Západná Sahara (územie)

Západná Sahara () je riedko osídlené územie v severnej Afrike zodpovedajúce územiu bývalej Španielskej Sahary. Rozloha územia je 266-tisíc km², v roku 2009 na celom území žilo 513 000 obyvateľov. Úradným jazykom na celom území je arabčina, dialekt hasaníja.

Od prímeria v roku 1991 je územie de facto rozdelené na územie okupované Marokom (asi 2/3 územia pri mori) a územie samostatnej Západnej Sahary, oficiálne nazývanej Saharská arabská demokratická republika (skr. SADR; zvyšok územia), ktorú vyhlásil ešte v roku 1976 na začiatku marockej okupácie Front Polisario. Maroko je podporované Francúzskom, Front Polisario susedným Alžírskom, kde sa nachádzajú od 70. rokov aj utečenecké tábory miestnych obyvateľov. Medzi územím Maroka a územím SADR stojí  dlhý zemný val (berm) s mínovými poľami.

De iure územie (podľa OSN) na jednej strane stále patrí Španielsku (ako územie nespravované vlastnou vládou – non-self-governing territory), ktoré sa však k nemu od roku 1975 nehlási, a na druhej strane si územie ako celok nárokujú jednak Maroko a jednak Saharská arabská demokratická republika. Saharskú arabskú demokratickú republiku uznáva okolo 45 štátov sveta, organizácia Arabská liga podporuje marocké nároky, ostatné štáty (vrátane USA, Kanady, Ruska, štátov EÚ) zostávajú oficiálne neutrálne.

Podrobnosti pozri aj v článkoch:
 Saharská arabská demokratická republika
 Maroko

Dejiny 
Územie bolo od roku 1885 španielskou kolóniou. V roku 1934 dostala kolónia názov Španielska Sahara. V roku 1965 OSN predpísalo Španielsku, aby zorganizovalo referendum o budúcnosti Španielskej Sahary v zhode s právom na sebaurčenie a dekolonizáciu. Španielsko toto referendum nezorganizovalo, a v roku 1975 podľahlo tlaku Maroka a Mauritánie, keď koncom roka podpísalo tzv. Madridské dohody, ktorými sa ku koncu februára 1976 vzdalo územia v prospech Maroka a Mauritánie. Platnosť Madridských dohôd je značne sporná z hľadiska španielskeho práva a OSN ich považuje za neplatné z hľadiska medzinárodného práva.

Po odchode Španielov roku 1976 územie okupovali Maroko a Mauritánia a Front Polisario vyhlásil v Alžírsku, kde dodnes sídli, nezávislosť územia pod názvom Saharská arabská demokratická republika. Roku 1979 sa Mauritánia vzdala svojich nárokov a vojna pokračovala už len medzi Marokom a Frontom Polisario. Od prímeria v roku 1991 platí aktuálny stav opísaný vyššie.

Obyvateľstvo a mestá 

Obyvateľmi sú najmä kočovní Arabi a Berberi. Hlavným mestom je El-Aaiún s počtom obyvateľov 184 000 (údaj k roku 2004). Druhým najväčším sídlom je prístavné mesto Dachla (58 000 obyvateľov, r. 2004).

Hospodárstvo 
Je to hospodársky zaostalá oblasť, orientovaná prevažne na ťažbu nerastov a poľnohospodársku výrobu. Ťažia sa fosfáty, urán a železná ruda. Na miestnych pastviskách sa chovajú ovce, kozy a ťavy. Rastlinná výroba je tu len v oázach (pestovanie datlí a fíg).

Iné projekty 

 
Sporné územia