Gánovce

O náleze neandertálca pozri Gánovce 1.

Gánovce je obec na Slovensku v okrese Poprad. Je známa nálezom travertínového odliatku mozgovne neandertálca, ako aj odtlačkov vtedajšieho rastlinstva.  Je to tiež nálezisko otomanskej kultúry.

Polohopis 
Obec leží v južnej časti Vrbovskej pahorkatiny, geomorfológickej časti Podtatranskej kotliny, na severnom okraji Kozích chrbtov. Okraj mesta Poprad je vzdialený približne  severozápadne, centrum mesta , Spišská Nová Ves je vzdialená  a Kežmarok . Južným okrajom vedie železničná trať Žilina – Košice, severne prebieha trasa cesty I/18 z Liptova na Prešov.

Dejiny
Archeologické nálezy dokladajú pohyb človeka v Spiši už v strednom paleolite (250 000 - 40 000 pred Kr.). Potvrdzuje to napríklad nález skamenenej výplne lebky neandertálca v travertínovej kope Hrádok, ktorým sa Gánovce stali známymi. Teplé minerálne pramene lákali ľudí i zver, ktorých pozostatky sú nachádzané v takýchto travertínových kopách dodnes. Súčasné Gánovce vznikli z osady „Villa Ganau“, písomne doloženej v roku 1317, no staršie osídlenie dokladá ranogotický kostol z polovice 13. storočia. Jedným z majiteľov územia bol Bazilius, syn Gaana, podľa ktorého bola obec pomenovaná. Súčasťou obce je i časť Filice, pomenovaná podľa kolonistu Filu, ktorému uhorský kráľ Belo IV. daroval tunajšie pozemky už v roku 1236. Názov obce sa postupne menil a tak sa v písomných dokumentoch spomína v roku 1473 ako Ganfal, v roku 1521 ako Ganovecz a v roku 1808 sa objavuje dnešná podoba. Osady sa spojili v roku 1924. 

Obe obce patrili medzi kopijnické - zemianske obce, ktoré tvorili Stolicu X. spišských kopijníkov. V stredoveku kopijníci zabezpečovali ochranu územia, preto mali priznané určité výsady. Počet obyvateľov bol dlhodobo do 300 obyvateľov, ktorí sa živili poľnohospodárstvom a ovocinárstvom. V súvislosti s minerálnymi prameňmi sa spomínajú ich liečebné účinky už v roku 1549, preto v ich blízkosti vznikla kúpeľná osada. Tú dal v roku 1852 Augustín Korponaj zbúrať a na jej mieste vybudoval letohrádok, kúpeľný dom, reštauráciu a spoločenský pavilón. Artézsku studňu dal v rokoch 1877-79 prehĺbiť na 184 m, neskôr pribudol krytý bazén. Po znárodnení v roku 1948 boli vojnou značne poškodené kúpele čiastočne zrekonštruované a až do roku 1992 slúžili verejnosti. 

Výraznou zmenou v živote ľudí bolo otvorenie Košicko-bohumínskej železnice v decembri 1871, ktorej zastávka na okraji obce umožnila zjednodušenie prepravy tovaru i osôb. Rozšírená bola i cesta z Popradu na Prešov, na ktorú je miestnou komunikáciou napojená aj obec. Slovenský hydrometeorologický ústav má v Gánovciach vybudované okrem meteorologickej stanice aj aerologické a radiačné centrum.

Turizmus 
Turisticky atraktívnou je lokalita travertínov, no  turistický chodník vedie z centra Popradu obcou cez Kvetnicu na vrch Zámčisko ().

Referencie

Literatúra 
 BEKESSOVÁ, Magdaléna (ed.): Neandertálec z Gánoviec : zborník príspevkov zo seminára pri príležitosti 80. výročia nálezu neandertálca v Gánovciach. Poprad : Podtatranské múzeum, 2007, 112 s. ISBN 978-80-969585-2-8
 MATERNÝ, Michal: Gánovce v rokoch 1918 – 1945. Košice : PEZOLT PVD, 2016, 68 s. ISBN 978-80-88797-79-1

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Gánovce
 Briežky (prírodná pamiatka)
 Gánovské travertíny

Iné projekty 

 
Obce okresu Poprad