Gelnica

Gelnica (v minulosti Gelnice, Hnilec, , , ) je mesto ležiace v Košickom kraji.

Polohopis 
Mesto leží v centrálnej časti Volovských vrchov, v údolí rieky Hnilec. Prechádza ním cesta II/546 a železničná trať Červená Skala – Margecany. Rožňava je vzdialená  juhozápadne, Košice  juhovýchodne, Prešov  severovýchodne a Spišská Nová Ves (cez Margecany)  severozápadne.

Časti obce 
Huta Matilda, Háj (osada Háj), Turzov (Turzovské kúpele), Slovenské Cechy, Legy, Huta Mária, Perlová dolina, Gelnica mesto, sídlisko

Ulice 
Agátová, Banícka, Banícke námestie, Banská, Cintorínska, Dubová, Geologická, Hlavná ulica, Hnilecká, Hutná, Hviezdoslavova, Jarná, Javorová, Jesenná, Krížna, Kukučínova, Lesná, Letná, Lipová, Lutherovo námestie, Lyžiarska, Medená, Nemocničná, Partizánska, Perlová, Plynárenská, Potočná, Požiarnická, Slovenská, Slovenské Cechy, SNP, Strojárenská, Športová, Tehelná, Turzovská, Vajanského, Vodárenská, Záhradná, Zámková, Zimná, Železničná

Vodné toky 
 Hnilec (rieka) a jeho prítoky v Gelnici - Perlový potok, Žakarovský potok, Turzovský potok

Vodné plochy 
Turzovské umelé vodné nádrže.

Obyvateľstvo

Vývoj obyvateľstva do roku 2010

Národnostné zloženie obyvateľstva 
 1880: 4 353 obyvateľov = Nemci - 3 105 (71,33%), Slováci - 871 (20,01%), Maďari - 229 (5,26%), Rusíni - 2 (0,05%), cudzinci - 4 (0,09%).
 1890: 3 912 obyvateľov = Nemci - 2 871 (73,39%), Slováci - 812 (20,76%), Maďari - 212 (5,42%), Rusíni - 11 (0,28%), ostatní - 6 (0,15%).
 1900: 4 093 obyvateľov = Nemci - 2 686 (65,62%), Slováci - 1 022 (24,97%), Maďari - 324 (7,92%), Rumuni - 1 (0,02%), Rusíni - 5 (0,12%), ostatní - 55 (1,34%).
 1910: 3 833 obyvateľov = Nemci - 2 095 (54,66%), Slováci - 1 098 (28,65%), Maďari - 606 (15,81%), Rumuni - 3 (0,08%), ostatní - 31 (0,81%).
 1930: 3 975 obyvateľov = Nemci - 1 867 (46,97%), Čechoslováci - 1 549 (38,97%), ostatní - 241 (6,06%), Židia - 169 (4,25%), Maďari - 91 (2,29%), Rusíni - 58 (1,46%).
 1991: 6 277 obyvateľov = Slováci - 6 076 (96,80%), Rómovia - 111 (1,77%), Česi - 45 (0,72%), Nemci - 26 (0,41%), Maďari - 9 (0,14%), Ukrajinci - 7 (0,11%), Moravania - 1 (0,02%), Rusíni - 1 (0,02%), ostatní a nezistení - 1 (0,02%).
 2001: 6 404 obyvateľov = Slováci - 6 143 (95,92%), Rómovia - 99 (1,55%), ostatní a nezistení - 62 (0,97%), Nemci - 52 (0,81%), Česi - 32 (0,50%), Maďari - 6 (0,09%), Ukrajinci - 5 (0,08%), Rusíni - 4 (0,06%), Srbi - 1 (0,02%).
 2011: 6 202 obyvateľov = Slováci - 5 235 (84,40%), nezistení - 795 (12,82%), Rómovia - 81 (1,31%), Česi - 28 (0,45 %), Nemci - 24 (0,39%), ostatní - 14 (0,23%), Rusíni - 11 (0,18%), Maďari - 5 (0,08%), Ukrajinci - 1 (0,02%), Srbi - 2 (0,03%), Poliaci - 2 (0,03%), Židia - 2 (0,03%).

