Massachusetts

Massachusetts [čítaj: Mesečusits], oficiálne Commonwealth of Massachusets, je štát na severovýchode Spojených štátov amerických. Je súčasťou regiónu Nové Anglicko a hraničí na východe s Atlantickým oceánom a Mainským zálivom, na juhu so štátmi Connecticut a Rhode Island, na severe so štátmi New Hampshire a Vermont, a na západe so štátom New York. Rozlohou je šiestym najmenším štátom, avšak s viac ako siedmimi miliónmi obyvateľmi je najobývanejším štátom v regióne Nové Anglicko, 15. najobývanejším v Spojených štátoch amerických a tretí podľa hustoty zaľudnenia po New Jersey a Rhode Island. Hlavným a najobývanejším mestom štátu, tak ako aj jeho kultúrnym a finančným centrom, je Boston. Nachádza sa v ňom mestské jadro Veľký Boston, najväčšia metropolitná oblasť v Novom Anglicku a regióne, ktoré má hlboký vplyv na americkú históriu, akademickú obec a výskumnú ekonomiku. Massachusetts, pôvodne závislý od poľnohospodárstva, rybolovu a obchodu, sa počas priemyselnej revolúcie zmenil na výrobné centrum. V priebehu 20. storočia sa ekonomika štátu presunula z výroby na služby a v 21. storočí je svetovým lídrom v biotechnológiách, strojárstve, vyššom vzdelávaní, financiách a námornom obchode.

Massachusetts bolo miestom ranej anglickej kolonizácie: kolóniu Plymouth založili v roku 1620 Otcovia pútnici z galérie Mayflower a v roku 1630 kolónia Massachusettského zálivu, ktorá dostala svoje meno od domorodých obyvateľov Massachusettu, založila osady v Bostone a Saleme. V roku 1692 zažilo mesto Salem a priľahlé oblasti jeden z najneslávnejších amerických prípadov masovej hystérie, procesy zvaný Salemské čarodejnice. V roku 1777 založil generál Henry Knox Springfield Armory, ktorá počas priemyselnej revolúcie katalyzovala množstvo dôležitých technologických pokrokov vrátane vymeniteľných dielov. V roku 1786 Shaysovo povstanie, populistické povstanie vedené nespokojnými americkými veteránmi z vojny za nezávislosť, ovplyvnilo Ústavodarné zhromaždenie Spojených štátov amerických. V 18. storočí vzniklo z kazateľnice Northamptonského kazateľa Jonathana Edwardsa prvé veľké protestanské prebudenie, ktoré zachvátilo Britániu a trinásť kolónií. Koncom 18. storočia sa Boston stal známym ako „Kolíska slobody“ pre tamojšie agitácie, ktoré neskôr viedli k americkej revolúcii. 

Massachusetts zohral významnú vedeckú, obchodnú a kultúrnu úlohu v histórii Spojených štátov. Pred americkou občianskou vojnou bol centrom abolicionistických, umiernených a transcendentalistických hnutí. Koncom 19. storočia boli vynájdené v mestách Springfield a Holyoke v západnom Massachusetts športy basketbal a volejbal. Taktiež má povesť sociálneho a politického progresivizmu, stal sa prvým štátom USA a jednou z prvých jurisdikcií na svete, ktorá legálne uznala manželstvá osôb rovnakého pohlavia; Boston je považovaný za centrum LGBT kultúry a aktivizmu v Spojených štátoch. Popredné americké politické dynastie pochádzajú z tohto štátu, vrátane rodín Adamsovcov a Kennedyovcov.

Harvardská univerzita v Cambridge je najstaršou inštitúciou vyššieho vzdelávania v Spojených štátoch s najväčším finančným vybavením zo všetkých univerzít. Univerzitou prešlo osem prezidentov USA, zatiaľ čo Harvardskou právnickou fakultou prešla súčasná väčšina sudcov Najvyššieho súdu USA. Kendall Square v Cambridge sa od roku 2010 nazýva „najinovatívnejšia štvorcová míľa na planéte“, pretože produkuje vysokú koncentráciu začínajúcich podnikateľských podnikov a kvalitných inovácií. Harvard aj MIT, tiež v Cambridge, sú neustále hodnotené ako najuznávanejšie akademické inštitúcie na svete. Študenti verejných škôl v štáte Massachusetts patria medzi špičku sveta v akademických výsledkoch.

Massachusetts je jedným z najvzdelanejších, najrozvinutejších a najbohatších štátov v USA: je na prvom mieste v percente populácie 25 a viac rokov s bakalárskym alebo pokročilým stupňom, na prvom mieste v americkom indexe ľudského rozvoja a štandardnom indexe ľudského rozvoja, prvý v príjme na obyvateľa a druhý v mediáne príjmu domácnosti (po New Jersey). V dôsledku toho sa radí medzi najlepšie štáty v krajine, v ktorých môžu občania žiť, a zároveň je jedným z najdrahších štátov.

