Trenčín

Trenčín (Trentsinium/Trincinium alebo Laugaricio, , , ) je jedno z troch najstarších slovenských miest a najväčšie mesto Trenčianskeho kraja, ktorého je sídlom.

Trenčín sa nachádza v severo-západnej časti Slovenska, je prirodzeným geografickým centrom stredného Považia. Hlavným tokom v meste je rieka Váh. Mesto je vzdialené približne  severovýchodne od hlavného mesta Slovenska – Bratislavy. Vďaka strategicky výhodnej polohe miesta tu bol vybudovaný Trenčiansky hrad. Aj v súčasnosti je Trenčín významným centrom obchodu, hospodárstva, kultúry a športu. Svoje sídla a pobočky tu majú mnohé inštitúcie a spoločnosti. Dlhoročnú tradíciu v meste majú výstavy a veľtrhy, mesto je známe i ako mesto módy.

Podľa Štatistického úradu SR je Trenčín 8. najväčším slovenským mestom podľa počtu obyvateľov. Z hľadiska administratívneho členenia Slovenska je správnym centrom Trenčianskeho kraja, ktorý tvorí 9 okresov: Bánovce nad Bebravou, Ilava, Myjava, Nové Mesto nad Váhom, Partizánske, Považská Bystrica, Prievidza, Púchov a samotný Trenčín.

Trenčiansky úsek stredného Považia zároveň možno považovať za jednu z najsúvislejšie urbanizovaných aglomerácií na Slovensku. Predstavuje ju predovšetkým územie tiahnúce sa 20 kilometrov na severovýchod od Trenčína, na ktorom leží postupne päť miest – Nemšová, Trenčianske Teplice, Nová Dubnica, Dubnica nad Váhom a Ilava.

Geografia

Vodné toky 
 Cez mesto preteká rieka Váh, do ktorej sa povyše centra mesta cez elektráreň Skalka vlieva Nosický kanál. Pod mestom sa potom od toku Váhu oddeľuje Biskupický kanál.
 Na území mesta ďalej pri Sihoti do Nosického kanála Váhu ústi potok Teplička (do nej zľava Opatovský potok a Kubranský potok), sprava sa do Váhu vlieva Orechovský potok.
 Západnou časťou mesta preteká ešte Zlatovský potok, ktorý sa pod mestom vlieva do Drietomice. Južným okrajom územia mesta tečie aj Lavičkový potok, ktorý je pravostranným prítokom Soblahovského potoka.
 Zo Zábrania (pri Kubrej) vyteká a pod horou tečie potok, ktorý sa vlieva pri Sihoti IV. do Tepličky a neskôr do Váhu.

Pohoria 
 Trenčín sa nachádza v západnej časti Slovenska. Rovinnú Trenčiansku pahorkatinu, ktorá sa skláňa pozdĺž rieky Váh, uzatvárajú na východe masívy pohorí Považského Inovca a Strážovských vrchov, na západe výbežky Bielych Karpát.
 Charakter mesta je ovplyvnený masívom Kozieho vrchu () Táto terénna prekážka je príčinou nepravidelného tvaru mesta a zväčšuje v ňom dopravné vzdialenosti. Masív Kozieho vrchu je v súčasnosti súčasťou lesoparku Brezina.

Dejiny 

Vďaka geografickej a strategickej polohe v údolí rieky Váh patril Trenčín od nepamäti k najvýznamnejším mestám na Slovensku. O osídlení trenčianskej lokality už v dobe kamennej svedčia viaceré archeologické nálezy.

Keď Rimania začiatkom nášho letopočtu posunuli hranice impéria k Dunaju a vybudovali systém pevností – Limes Romanus, postupne zakladali opevnené tábory aj na sever od Dunaja. V Trenčíne zanechali originálny doklad o svojej prítomnosti na území Slovenska. Pamätný nápis na zvislej stene hradnej skaly pripomína víťazstvo cisára Marka Aurélia a jeho syna Commoda nad Kvádmi v roku 179 nášho letopočtu v Laugaríciu. Podľa latinského textu nápisu vtedy v Trenčíne bojovalo 855 vojakov II. légie pod vedením legáta Maximiána. Boje boli súčasťou veľkého vojenského konfliktu, odohrávajúceho sa od roku 166 do 180 – markomanských vojen.

