Fekišovce

Fekišovce () sú obec na Slovensku v okrese Sobrance.

Polohopis 
Obec leží v severnej časti Východoslovenskej nížiny, na rozhraní Závadskej tabule a Sobraneckej roviny, na východnom okraji michalovského okresu. Južným okrajom prechádza cesta I/19 a ňou vedené európske cesty 50 a 58, ktoré smerujú na Ukrajinu. Na túto významnú cestnú komunikáciu je napojená cesta III/3796, vedúca do centra obce, poľné cesty vedú do susedných obcí Hnojné a Úbrež.

Chotár obce má rozlohu 485 hektárov a tvorí ho mierna, odlesnená pahorkatina.

Michalovce sú vzdialené  západne, Sobrance  východne, Užhorod  juhovýchodne a Košice ležia  západne.

Dejiny 
Historické názvy obce sú: 1391 Fekeshaza, 1419 Fekeshaza a. n. Rewche, 1808 Fekussowce, 1920 Fekišovce, maď. Fekésháza.

Prvá písomná zmienka z roku 1391 spomína zemana Andreja, ktorý tu mal vykonať úradný úkon. Obec bola vyčlenená z chotáru Veľkých Revíšť. Vznikla pravdepodobne ako samota alebo osada zemanov. V roku 1559 tu bol iba jeden poddanský dom, rovnako v rokoch 1715 a 1720 vo Fekišovciach bývali iba zemania. Neskôr sa začali usádzať poddanské rodiny.

Obec patrila pod michalovské panstvo, v 18. storočí rodine Bujanovičovcov (časť patrila Stáraiovcom do 19. storočia). V polovici 19. storočia sa množstvo obyvateľov vysťahovalo. Miestne územie bolo súčasťou Užskej župy, obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom.

Vo Fekišovciach sa do začiatku 20. storočia zachoval pohrebný zvyk, ktorý mal zabrániť návratu mŕtveho a spočíval v sypaní bieleho maku okolo truhly, obkrútení domu pradenou niťou a vložení trusu ošípaných do všetkých otvorov v dome.

Obyvatelia obce si pôvodne stavali domy so slamenou strechou, členené na časti: chyža, príklet, komora. Obytná časť mala spoločnú strechu s maštaľou a šopou. Na dvore sa nachádzal sypanec so závorou na dverách, tzv. slepy zamek/šlepý zámek.

Obyvateľstvo

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Narodenia Panny Márie, jednoloďová neoklasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1896. Stojí na mieste dreveného kostola z roku 1730. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Vnútorne zariadenie pochádza z obdobia okolo roku 1890. Organ je z roku 1966. Fasády kostola sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená ihlancovou helmicou.

Samospráva 
Starostkou obce je k 10. decembru 2018 Miloslava Fedorová (SMER-SD), ktorá v komunálnych voľbách v novembri 2018 získala 81 hlasov a tým o 9 hlasov porazila jediného protikandidáta, Ľubomíra Petraša (PS). Účasť vo voľbách bola 62,09 % oprávnených voličov v obci.

V januári 2019 sa obec dostala do širšieho povedomia slovenskej verejnosti pre videozáznam z ustanovujúceho zasadnutia Obecného zastupiteľstva, konaného 10. decembra 2018 (resp. pre vírusové videá obsahujúce zostrih z tohto zasadnutia). Za neštandardný spôsob vedenia tohto zasadnutia starostku M. Fedorovú kritizovala mimovládna organizácia Transparency International Slovensko i Združenie miest a obcí Slovenska za nedôstojné správanie a konanie, ktoré je v rozpore so zákonnou úpravou postavenia starostu. Starostka sa potom v médiách za svoje konanie ospravedlnila, súbežne s tým však prezentovala aj konšpiračný pohľad na celú kauzu. Následne po incidente sa štyria z piatich obecných poslancov vzdali mandátu. Na uvoľnené miesta nastúpia náhradníci.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Sobrance