Granulit

Granulit je premenená hornina ktorá vzniká pri vyšších teplotách a rôznych tlakoch počas regionálnej metamorfózy. Patrí do granulitovej fácie.

Horninu tohto typu definoval Johann Heinrich Gottlob Justi v roku 1757 a označil ju ako namiester stein (podľa Náměšťa nad Oslavou), neskôr ju označil ako weisstein.

Pokiaľ je granulit usmernený a páskovaný, je označovaný ako leptit.

V niektorých iných jazykoch sa pod termínom granulit rozumejú niektoré druhy granitov prípadne akékoľvek horniny granulitovej fácie.

Vznik 
Môžu vznikať z leukokrátnych granitov, kyslých výlevných hornín, prípadne arkóz (tieto patria potom medzi parabridlice) vo veľkom rozmedzí tlakov, od nízkych po vysoké (do 12 kbar). Teplota ich vzniku sa pohybuje od 700 do 900 °C, niekedy i viac. K takýmto podmienkam dochádza najčastejšie počas extrémneho zhrubnutia kôry, v koreňových zónach orogénu (hĺbka 7 - 45 km), alebo pri extrémnom prehriatí kôry, napr. v dôsledku magmatizmu prenikajúcemu z oblasti vrchného plášťa alebo spodnej kôry. Granulity môžu vznikať aj z bázických hornín, tento typ je označovaný ako tmavé granulity.

Zloženie a vlastnosti 

Sú jemnozrnné, svetlej farby s dobre viditeľnými výrastlicami červených granátov. Medzi hlavné minerály patria draselné živce a kremeň. Výrazným znakom sú dobre vyvinuté kryštály granátov, ktoré sú dobre viditeľné i makroskopicky. Významný je tiež nízky obsah sľúd. Tie pri prechode do granulitovej fácie reagujú s amfibolmi a kremeňom za vzniku pyroxénov, živcov a vody. Sekundárnymi minerálmi sú pyroxény, spinel, aluminosilikáty ako kyanit a sillimanit. Tmavé granulity majú vyšší obsah tmavých minerálov ako pyroxénov a amfibolov.

Výskyt 
Známe sú zo Saska, okolie miest Roßwein a Penig, ale i zo Škótska či Indie.  V Českom masíve sa nachádzajú napríklad v oblasti moldanubika na Šumave. Na Slovensku sú zriedkavé.

Použitie 

Granultity nemajú osobitné využitie, niekedy sú používané ako stavebný kameň.

Referencie

Iné projekty 

Premenené horniny