Frizinské pamiatky

Frizinské pamiatky alebo Frizinské zlomky (nem. Freisinger Denkmäler, slov. Brižinski spomeniki, lat. Monumenta Frisingensia) sú tri latinkou písané texty, ktoré v zachovanej podobe jazykovo a časovo spadajú do slovinskej redakcie staroslovienčiny resp. cirkevnej slovančiny, ale pôvodne boli staroslovienske a písané hlaholikou (túto druhú skutočnosť v Slovinsku spravidla popierajú). Nie sú to originály, ale prepisy: originály sú pravdepodobne z prvej polovice 9. storočia, prepisy z neskoršieho obdobia (pozri nižšie).

Frizinské pamiatky sú zaznamenané na prázdnych stranách latinského kódexu v biskupskej knižnici vo Freisingu v Nemecku, od roku 1803 sú v knižnici v Mníchove.

Text je starosloviensky so slovinskými a nemeckými jazykovými prvkami, z pohľadu Slovinska ide o najstarší text v slovinčine. Zároveň je to najstarší zachovaný (dlhší) slovanský text písaný latinkou vôbec. Starosloviensky pôvod tejto pamiatky dokázal v roku 1942 A. V. Isačenko v práci Jazyk a pôvod Frizinských pamiatok (1943).

Frizinské pamiatky sú tieto 3 texty:
 1. text: prvá spovedná formula (preložená z nemčiny)
 2. text: (Metodova) Adhortácia k pokániu (pozri Cyril a Metod#Tvorba)
 3. text: druhá spovedná formula (preložená z nemčiny)

Texty ako také vznikli vo veľkomoravskom prostredí v 9. stor., odtiaľ sa dostali do slovinského prostredia. Zachovaná podoba (dokument ako taký) vznikla v dvoch krokoch: 
 2. a 3. text: medzi rokmi 972 a 1000, najpravdepodobnejšie okolo roku 980, zapísal ho nemecký pisár.
 1. text: asi v 20. rokoch 11. storočia (najneskôr 1039), zapísal ho spamäti slovanský kňaz.

Poznámky

Referencie

Externé odkazy 
 Digitálne vydanie s komentárom v slovinčine a čiastočne v angličtine zo slovinského uhla pohľadu
 (odfotený text)
 (komentár nem.)
 (český text, pozri najmä pozn. 2 dole)
 
 
 

Slovinčina
Literatúra v staroslovienskom jazyku
Literatúra na Veľkej Morave