Za Veľkomoravskej ríše patril Trenčín k Nitrianskemu kniežatstvu. Prevažná časť stredného Považia sa stala súčasťou Uhorska pravdepodobne okolo roku 1018. Trenčín bol najskôr sídlom pohraničného županstva, neskôr centrom trenčianskej kráľovskej stavovskej župy.

V kronikách z 11. storočia sa spomína provincia Vag, zaberajúca širšie územie okolo Trenčína. Strediskom provincie bol pravdepodobne Trenčiansky hrad. Jeho najstaršia dodnes stojaca časť – kamenná veža, datovaná tiež do 11. storočia – súvisí z typologickej stránky s podunajskou oblasťou, kde sa vyskytujú takéto veže na švábskych, bavorských a rakúskych hradoch. Trenčínu je z nich zemepisne najbližší Hainburg vo východnej časti Rakúska neďaleko hraníc so Slovenskom. Začiatky mesta pod mohutným hradom možno hľadať v trhovej osade spomínanej už v roku 1111 na starej ceste od vážskeho brodu pod kopcom Brezina, nad ktorým sa na plošine v prudkom svahu dodnes vypína farský kostol. Súčasťou väčšieho sídliskového komplexu bol aj biskupský dvorec – Trenčianske Biskupice. Dejiny hradu a osudy mesta boli v nasledujúcich storočiach veľmi úzko späté.  

Počas vpádu na územie Slovenska v roku 1241 spustošili mesto Mongoli. Hrad pod velením župana Bohumíra náporu odolal. K novému rozkvetu sídla došlo po roku 1275, keď sa hrad dostal do vlastníctva významného veľmoža Petra Čáka, a najmä koncom storočia, keď sa jeho syn Matúš Čák stal pánom takmer celého územia dnešného Slovenska.

V období stredoveku získal Trenčín rôzne výsady a práva. V roku 1324 boli obyvatelia oslobodení od platenia mýta. Kráľ Žigmund povýšil roku 1412 Trenčín na slobodné kráľovské mesto s rovnakými právami, aké užívali obyvatelia Budína. Mestu sa nevyhli mnohé katastrofy a často trpelo vojnami. V bojoch Ferdinanda Habsburského proti Jánovi Zápoľskému dobyl cisársky generál Katzianer v roku 1528 mesto i hrad. V polovici 17. storočia muselo mesto odolávať nájazdom Turkov. Ich najväčší výpad proti Trenčínu dňa 2. októbra 1663 obyvatelia odrazili.

Veľké utrpenie zaznamenali kurucké vojny v čase kuruckej blokády v rokoch 1704 – 1708. 3. augusta 1708 sa neďaleko mesta Trenčín, pri obci Hámry, medzi obcami Soblahov, Trenčianska Turná a Mníchova Lehota odohrala bitka medzi vojskami Siegberta Heistera a Františka II. Rákociho. O dva roky neskôr postihol mesto mor, ktorému podľahlo takmer 1 600 obyvateľov. Po Vešeléniho sprisahaní v roku 1670 bolo dosadené do Trenčína nemecké vojsko, ktoré tu zostalo 112 rokov. V roku 1790 hrad aj s celým mestom vyhorel. Odvtedy ostal horný hrad opustený a pomaly sa rozpadával.

V druhej polovici 19. storočia sa Trenčín stal významným obchodným a priemyselným centrom stredného Považia, vzniklo viacero podnikov, peňažných ústavov, postavili železnicu. Výstavba Považskej železnice sa po mnohých prieťahoch začala až v roku 1875, ale po dosiahnutí Nového Mesta nad Váhom (1. júna 1876) sa zasa pre nedostatok peňazí zastavila. O dva roky (29. apríla 1879) sa železničná trať predĺžila do Istebníka, pričom železničná stanica v Istebníku sa úradne volala Trenčín. Trať z Istebníka do Žiliny mali postaviť podľa zmluvy od januára do októbra 1883. Teda za desať mesiacov. Koncom októbra bola trať hotová, vlaky rozviezli budúcich zamestnancov po trati; 28. októbra 1883 prešli zvláštne vlaky s ministrom a stovkami hostí až do Žiliny, kde v upravenej výhrevni zakončil slávnosť banket pre 300 hostí, ktorý organizoval bratislavský hoteliér Palugyai. Hospodársky význam Považskej železnice, pripojenej v Žiline na Košicko-bohumínsku trať, zvýšilo aj to, že súčasne sa postavila aj železničná trať Sereď – Galanta, a tak mal Trenčín priame spojenie s Viedňou aj s Budapešťou, na severe s celým územím župy. Pre budúcnosť bol dôležitý predovšetkým priamy prístup k sliezskemu uhliu. O päť rokov, 4. októbra 1888, sa začala doprava aj na železničnej trati Trenčianska Teplá – Vlára – Uherský Brod, čím sa sprístupnila aj cesta do Brna. Železničné spojenie Považia s Ponitrím teda železnica z Trenčína do Topoľčian bola vybudovaná v roku 1901.  Výstavba železnice bola významným impulzom pre rozvoj priemyslu. Od konca 19. storočia začal vznikať priemysel (továrne na textil, liehovary, spracovanie gumy, dreva, výbušniny, rámy, valcový mlyn). Za prvej Česko-slovenskej republiky sa rozrástol predovšetkým odevný, potravinársky a strojársky priemysel, neskôr (dlhšie po 2. svetovej vojne) sa začína formovať výstavníctvo.

