Plastid

Plastidy sú membránové organely rastlinných buniek a rias. 

Plastidy vznikli primárnou endosymbiózou, preto sú obalené dvojitou membránou a majú vlastnú plastidovú DNA. Je to pomerne rôznorodá skupina organel. Nové plastidy vznikajú delením starých, alebo premenou z proplastidu. Aj jednotlivé typy plastidov sa môžu vzájomne premieňať. Dedia sa vždy maternálne, spermia plastidov obsahuje len veľmi málo.

Typy plastidov 

 Proplastid je nezrelý plastid. Nie je farebný, možno ho nájsť v bunkách delivých pletív a v mladých bunkách. Počas diferenciáce a zrenia bunky sa mení na niektorý z ďalších typov plastidov.
 Chromoplasty sú plastidy, ktoré obsahujú farebné pigmenty. 
 Chloroplasty sú podskupinou chromoplastov a obsahujú fotosynteticky aktívne farbivá. Okrem chlorofylov to môžu byť aj ďalšie, podľa ktorých rozoznávame špeciálne typy chloroplastov:
 Rodoplast je dočervena sfarbený plastid obsahujúci fykoerytrín (červené) a fykocyanín (modré farbivo). Nájdeme ich napríklad u červených rias (Rhodophyta).
 Feoplast je plastid, ktorý obsahuje chlorofyl a hnedé farbivo fukoxantin, možno ho nájsť v hnedých riasách (Phaeophyta).
 Vlastný chromoplast: Je to žltý alebo červený plastid. Sám nie je schopný fotosyntézy, obsahuje len pomocné pigmenty. To sú karotenoidy a xantofyly. Nachádzajú sa predovšetkým v kvetoch a plodoch, alebo v starých bunkách. Chránia fotosystémy pred prebytočnou energiou a to tak, že za spotreby energie odbúravajú karotenoidy na xantofyly.
 Leukoplast je bezfarebný plastid. Jeho funkcia je zásobná.
 Proteinoplast je plastid obsahujúci proteíny.
 Amyloplast je plastid, v ktorom sa ukladá škrob. Škrobové zrná sú často charakteristické pre daný druh rastliny a využívajú sa pri určovaní.
 Elaioplast obsahuje vo väčšom množstve oleje.

Rastlinná bunka