Miroslav Lajčák

JUDr. Miroslav Lajčák  (* 20. marec 1963, Poprad) je slovenský diplomat rusínskeho pôvodu. V rokoch 20062009 zastával funkciu vysokého predstaviteľa pre Bosnu a Hercegovinu. Od 4. apríla 2012 zastával v druhej a tretej vláde Roberta Fica, ako aj v prvej vláde Petra Pellegriniho funkciu ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky.

Život 
Lajčák študoval jeden rok právo na Univerzite Komenského v Bratislave, neskôr vyštudoval medzinárodné vzťahy a diplomaciu na Moskovskom štátnom inštitúte medzinárodných vzťahov.

Politická činnosť 
Od roku 1983 bol členom KSČ. V roku 1988 začal pracovať na česko-slovenskom ministerstve zahraničia. Medzi rokmi 1991 a 1993 pracoval na veľvyslanectve v Moskve, najprv na česko-slovenskom a neskôr slovenskom. Medzi rokmi 1993 a 1994 bol šéfom kabinetu slovenského ministerstva zahraničia.

V rokoch 1994 a 1998 bol slovenským veľvyslancom v Japonsku. Jeho predchodcom bol Ján Dömök, vymenil ho Mikuláš Sedlák.

Medzi rokmi 2001 a 2005 podobnú funkciu zastával i vo vtedajšej Juhoslávii (Srbsku a Čiernej Hore od roku 2003), Albánsku a Severnom Macedónsku.

Od 30. júna 2007 vystriedal vo funkcii vysokého predstaviteľa pre Bosnu a Hercegovinu Christiana Schwarz-Schillinga.

16. decembra 2007 mu najväčší bosniansko-srbský denník Nezavisne novine udelil ocenenie Osobnosť roka. O takmer dva týždne neskôr, 28. decembra, mu titul Osobnosť roka udelil aj denník bosnianskych Moslimov Dnevni Avaz.

26. januára 2009 ho prezident Ivan Gašparovič vymenoval za nového ministra zahraničných vecí SR namiesto Jána Kubiša. Miroslav Lajčák zároveň naďalej pôsobil vo funkcii vysokého predstaviteľa pre Bosnu a Hercegovinu. Vo funkcii vysokého predstaviteľa ho vystriedal v marci 2009 Valentin Inzko.

Vláda Petra Pellegriniho, vrátane Miroslava Lajčáka, podala po februárových voľbách 20. marca 2020 demisiu.

V roku 2016 sa uchádzal o funkciu generálneho tajomníka OSN. Pri dvoch hlasovaniach bol síce na druhom mieste, ale nakoniec v hlasovaní Bezpečnostnej rady 5. októbra zvíťazil bývalý portugalský premiér a komisár pre utečencov António Guterres. Lajčákovi mali uškodiť vyjadrenie premiéra Fica, ktorý za svojho ministra loboval v Kremli, ako aj fakt, že sa mu nepodarilo získať podporu okolitých krajín, dokonca ani členov V4.

Predseda 72. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN 
31. mája 2017 bol zvolený za predsedu 72. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN. Funkciu bude vykonávať od 12. septembra po dobu jedného roka.

Podľa zvyklostí nebude dostávať plat od OSN, ale od domovskej krajiny. Lajčákov plat bol navýšený tak, aby sa vyrovnal platu slovenských diplomatov v zahraničí a zároveň sa stal najlepšie plateným ministrom slovenskej vlády. Funkciu v OSN bude vykonávať súbežne s ministerskou funkciou slovenskej vlády.

Referencie

Iné projekty 

Slovenskí diplomati
Ministri zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky
Podpredsedovia vlády Slovenska
Členovia KSČ/KSS
Slovenské osobnosti rusínskeho pôvodu
Osobnosti z Popradu
Veľvyslanci Slovenska v Japonsku
Absolventi Moskovského štátneho inštitútu medzinárodných vzťahov
Veľvyslanci Slovenska v Srbsku
Veľvyslanci Slovenska v Severnom Macedónsku