Roku 1940 mal Trenčín 13 647 obyvateľov. Nemecké vojská obsadili po začiatku SNP mesto 30. augusta 1944. Bolo tu zriadené veliteľstvo Sicherheitsdienstu a Gestapa a väznica. Z mesta boli odvezené dva transporty väzňov do Mauthausenu. Počas druhej svetovej vojny boli v meste zničené ustupujúcim Wehrmachtom cestný aj železničný most cez Váh. Rumunské a Sovietske vojská, ktoré ľavobrežnú časť mesta obsadili 10. apríla 1945, hneď vybudovali nový provizórny drevený most, ktorý v r. 1946 nahradil trvalý drevený most, ktorý v r. 1956 nahradil súčasný betónový cestný most cez Váh. Mesto oslobodili vojská 2. ukrajinského frontu v súčinnosti s rumunskými jednotkami. Po oslobodení bolo na Brezine odkrytých 7 masových hrobov s 69 zavraždenými odbojármi. Dnes stoja na ich pamiatku dva pamätníky: menší skromnejší a starší na mieste ich popravy v Dušovej doline, novší a väčší pamätník na mieste ich hrobov na okraji čerešňového sadu na Brezine. Po roku 1948 bol v meste fungujúci textilný priemysel zoštátnený, čím vznikli podniky ako Odevné závody, n.p., Merina, n.p., Kara, n.p. a iné. Mesto Trenčín sa stalo sídlom Východného vojenského okruhu, ktorý zahŕňal velenie nad celým Slovenskom a Severomoravským krajom. V 70.-tych rokoch došlo v centre k necitlivej výstavbe nových budov OV KSS, ONV, Centrumu, Gastrocentra a Okruhového domu armády, pričom bola nutná značná asanácia historického jadra. Do minulosti odišli ulice Hollého, Ľudový hájik, jedna strana Hviezdoslavovej, Sládkovičovej a Jaselskej ulice. V meste došlo k výstavbe veľkých sídlisk ako Juh, Soblahovská, Sihoť III-IV, čím sa rapídne zvýšil počet obyvateľov. V 80.-tych rokoch došlo k výstavbe obchvatu mesta po novovybudovanej Električnej ulici. Takisto sa vybudovala na sídlisku Juh v štvorpruhovom profile Východná ulica, ktorá mala byť pokračovaním plánovaného juhovýchodného obchvatu. Na jej súčasnom konci sa malo vybudovať druhé depo pre MHD, pričom tu mali byť garážované najmä trolejbusy.

Po roku 1989 sa mesto zbavilo niektorých chýb predošlého režimu, ožilo najmä historické jadro. Prevažná časť historických pamiatok bola zrekonštruovaná a prispôsobená potrebám modernej doby. Rekonštrukciou prešlo Štúrovo námestie, parkovisko, ktoré tu existovalo bolo zrušené a bolo nahradené fontánou vodníka, ktorý pľuje vodu na námestie. Trenčín, sídlo okresu a kraja, aj dnes patrí k  najvýznamnejším mestám Slovenska s bohatým kultúrnym a spoločenským životom.

