujúcich v reštauráciách rýchleho občerstvenia
 častý stres a depresie z práce
 často vysoká opakovanosť úloh v pracovnej náplni „obracačov hamburgerov“, pracovné prostredie zámerne navrhnuté pre vysokú „nahraditeľnosť“ zamestnancov
 relatívne malé pracovné benefity
 podpriemerné platy radových zamestnancov v kontraste s celkovými výnosmi reťazcov

Pozri aj 
 McDonald’s
 Kentucky Fried Chicken
 Krusty Krab
 hamburger
 hot dog
 kebab
 gyros
 richman
 zoznam reťazcov reštaurácií rýchleho občerstvenia

Iné projekty 

 
Jedlá