Košice – mestská časť Myslava

Košice – mestská časť Myslava (iné názvy: Košice-Myslava, Myslava) (, ) je mestská časť Košíc, súčasť okresu Košice II.

Polohopis

Vodné toky 
Cez mestskú časť preteká Myslavský potok s ľavostranným prítokom Kamenný potok.

Symboly obce 
Podľa heraldického registra Slovenskej republiky sú symboly obce nasledovné:

Erb 
V červenom štíte na zlatej oblej pažiti veľký strieborný obrátený lemeš a vyrastajúci, okolo striebornej palice sa vinúci zlatý vinič s dvoma striebornými strapcami hrozna. Erb Myslavy výtvarne spracoval a navrhol Mgr. Marcel Bodnár.

Vlajka 
Vlajka má podobu v jednej štvrti od žrde štiepeného listu, ktorého žrďová časť je žlto – modro delená, vejúca časť pozostáva z troch pozdĺžnych pruhov bieleho, červeného a žltého. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

História 
Pomenovanie svedčí o tom, že prapôvodní obyvatelia boli Slováci. Názov obce Myslava má základ v slove Sláv a so zámenom my, dáva Myslav, čo je podobné ako Sobieslav, Viačeslav, resp. Myslava, Sobieslava a pod.

Prvá zmienka o obci pochádza z roku 1230 (ville Mysloa), potok Myzla sa uvádza taktiež v roku 1230 (aquam Mysloa). Názvy chotárov objasňujú, ktorá lokalita k čomu slúžila (Vinice, Chmeľníky a pod). Osídlenie obce Nemcami možno predpokladať za vlády kráľa Bélu IV. (1235 – 1270), keď ich na toto územie povolal v dôsledku výrazného zníženia počtu obyvateľstva po tatárskych vpádoch. Priezviská Kelbel, Kirchner, Šolc, Müller, Korl, Klein, Širgeľ, Cirner sa zachovali až dodnes.

V obci sa nachádzali dva mlyny – vyšný a nižný, zmienky o nich sa zachovali už z roku 1395. Pivovar, ktorého existenciu dokladá písomný záznam z roku 1703, bol vo svojom čase trikrát väčší ako košický. Tehelňa z roku 1707 pálila tehly pre mesto, svoju prevádzku ukončila v roku 1861.

Nachádzali sa tu aj železiarne Maša, ktoré vznikli ako účastinná spoločnosť v roku 1848. V roku 1851 tu prevádzkovali aj vysokú pec, zlieváreň a v trojposchodovej budove i kováčske a zámočnícke dielne.

Kostol – jediná súčasná kultúrna pamiatka v Myslave, bol postavený v roku 1788 v klasicistickom slohu. Pôvodný stredoveký stál pred súčasnou farskou budovou a jeho počiatky siahajú do roku 1317.

Kultúra a zaujímavosti

Stavby

Pomníky 
Pamätník na Obete I. a II. svetovej vojny: „Pamätaj živý, na obete boja, na utrpenie padlých pomysli, ako išli do ohňa a príboja za tvoje sny a pomysly.“ Ján Kostra.
Obete I. svetovej vojny: Hovan Imrich, Hovan Ján, Hudák Juraj, Jerga Ján, Kelbel Ján, Kelbel Juraj, Kolibár Juraj, Korl Ján, Korl Martin, Krajňák Michal, Mikita Juraj, Müller Ján, Müller Juraj, Müller Michal, Müller Michal, Nič Ján, Onderko Juraj, Pataky János, Roštár Juraj, Soľar Ján, Somoši Michal, Šiegeľ Michal, Šimko Michal, Šoffa Jozef, Šolc Štefan, Varga Martin.
Obete II. svetovej vojny: Bakai Ján, Beer Juraj, Bimbo Ján, Čisár Jozef, Danko Jozef, Ficeri Jozef, Grega Juraj, Hanispal Ján, Jerga Štefan, Jergová Mária, Kelbel, Kesler Samuel, Klein Ján, Kolibár Juraj, Kolibár Martin, Kolibár Štefan, Kolibár Ján, Kolibár Juraj, Krajňák Juraj, Krajňák Štefan, Labaš Juraj, Leščinský Martin, Leško Ondrej, Müller Marin, Müller Michal, Müller Ján, Nič Ján, Regimun Štefan, Soľar Martin, Šomoši Michal, Šolc Ondrej, Varga Martin, Vargovčák Pavol, Vargovčák Juraj, Vyrostko Jozef, Zales Štefan.

Šport 
V mestskej časti Myslava je herňa stolného tenisu a od septembra 2007 tu je k dispozícií futbalové ihrisko s umelou trávou.

Referencie

Externé odkazy 
 Informácie o Myslave na www.cassovia.sk
 Územný plán mestskej časti Košice-Myslava 

Myslava