Pamiatky 

 Trenčiansky hrad stojí na skalnej výšine, pod ktorou pôvodne tiekla rieka Váh, ktorej koryto sa neskôr posunulo ďalej. V súčasnej dobe je pod skalou centrum mesta a cestná komunikácia. Rozširoval sa od 13. storočia. Hrad bol vo vlastníctve viacerých šľachtických a kráľovských rodov, najznámejším vlastníkom bol Matúš Čák Trenčiansky. Po ňom hrad vlastnili aj Ľudovít Veľký, Žigmund Luxemburský, Štefan a Ján Zápoľský a od roku 1600 Ilesháziovci. V roku 1790 hrad zničil požiar. V roku 1955 sa začala jeho postupná rekonštrukcia a konzervácia. 7. marca 2003 sa zrútila časť západného opevnenia.
 Farské schody vedúce z námestia ku kostolu boli postavené v roku 1568 s cieľom umožniť presun obrancov mesta k mestským hradbám pri farskom kostole, aj ako spojnica ku zbrojnici postavenej v r. 1565 pri farskom kostole. Schody poškodil požiar v r. 1708. Po obnove v r. 1978 – 1981 nadobudli schody svoj dnešný výzor.
 Farský kostol Narodenia Panny Márie
 Kostol sv. Kozmu a Damiána v mestskej časti Biskupice patrí medzi najstaršie kostoly v Trenčíne. Datuje sa do pol. 13. stor.
 Pohrebná kaplnka a kostnica svätého Michala pri farskom kostole je jedinou dochovanou gotickou stavbou v Trenčíne
 Mestská brána je pôvodná, ale časom nadstavená vežovitá stavba z prvej polovice 15. storočia. Boli vybudované dve brány, z ktorých sa zachovala iba Dolná brána (Turecká). Brána je typická gotickým lomeným oblúkom nad ktorým sa nachádzajú dva latinské nápisy a erb mesta. Jeden z nápisov tvrdí „Ak Boh nestráži mesto, darmo bdie ten, kto ho stráži“.
 Rímsky nápis na hradnej skale pochádza z roku 179 ako najsevernejšie položený dôkaz o pobyte rímskych légií z čias markomanských vojen. Prezimovali tu v osade Laugaricio, ktorá sa stala neskôr základom pre mesto Trenčín. V súčasnosti sa nápis nachádza za hotelom Elizabeth.
 Morový stĺp so sochou Svätej Trojice na vrchole je umiestnený na Mierovom námestí. Vznikol v roku 1712 ako pamiatka na morovú epidémiu z roku 1710 na podnet župana grófa Mikuláša Ilešháziho.
Kostol a kláštor piaristov (predtým jezuitov; tiež aj Piaristický kostol sv. Františka Xaverského) na hlavnom námestí, postavený v barokovom štýle. V máji 2016 prebehla jeho vonkajšia rekonštrukcia.
 Evanjelický kostol postavený okolo roku 1795
 Kaplnka sv. Anny je kaplnka postavená v r. 1789 na nám. sv. Anny.
 Židovská synagóga neologického štýlu bola postavená v roku 1913 na mieste staršej synagógy.
Katov dom v Trenčíne je dom, v ktorom sídlil mestský kat. V dome sa nachádza mučiareň. Nachádza sa priamo v centre mesta na Matúšovej ulici.

Členenie mesta

Časti mesta 
Trenčín má 4 hlavné mestské časti:

Ulice a námestia 

Ulice
 počet ulíc: 300
 počet námestí: 9

Námestia

 Mierové námestie
 Štúrovo námestie
 Námestie sv. Anny
 Námestie SNP
 Holubyho námestie
 Slnečné námestie
 Námestie Dr. prof. Hlaváča
 Mariánske námestie
 Námestie sv. rodiny

Rozloha a katastrálne územie 
Územie mesta sa skladá z 10 katastrálnych území (v zátvorke rok administratívneho pripojenia k Trenčínu):

 Hanzlíková    (1976)
 Istebník    (1972)
 Kubrá    (1975)
 Kubrica    (1975)
 Orechové    (1972)
 Opatová    (1985)
 Trenčianske Biskupice    (1965)
 Záblatie    (1985)
 Zlatovce    (1976)
 Trenčín  
Rozloha spolu: 

Hustota osídlenia: 720,05 osôb na km²

Symboly mesta

Erb 
Prvé známe vyobrazenie erbu pochádza z roku 1324. Základom erbu Trenčína je modrý štít, na ktorom sa nachádza strieborný baránok hľadiaci smerom za seba. Nad hlavou baránka sa nachádza zlatá šesťcípa hviezda na zlatej stuhe, ktorá vychádza z jeho pysku. Baránok jedným kopýtkom pridržiava zlatú žrď zakončenú krížom s červeno-bielou vlajkou mesta. Symbol baránka pravdepodobne súvisel s prítomnosťou rádu johanitov v meste. Za socializmu bol baránok účelovo označovaný za symbol textilného priemyslu v Trenčíne (vlna).

