Štefan IX.

Štefan IX. (X.) (), vl. menom Frédéric de Lorraine (* okolo 1020, Lotrinsko, Francúzsko - † 29. marec 1058, Florencia, Taliansko) bol benediktínsky mních a 154. rímsky pápež (v rokoch 1057 - 1058).

Štefanom IX. sa uzatvára súpis pápežov nesúcich toto meno. Pochádzal z rodu lotrinských vojvodov a skôr než bol zvolený za pápeža pôsobil ako opát benediktínskeho kláštora Monte Cassino. 

Ako najmladší syn vojvodu Gonzelona I. Lotrinského bol určený na duchovnú dráhu. Stal sa kanonikom a neskôr arcidiakonom. Veľmi dobré vzťahy mal už s pápežom Levom IX., kedy ako jeden z jeho najbližších spolupracovníkov pôsobil vo funkcii kancelára a knihovníka, i s Levovým nástupcom Viktorom II., ktorý ho v máji 1057 dal zvoliť za opáta kláštora a 14. júna ho povýšil na kardinála baziliky San Crisogono. V roku 1054 sa ako legát zúčastnil na misii do Konštantínopolu, ktorej výsledkom bola tzv. veľká alebo východná schizma.

Po náhlej smrti Viktora II. mu pripadla česť navrhnúť potencionálnych nástupcov zosnulého pápeža. Napriek tomu, že navrhol päť mien, 2. augusta bol zvolený a hneď nasledujúci deň vysvätený on sám.

Od počiatku sa javil ako reformný pápež so skúsenosťami získanými pri vedení opátstva. Presadzoval duchovnú obrodu a odsudzoval mravné poklesky duchovných vrátane simónie. Svojím kancelárom menoval opáta Hildebranda (neskoršieho pápeža Gregora VII.). Ako obdivovateľ diela Leva IX. s úmyslom nadviazať na jeho politiku, plánoval v roku 1058 uskutočniť vojnové ťaženie proti Normanom usadeným na juhu Itálie. V súvislosti s prípravami ťaženia podnikol, napriek podlomenému zdraviu, cestu do Florencie, kde však náhle zomrel. Tu bol i v kostole Santa Reparata pochovaný.

Pred svojou smrťou zaviazal klérus prísahou, aby s voľbou pápeža počkali do chvíle, kým sa z nemeckej misie nevráti Hildebrand. Túžil, aby ho na pápežskom stolci vystriedal jeho najbližší spolupracovník a pokračovateľ reforiem.

Zdroj 
 

Narodenia v 11. storočí
Úmrtia 29. marca
Úmrtia v 1058
Nemeckí pápeži
Francúzski pápeži