Levoča

Levoča je okresné mesto na severovýchodnom Slovensku, ležiace v Prešovskom kraji. Od roku 2009 je zapísaná na zozname svetového kultúrneho dedičstva UNESCO.

Polohopis 
Mesto sa rozkladá v údolí Levočského potoka v Levočskej kotline, na južnom okraji Levočských vrchov. Levočou prechádza cesta I/18 z Popradu na Prešov, na ktorú sa pripája II/533 do Spišskej Novej Vsi. Južne od mesta vedie diaľnica D1, železničné spojenie zabezpečuje trať Spišská Nová Ves – Levoča. Levoča je vzdialená  severne od Spišskej Novej Vsi,  západne od Prešova, 27 km juhovýchodne od Kežmarku a  východne od Popradu.

Dejiny 
Levoča vznikla z dvoch pôvodných slovenských osád, ktoré pravdepodobne spustošili Mongoli v roku 1241. Najstarším písomným dokladom, v ktorom sa prvýkrát vyskytuje pomenovanie Levoče ako „Leucha“, je listina uhorského kráľa Bela IV. z roku 1249. V roku 1271 sa Levoča stala hlavným mestom Spoločenstva spišských Sasov. V roku 1317 sa už spomína výslovne ako kráľovské mesto („civitas nostra regalis“).

Jej rozvoju podstatne pomohla výsada práva skladu, udelená Levoči Karolom I. Róbertom v roku 1321. Táto výsada nútila zahraničných kupcov zostať v meste 15 dní a ponúknuť svoj tovar na predaj. Kráľ Žigmund oslobodil v roku 1402 levočských kupcov od práva skladu iných miest, v roku 1411 rozšíril levočské právo skladu aj na domácich kupcov. V roku 1419 boli Levočania oslobodení od platenia tridsiatkov v celom Uhorsku. Tým sa otvorili neobyčajné možnosti slobodného obchodovania.

Priaznivý vývoj mesta vyvrcholil na prelome 15. a 16. storočia a umožnil vznik takých umeleckých skvostov, akým je dielo Majstra Pavla z Levoče v Bazilike sv. Jakuba. Sľubný vývoj mesta poznačili v 16. storočí rozsiahle požiare (1550, 1599) a v 17. storočí protihabsburské povstania. Napriek tomu Levoča v tomto období zostala najväčším a najvýznamnejším hospodárskym centrom Spiša, pravidelne tu zasadali kongregácie Spišskej stolice a v 19. storočí sa mesto stalo dôležitým strediskom slovenského národného hnutia.

Bolo tu založené známe Levočské lýceum, na ktoré prišli v r. 1844, po zosadení Ľudovíta Štúra z Katedry reči a literatúry československej, jeho žiaci z Bratislavy na čele s Jankom Franciscim. Z významných slovenských básnikov a národných dejateľov, ktorí v Levoči študovali alebo pôsobili, treba spomenúť Jána Botta, Janka Kráľa, Ľudovíta Kubániho, Pavla Dobšinského, Dr. Vavra Šrobára, Alberta Škarvana a iné.

Historické názvy mesta 
Názvy mesta od 1.písomnej zmienky. Mená sa nepoužívali len v danom časovom období, navzájom sa nevylučujú a často sa odlišujú drobnými jazykovými rozdielmi.  Mená poznáme podľa záznamov z kroník a iných listín.:

1249: Leucha
1268: Lyucha
1271: Lewcha
1277: Lyucha
1284: Leuche, Lyuche, Leiuche
1408: Lewscen
1479: Lewcsouia
1497: Leutschaw
1773: Lewucža
1786: Lewoče, Lőcse (maďarsky), Leutschau (nemecky), Leuchovia (latinsky), Leutschovia, Leutsaria
1808: Leutsovia, Lőcse, Leutschau, Lewoča
1863 – 1913: oficiálny názov: Lőcse
od 1920: súčasný názov: Levoča

Demografia 
Obyvateľstvo

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2011)

Náboženské zloženie obyvateľstva

Pamiatky 
Levoča so svojimi hradbami a urbanistikou si zachovala charakter stredovekého mesta. Je mestskou pamiatkovou rezerváciou a vďaka množstvu pamiatok a umeleckých skvostov patrí medzi najkrajšie historické mestá na Slovensku.

