Krivonos smrekový

Krivonos smrekový alebo krivonos obyčajný (Loxia curvirostra) je malý spevavý vták z čeľade pinkovité (Fringillidae). Žije v páse boreálnych a horských ihličnatých lesoch severnej pologuli. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov krivonos smrekový patrí medzi najmenej ohrozené druhy, celkové stavy sú stabilné, populácia v Severnej Amerike je posledných 40 rokov stabilná, v krajinách Európskej únie má populácia kolísavý charakter.

Opis 
Krivonos smrekový je nápadný vták (mierne väčší než vrabec) so silno stavaným telom, nápadne krátkym chvostom a charakteristickým zakriveným zobákom s prekríženými špičkami. Samec je tehlovo červený s hnedými krídlami a chvostom, šedým zobákom a hnedými končatinami. Samica je menej nápadná, najčastejšie olivovo žltozelená s krídlami a chvostom rovnakom sfarbenými ako samec. Mladé vtáky sa podobajú samičkám. Sú olivovo zelené s tmavohnedým žíhaním. 
 Dĺžka tela: 16 - 
 Rozpätie krídel: 
 Hmotnosť: 38 - 44 g

Rozšírenie 
Ide o hojne rozšíreného spevavca žijúceho v Európe, Ázii a Severnej Amerike. Súčasná populácia je pritom odhadovaná na 15 000 000 jedincov, ktorí žijú na ploche väčšej než .

Oblasť hniezdenia, početnosť a doba výskytu v strednej Európe sa každoročne mení v závislosti na úrode semien. Nepravidelné presuny majú často charakter invázií. Často celá populácia opustí oblasť a na niekoľko rokov osídli invázne iné územia.

Odhadovaný počet hniezdiacich párov je 25 000 - 50 000, zimujúcich jedincov 40 000 - 70 000. Druh je fluktujúci, územie na ktorom sa vyskytuje je stabilné, maximálna zmena do 20%. Ekosozologický status v rokoch 1995, 1998 a 2001 žiadny. V roku 2014 LC - menej dotknutý. Stupeň ohrozenia S - vyhovujúci ochranársky status.

Ekológia 
Mimo hniezdenia žije krivonos smrekový obvykle v menších, rozvoľnenejších kŕdľoch. Je veľmi obratný, rýchlo preskakuje z vetvi na vetvu, často visí aj hore nohami. Je typickým semenožravcom, ktorý požiera výhradne semena ihličnatých stromov, predovšetkým smrekov a borovíc. Často sa ozýva tvrdým „kip kip“.

Hniezdi po celý rok, v severnej a strednej Európe najčastejšie v dobe od augusta do apríla/mája, v Škandinávii od prostriedka januára do prostriedka mája v závislosti na množstve potravy jeden až dvakrát do roka. Dobre ukryté hniezdo si stavia najčastejšie na smrekoch vo výške 3 až . Do neho kladie 34 vajcia o veľkosti 22 × , biele s čiernymi a hnedými škvrnami, ich inkubačná doba trvá 1416 dní. V chladnom období samička opúšťa hniezdo len zriedka a necháva sa kŕmiť samcom. Rodičia mláďatá kŕmia až do tej doby, dokiaľ im nestvrdnú a nezakrivia zobáčiky (1420 dní).

Poddruhy 

 Eurázijské a stredomorské populácie
 Loxia c. balearica
 Loxia c. poliogyna
 Loxia c. corsicana
 Loxia c. guillemardi
 Loxia c. mariae
 Loxia c. luzoniensis
 Loxia c. meridionalis
 Loxia c. altaiensis
 Loxia c. tianschanica
 Loxia c. himalayensis
 Loxia c. japonica

 Severo a stredoamerické populácie
 (biometrická klasifikácia)
 (†?) Loxia c. percna Loxia c. minor Loxia c. sitkensis Loxia c. neogaea Loxia c. benti Loxia c. grinnelli Loxia c. bendirei Loxia c. stricklandi Loxia c. mesamericana''

Existujú aj alternatívne taxonómie poddruhov podľa audiometrickej klasifikácie.

Chov a kultúrny význam 
Krivonos smrekový bol v minulosti vítanou korisťou. Od prehistórie, po celý stredovek a v novoveku až do polovice 19. storočia bol spolu s inými pinkovitými vtákmi bežne chytaný ako zdroj potravy. Od nepamäti až do 40. rokov 20. storočia bol obľúbeným a rozšíreným klietkovým vtákom, najmä v horských oblastiach. Krivonos s obľubou vyzobáva vápenatú omietku zo stien chalúp v horských oblastiach. Škody však nie sú významné.

Ochrana 
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 500 €  (Vyhláška MŽP č. 170/2021).
Druh je zaradený do Bernského dohovoru (Príloha II). 

Odporúčaným opatrením na ochranu tohoto druhu je ochrana rozsiahlych plôch starých lesov, predĺženie rubnej doby a zachovávanie jadrových zón vo forme starých porastov a to rozptýlene v pohoriach na veľké vzdialenosti, pretože krivonos smrekový sa vie presúvať po rozsiahlych oblastiach. 
Dôležitým faktorom v ochrane všetkých lesných druhov vtákov sú správne spôsoby obhospodarovania lesov, nerúbať v hniezdnej dobe a nie veľkoplošným holorubným spôsobom.

Hlas

Galéria

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy

Zdroj 

Pinkovité
Vtáky na Slovensku
Najmenej ohrozené druhy