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Nanebovzatia Panny Márie, trojloďová gotická stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z polovice 14. storočia. Stavba prešla úpravami v 15. storočí. Predĺžené presbytérium je zaklenuté troma poliami rebrovej krížovej klenby, gotická krížová klenba sa zachovala aj v bočných lodiach. Barokovou úpravou prešiel v rokoch 1743-1746, kedy bola upravovaná veža a okolo roku 1769, kedy vznikla súčasná klenba hlavnej lode. Z pôvodného zariadenia kostola sa dochovala bronzová krstiteľnica z roku 1370 z dielne majstra Konráda zo Spišskej Novej Vsi a vysoké vežičkové pastofórium z kameňa z obdobia okolo roku 1480. Ide o druhé najvyššie gotické pastofórium na Slovensku. Ostatné zariadenie je neogotické. Poslednou neogotickou úpravou prešiel v roku 1869, kedy boli upravené fasády a veža ukončená ihlancovou helmicou.
 
 Evanjelický kostol, jednoloďová pozdnebaroková tolerančná stavba so segmentovo ukončeným presbytériom, bez veže, z roku 1784. Ide o halovú stavbu na pôdoryse gréckeho kríža. Nachádza sa tu empora a oltár s obrazom Kristus a Samaritánka od Karola Jakobeyho z roku 1887. Strohým fasádam dominujú vysoké štíty, na hlavnej fasáde segmentovo ukončený. Okná majú profilované ostenia. Portál je lemovaný párom pamätných tabúľ, v nemčine a latinčine, pripomínajúcich postavenie kostola. 
 
 Most cez rieku Hnilec, kamenná stavba s dvoma oblúkmi z rokov 1837-1845.

 Bývalá radnica, dvojpodlažná pozdnebaroková stavba z roku 1802. Vznikla úpravou starších renesančných domov. Od roku 1963 tu sídli banícke múzeum. 

 Ruiny dominikánskeho kláštora, zvyšky klenieb stavby z roku 1288. Zničený bol počas nepokojov v roku 1543.

 Gelnický hrad, zvyšky zaniknutého hradu nad mestom z 13. storočia. 
 
 Súbor meštianskych a baníckych domov v historickom jadre mesta.

Múzeá 
 Banícke múzeum Gelnica, Banícke námestie 8

Pravidelné podujatia 
 Memoriál Petra Bindasa (marec)
 Gelnický šlapajcug (jún)
 Gelnický jarmok (august)
 Rock fest (august)
 Na baňu klopajú! (september)
 Vianočné trhy (december)

Osobnosti mesta

Rodáci 
Ernest Zenovicz (* 1891 – † 1924), banský úradník a právnik
Juraj Bernáth (* 1899 – † 1976), slovenský banský odborník
Gustáv Alexander Luczy (* 1900 – † 1977), obchodník, horolezec, skialpinista, znalec Vysokých Tatier
Vladimír Petruška (* 1923 – † 1986), slovenský herec a divadelný režisér
Eugen Šváb (* 1934), slovenský spevák, hudobný skladateľ a producent
Milan Štrbík (* 1944 – † 1994), slovenský hokejista, pedagóg a tréner
Gabriela Rothmayerová (* 1951), spisovateľka, novinárka a politička
František Kašický (* 1968), bývalý politik a minister
Peter Karpinský (* 1971), slovenský spisovateľ a jazykovedec
Ivan Kurilla (* 1979), slovenský basketbalový tréner
Michal Sersen (* 1985), slovenský hokejový obranca
Ladislav Ščurko (* 1986), slovenský hokejový útočník
Pavol Skalický (* 1995), slovenský hokejový reprezentant

Pôsobili tu 
 Ede Agost Hudák (* 1822 - † 1902), učiteľ, entomológ–lepidopterológ

Partnerské mestá 
  Gennep, Holandsko
  Horní Suchá, Česko
  Le Pradet, Francúzsko
  Rudnik nad Sanem, Poľsko

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Gelnici

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta
 Územný plán mesta

 
Okres Gelnica
Mestá na Slovensku
Banské sídla na Slovensku