V 70.tych rokoch 20. storočia uvažoval MsNV Trenčín o zmene erbu mesta na ozubené koleso pred hradbami. Táto myšlienka však nebola realizovaná.

Vlajka 
Červeno-biela vlajka mesta sa skladá z štyroch šachovnicovo usporiadaných políčok. Pričom v hornom roku vlajky, pri žrdi je umiestnené červené políčko štvorcového tvaru, vedľa neho je biele pole obdĺžnikového tvaru, do ktorého zasahuje trojuholníkový výstrih.

Politika

Predstavitelia mesta

Mešťanostovia a starostovia 

1887 – 1918 – Ernest Ucsnay (mešťanosta)
1918 – 1919 – Alexander Zeleny (mešťanosta)
1919 – 1920 – Jozef Laco (mešťanosta)
1920 – 1922 – Cyril Svoboda (mešťanosta)
1923 – 1924 – Ing. Gustáv Dohnányi (starosta)
1924 – 1928 – Rudolf Misz (starosta)
1928 – 1939 – Jozef Reihel (starosta)
1939 – 1945 – Dr. Ján Zaťko (starosta, neskôr vládny komisár a mešťanosta)
1945 – Štefan Markovič (mešťanosta)

Predsedovia MsNV 

1945 – Ján Zeman 
1945 – 1946 – Ján Barták
1946 – 1948 – Dr. Jozef Baár
1948 – Ján Mikula
1948 – 1949 – Eduard Klčo
1949 – 1951 – Štefan Ondruška
1952 – 1954 – Vojtech Kianička
1954 – 1971 – Anton Tomáš
1971 – 1977 – Rudolf Pajtina
1977 – 1990 – Štefan Rehák

Primátori mesta 

1990 – 1994 – Štefan Rehák (nezávislý)
1994 – 2002 – Ing. Jozef Žiška (nezávislý, neskôr SOP)
2002 – 2003 – Ing. Juraj Liška (SDKÚ) (po menovaní za ministra obrany sa vzdal funkcie)
2004 – 2010 – Ing. Branislav Celler (SDKÚ-DS)
2010 – Mgr. Richard Rybníček (nezávislý)

Obyvateľstvo 

Vývoj počtu obyvateľov mesta Trenčín od r. 1850 do r. 2022

Kultúra

Galérie 
 Galéria Miloša Alexandra Bazovského bola založená v roku 1969, roku  2001 bola presťahovaná do priestorov Maršovského paláca na Palackého ulici.
 Mestská galéria Trenčín
Galéria Nová Vlna
Galéria Vážka

Knižnice 
 Verejná knižnica Michala Rešetku (4 pobočky)
 Ústredná knižnica Slovenskej armády
 Univerzitná knižnica Trenčianskej univerzity Alexandra Dubčeka
 Knižnica Vysokej školy manažmentu / City University of Seattle

Divadlo 
 Mestské divadlo Trenčín (bývalé Trenčianske hradné divadlo)
 Hudobné divadlo Trenčín
 Divadlo Normálka
 Virtuálne divadlo Trenčín

Múzeá 
 Trenčianske múzeum - viaceré pobočky v meste 
Letecké múzeum Hangár X

Hudba 
 Metal goes to Jazz – Jazz goes to Metal
 Gulliver's Band
 Ľubor Martin Mikrostar
 Bez ladu a skladu
 Chór vážskych muzikantov

Kiná 
 ARTKINO METRO
 CINEMAX Trenčín
Kino Hviezda

Pravidelné podujatia 
V meste sa nachádza Výstavisko Expo center, predtým Výstavisko TMM (Trenčín mesto módy).
Hudobné podujatia
 Pohoda Festival na Letisku Trenčín
 Jazz pod hradom
 Runway international rock festival