Najvýznamnejšou a jedinečnou pamiatkou je Bazilika svätého Jakuba so svojimi 11 gotickými a renesančnými krídlovými oltármi, vrátane najvyššieho dreveného neskorogotického oltára na svete (). Mesto má obrovské stredoveké námestie obklopené renesančnými domami, známu renesančnú radnicu, ďalšie dva vzácne kostoly s barokovým interiérom, klasicistické budovy župného domu a evanjelického kostola. Historické centrum obklopuje mohutný hradobný systém s dĺžkou .

Od 16. storočia až do konca roku 1922 bola Levoča sídlom Spišskej župy. V rokoch 1806 – 1826 postavil pre ňu architekt z Egru Anton Povolný veľkolepú administratívnu budovu, župný dom, ako sídlo administratívy. Klasicistický sloh pritom prispôsobil renesančnému prostrediu Levoče zdôraznením horizontálnych línií. Považuje sa za najkrajší župný dom v bývalom Uhorsku. Dnes zreštaurovaná budova opäť slúži administratívnym účelom ako sídlo okresného úradu.

Časti mesta 
Levoča má 4 mestské časti: Levoča, Levočská Dolina, Levočské Lúky a Závada. Katastrálne územia má dva: Levoča a Závada.

Mestské časti (2011)

 Sídliská: Pri Prameni, Rozvoj, Západ I, Západ II, Sever, Pod vinicou, Hrad

Kultúra a zaujímavosti  
Najstaršie nálezy sú z 9. storočia.
Prvá písomná zmienka – z roku 1249
Historické jadro mesta – v roku 1950 vyhlásené za mestskú pamiatkovú rezerváciu
Hradobný systém – takmer kompletne zachovaný, z 15 bášt a veží sa zachovalo šesť, z toho tri brány: Košická, Poľská a Menhardská.
Najvyšší na svete je hlavný gotický oltár () v Bazilike sv. Jakuba a vyrobený z lipového dreva v dielni Majstra Pavla v 16.storočí
Najväčšie v Európe je námestie so stredovekým tvarom obdĺžnika o stranách v pomere 3:1
Jediná úplne zachovaná krížová chodba na Slovensku zo 14. storočia sa nachádza v budove Starého kláštora minoritov
Najväčšia púť na Slovensku sa konala v r. 1995 v Levoči počas návštevy Svätého otca pápeža Jána Pavla II. 
 Od roku 1988 pôsobí v Levoči súbor historickej i súčasnej hudby – Brass Collegium zložený z nástrojov: trúbky, pozauny, tuba. Súbor založil Mgr. Vladimír Tomko.

Školstvo

Základné školy  
 Základná škola Gašpara Haina
 Základná škola Jána Francisciho
 Základná škola Námestie Štefana Kluberta 10
 Základná škola Levoča Gašpara Haina, pobočka Levočské Lúky
 Špeciálna základná škola, Ulica Fraňa Kráľa č.3
 Základná škola pre nevidiacich a slabozrakých
 Spojená škola Jána Vojtaššáka internátna

Gymnáziá a stredné školy  
 Gymnázium Janka Francisciho - Rimavského
 Gymnázium sv. Františka Assiského – GSFA
 SOŠ Majstra Pavla v Levoči, Kukučínova 9
 Spojená škola internátna, Nám. Št. Kluberta 1
 Stredná pedagogická škola, Bottova 15
 Stredná zdravotnícka škola, Kláštorská 24 A

Detašované pracoviská univerzít 
 Katolícka univerzita v Ružomberku
 Inštitút Juraja Páleša

Školské zariadenia  
 Centrum voľného času OLYMP
 Základná umelecká škola Námestie Majstra Pavla č. 48

Šport

Športové kluby v Levoči – s minimálnou podporou mesta  
Atletický klub Levoča
Cross Country Levoča
FK 05 Levoča
HK Slovan Levoča
HáK Slovan Levoča
Karate klub Levoča
KS Wing Tsung Levoča
KST Javorinka Levoča
Lenok Levoča
LK Levoča
MK Slov.Orol Levoča
Tenis Club 92 Levoča
TJ Javorinka Levoča
TJ Štart Levoča
 PitGym Levoča
 Spiš Indians