Dejiny

Pred kolonizáciou 
Massachusetts bolo pôvodne obývané kmeňmi jazykovej rodiny Algonquian, a to Wampanoagmi, Narragansettmi, Nipmucmi, Pocomtucmi, Mahicanmi a Massachusettmi. Zatiaľ čo pestovanie plodín, ako je tekvica a kukurica, bolo dôležitou súčasťou ich stravy, ľudia týchto kmeňov lovili zver, lovili ryby a hľadali v lese väčšinu potravy. Dedinčania žili v chatrčiach nazývaných vigvamy, ako aj v dlhých domoch.

Koloniálne obdobie 
Začiatkom 17. storočia spôsobili európski kolonizátori epidémie, ako sú kiahne, osýpky, chrípka a možno aj leptospiróza v oblasti, ktorá je dnes známa ako severovýchodná oblasť Spojených štátov. V rokoch 1617 až 1619 zabili s najväčšou pravdepodobnosťou pravé kiahne približne 90 % domorodých Američanov z Massachusettského zálivu. 

Prví anglickí kolonizátori v Massachusetts, Puritáni, dorazili loďou Mayflower do Plymouthu v roku 1620. Bola to druhá stála anglická kolónia v časti Severnej Ameriky, z ktorých sa neskôr vyvinuli Spojené štáty, po kolónii Jamestown. „Prvý deň vďakyvzdania“ slávili puritáni po svojej prvej úrode v „novom svete“ a táto udalosť trvala tri dni. Čoskoro ich nasledovali ďalší puritáni, ktorí v roku 1630 kolonizovali kolóniu Massachusettského zálivu - teraz známu ako Boston.

Puritáni verili, že anglikánsku cirkev treba očistiť. Rozhodli sa kolonizovať Massachusetts s úmyslom založiť to, čo považovali za „ideálnu“ náboženskú spoločnosť. Na rozdiel od kolónie Plymouth bola kolónia Massachusettského zálivu kolonizovaná na základe kráľovskej listiny v roku 1629. Náboženský nesúhlas aj expanzionizmus viedli k založeniu niekoľkých nových kolónií, krátko po Plymouthe a Massachusettskom zálive, na iných miestach v Novom Anglicku. Kolónia Massachusettského zálivu vyhnala disidentov ako Anne Hutchinson a Roger Williams kvôli náboženským a politickým konfliktom. V roku 1636 Williams kolonizoval územie, ktoré je dnes známe ako Rhode Island, a Hutchinson sa k nemu pripojil o niekoľko rokov neskôr. Náboženská neznášanlivosť pokračovala. Medzi tými, ktorí proti tomu neskôr v storočí namietali, boli anglickí kvakerskí kazatelia Alice a Thomas Curwenovci, ktorí boli v roku 1676 verejne zbičovaní a uväznení v Bostone.  

V roku 1641 sa Massachusetts výrazne rozšíril do vnútrozemia. Commonwealth získal osadu Springfield v údolí rieky Connecticut, ktorá sa nedávno sporila so svojimi pôvodnými správcami, kolóniou Connecticut. Týmto bola vytvorená južná hranica Massachusetts na západe, hoci sa stalo sporným územím až do roku 1803/1804 kvôli problémom s geodéziou. 

V roku 1652 Všeobecný súd v Massachusetts poveril bostonského striebrotepca Johna Hulla, aby vyrábal miestne mince v nominálnych hodnotách šiling, aby sa vyriešil nedostatok mincí v kolónii. Do tej doby bolo hospodárstvo kolónie úplne závislé na výmennom obchode a cudzej mene, vrátane anglických, španielskych, holandských, portugalských a falošných mincí. V roku 1661 po obnovení monarchie anglická vláda považovala bostonskú mincovňu za vlastizradnú. Kolónia však ignorovala anglické požiadavky na zastavenie prevádzky minimálne do roku 1682, keď Hullovi vypršala zmluva ako mincovníkovi a kolónia neurobila nič pre to, aby mu obnovila zmluvu alebo vymenovala nového mincovného majstra. Razenie mincí prispelo k zrušeniu charty kolónie Massachusettského zálivu v roku 1684.  

V roku 1691 boli kolónie Massachusettský záliv a Plymouth zjednotené (spolu s dnešným Maine, ktorý bol predtým rozdelený medzi Massachusetts a New York) do provincie Massachusettský záliv. Krátko po príchode prvého guvernéra novej provincie Williama Phipsa sa konali čarodejnícke procesy v Saleme, kde bolo za údajné čarodejníctvo obesených množstvo mužov a žien. Najničivejšie zemetrasenie, aké bolo v Novom Anglicku doteraz zaznamenané, sa vyskytlo v roku 1755 a spôsobilo značné škody v celom Massachusetts.

Poznámky

Referencie 

 Cincotta, Howard, ed. United States. United States Information Agency. Amerických dejín. Vienna: USIA Regional Program Office (Táto príručka je publikáciou vlády USA preto je voľne prístupná na verejnej doméne v Spojených štátoch amerických - pozri 17 U.S.C. 105).

Iné projekty