Festivaly
 Divadelný festival Sám na javisku
Filmový festival HoryZonty

Výstavy
 Rock-Pop-Jazz… vo fotografii

Výstavisko Expo center
 Trenčín mesto módy
 SATOT, Salón textilnej a odevnej techniky
 Medzinárodná výstava obrannej techniky (IDEE)
 Učeň, výstava výrobkov žiakov SOU a SPV
 Komunálna technika, medzinárodná výstava zameraná na komunálnu sféru a využitie odpadu
 Aqua, medzinárodná výstava vodného hospodárstva, hydroenergetiky a ochrany životného prostredia
 Zlatá Fatima, súťaže producentov módy a odievania
 Elo sys, medzinárodný veľtrh elektrotechniky, elektroniky a energetiky
 Záhradkár, Včelár, Zdravý životný štýl, Poľovníctvo a rybárstvo
 Beauty Slovakia
 Auto, moto show- medzinárodná výstava automobilov
 Výstava koní
 Burza starožitností a zberateľských predmetov

Parky 
 Lesopark Brezina
 Chránený areál Park Záblatie ()
 Park M. R. Štefánika
 Park Pod Juhom

Šport 
 futbal – v  Trenčíne sa hrá najvyššia slovenská futbalová súťaž zásluhou klubu AS Trenčín
 ľadový hokej – slovenská hokejová extraliga sa hrá v Trenčíne zásluhou klubu Dukla Trenčín
 bandyhokej:
 kanoistika- AŠK Dukla Trenčín, športový oddiel rýchlostnej, 	Kanoistický klub TTS Trenčín, 	TJ Slávia Športová škola Trenčín, kanoistický klub
 hádzaná – HK Štart Trenčín – Spoločná slovensko-česká súťaž hádzanárok (WHIL) – (sezóna 2007/2008 – 5. miesto/12)
 florbal – ŠK 1. FBC Trenčín, klub založený v roku 2005, v mužskej extralige počas svojej existencie získal sedem (do roku 2023) titulov majstra Slovenska, jedenkrát druhé a raz tretie miesto, čím sa stal najúspešnejším klubom na Slovensku

Športoviská v Trenčíne

Zimné štadióny 
 Zimný štadión Pavla Demitru – domovský štadión Dukly Trenčín, nachádza sa na Považskej ulici
 Zimný štadión Mariána Gáboríka (predtým J&T Arena) – menší zimný štadión v susedstve Dukly

Futbalové štadióny 
 Štadión na Sihoti- domovský štadión AS Trenčín
 Štadión Ozeta – zrušený
 Štadión Pod Sokolicami – zrušený

Športové haly 
 Mestská športová hala – nachádza sa na Mládežníckej ulici
 Športová hala AŠK Dukla Trenčín – nachádza sa na Štefánikovej ulici

Plavárne a kúpaliská 
 Mestská plaváreň
 Plaváreň na ZŠ Laca Novomeského
 Plaváreň na SPŠ stavebnej
 Plaváreň na ZŠ Na dolinách nefunkčná
 Letná plaváreň (asanovaná v roku 2013 v súvislosti s výstavbou nového železničného mosta)
 Letná plaváreň Za mostami (nefunkčná, prevádzka reštaurácie so zverincom)
 Letná plaváreň na Ostrove (v stavbe, nahradí súčasnú letnú plaváreň, ktorá ustúpi modernizovanej železnici)

Okrem vyššie uvedených športovísk buduje Mesto v jednotlivých častiach nové viacúčelové športoviská pri školách, ktoré sú prístupné aj verejnosti. Takisto je v meste viacero tenisových kurtov, skatepark, strelnice, vodácke základne, tanečné kluby a ostatné možnosti, ktoré poskytujú v Trenčíne zázemie pre akýkoľvek druh športu.

Hospodárstvo a infraštruktúra

Doprava

Železničná doprava 
Mestom Trenčín prechádzajú 2 železničné trate- Trať 120 Bratislava- Žilina, ktorej modernizácia je už dokončená a Trať 143 Trenčín- Chynorany. V roku 2017 bol odovzdaný do užívania nový železničný most, postavená je nová letná plaváreň, keďže stará ustúpila novému mostu. Pre obyvateľov asanovaných domov vystavalo mesto náhradné domy na novovzniknutých uliciach Slivková a Šafránová. Pripravený je tiež projekt rekonštrukcie autobusovej stanice, čím vznikne moderný autobusový terminál s priamym napojením na ŽST.