Športové a rekreačné zariadenia 

 Športová hala
 Futbalový štadión
 Cyklochodník Levoča-Levočská priehrada
 Ski Centre Levoča-LD
 Tenisové kurty s halou
 Zimný štadión

Pravidelné podujatia  
 Levočská hudobná jar – marec – apríl
 Noc múzeí – máj
 Dni Majstra Pavla – predstavenia počas júla – augusta
 Tajomná Levoča – koncom augusta
 Karpatský remeselný trh – sprievodné podujatie počas Tajomnej Levoče
 Levočská hudobná jeseň – september – november
 Levočské Babie Leto – september
 Vianočné trhy – december
 PCF- Pit Cage Fighting: celoslovenský turnaj MMA

Rodáci 
 Bruno a Vavrinec Breuerovci (17. storočie), majitelia významnej kníhtlačiarenskej dielne
 Moritz Csáky (* 1936), historik
 Jozef Czauczik (1781 – 1857), maliar
 Etela Farkašová, slovenská filozofka, docentka na Katedre filozofie
 Albert Fuchs, slovenský fyzik
 Lucia Gažiová, slovenská herečka
 Július Gretzmacher, slovenský banský inžinier
 Karl Joseph von Hadik-Futak (1756 – 1800), poľný maršal cisárskych vojsk
 Gašpar Hain (1632 – 1687), významný levočský kronikár, mestský richtár a rektor mestskej školy
 Karol Ephreim Institoris st. (29. máj 1736, Levoča – 1. december 1794, Levoča), lekárnik, majiteľ rodinnej lekárne U zlatého jeleňa v Levoči
 Marek Janečka, futbalista, FC Spartak Trnava
 Miloš Lačný, futbalista, MFK Ružomberok 
 Dionýz Majdák, slovenský lekár – chirurg.
 Károly Markó der Ältere (1791 – 1860), maliar
 Vladimír Poláček, (* 1964), významný príslušník československej armády
 Andrej Probstner st. (1758 – 1833), kráľovský poštmajster, banský podnikateľ, jeden z vedúcich predstaviteľov Hornouhorskej ťažiarskej spoločnosti
 Samuel Spillenberger (1575  – 1655), významný mešťan, hlavný lekár Spišskej stolice, autor vedeckých publikácii o morových epidémiách a ochrane proti nim
 Erika von Thellmann (1902 – 1988), známa nemecko-rakúska herečka
 Ján III. Turzo (1437 – 1508), uhorský palatín a podnikateľ
 Oľga Vronská, vlastným menom O. Wagnerová, slovenská herečka
 Štefan Zamkovský, slovenský horolezec, horský vodca a chatár, zakladateľ Zamkovského chaty vo Vysokých Tatrách
Eduard Žedéni (maď. Zsedéhyi Ede, vl. menom Eduard Pfannschmidt, * 1804 - † 1879) uhorský politik, poslanec uhorského snemu, dištriktuálny dozorca luteránskej cirkvi,

Partnerské mestá 
  Litomyšl, Česko
  Stary Sącz, Poľsko
  Kalwaria Zebrzydowska, Poľsko
  Łańcut, Poľsko
  Keszthely, Maďarsko

Galéria

Informačné zdroje častí Dejiny a Pamiatky 
 Levoča. Potulky mestom a okolím; SÚZ Levoča, 2005, autor textu: Ivan Chalupecký, Ernest Rusnák a kol.
 Peter Pekačík: Levoča a jej pamiatky; Krásy Slovenska 5/89, str. 14
 Levoča; Východoslovenské vydavateľstvo Košice, 1981, autor textu: Ivan Chalupecký
 Ivan Chalupecký, Ernest Rusnák: Levoča a okolie; Východoslovenské vydavateľstvo Košice, 1985

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Levoči (A – K)
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Levoči (M)
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Levoči (N)
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Levoči (P – V)

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka 
 Oficiálna stránka Informačnej kancelárie

 
Okres Levoča
Mestá na Slovensku
Mestské pamiatkové rezervácie na Slovensku