Územie mesta Trenčín obsluhujú tieto štyri železničné stanice:
 Železničná stanica Trenčín (Trať 120, Trať 143)
 Železničná stanica Trenčín – Predmestie (Trať 143)
 Železničná stanica Trenčín – Zlatovce (Trať 120)
 Železničná zastávka Trenčín – Opatová (Trať 120)

Cestná doprava 
Katastrom mesta prechádza Diaľnica D1 (úsek Chocholná – Nemšová) a prieťahy štátnych ciest I/61 a II/507. Plánuje sa výstavba rýchlostnej cesty R2, ktorá odbremení vyťaženú štátnu cestu I/9, ktorá lemuje mesto Trenčín v juhozápadnom okraji.

V roku 2011 začala výstavba juhovýchodného obchvatu mesta Trenčín, ktorého súčasťou je aj druhý cestný most cez rieku Váh v Trenčíne. Ten bol otvorený v marci 2015. Tento obchvat v prvej etape odbremenil preťažený cestný most v centre a prevádza dopravu v smere na Dubnicu a do centra po štvorprúdovej Električnej ulici. V druhej etape bude obchvat pokračovať v lokalite Východnej ulice, tunelom prejde masívom Breziny a vyvedie dopravu do oblasti Kubrá, čím odbremení Hasičskú ulicu a najmä križovatku na Nám. SNP pred Hotelom Elizabeth (bývalý Hotel Tatra).

Letecká doprava 
V mestskej časti Biskupice na juhozápade mesta leží Trenčianske letisko, ktoré slúži na vojenské, prípadne aj civilné účely. Na tomto letisku sa nachádza podnik Letecké opravovne Trenčín, a.s., opravujúci lietadlá a vrtuľníky z celého sveta.

MHD 
 Mestskú hromadnú dopravu v Trenčíne zabezpečuje na základe zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme dopravca Transdev Trenčín.
 V Trenčíne jazdia autobusové linky č. 1 až 31.
 V minulosti sa uvažovalo aj o trolejbusovej doprave (známe sú plány prepojiť Trenčín s Dubnicou), táto myšlienka však neskôr upadla a naplno sa rozšírila len autobusová doprava.
 V budúcnosti sa počíta aj s možnosťou zapustenia koľají Bánoveckej trate na úroveň povrchu a jej využitia ako spojnice centra mesta s oblasťami na juhu mesta.

Vodná doprava 
Trenčín leží na trase plánovanej Vážskej vodnej cesty. Vybudovaná je plavebná komora, ktorá slúži na prekonanie výškového rozdielu v mieste prehradenia rieky. V meste Trenčín sa plánuje aj výstavba prístavu, v súčasnosti sa v meste nachádza len menšie prístavisko určené primárne pre výletné, športové lode a lode vodných záchranárov a zimný prístav.

Školstvo

Základné

Školy v zriaďovateľskej pôsobnosti Mesta Trenčín 

Veľkomoravská ulica 12 (predtým 4. ZDŠ)
 Dlhé Hony 1 (predtým 5. ZDŠ)
 Petra Bezruča 66 (predtým 6. ZDŠ)
 Hodžova 37 (predtým 7. ZDŠ)
 L. Novomeského 11 (predtým 9. ZDŠ)
 Východná 9
 Na Dolinách 27 (Detské mestečko)
 Kubranská cesta
 Potočná 86 (malotriedka, len prvý stupeň)

Školy v zriaďovateľskej pôsobnosti cirkví 

 Základná škola s materskou školou sv. Andreja - Svorada a Benedikta

Súkromné základné školy 

 Základná škola Futurum

Zaniknuté ZŠ:
 1. ZDŠ – sídlila v centre, v dnešnej budove Detského oddelenia Verejnej knižnice Michala Rešetku
 2. ZDŠ – sídlila na Sihoti, na Študentskej ulici. Zrušená pre nedostatok žiakov. Vychovávala futbalistov pre AS Trenčín. Túto úlohu v súčasnosti spĺňa ZŠ Na Dolinách 27. V budove 2. ZŠ dnes sídli Trenčianska univerzita A. Dubčeka.
 3. ZDŠ – sídlila v centre, na Ulici 1. mája, oproti Gymnáziu Ľudovíta Štúra. Dnes je v jej budove cirkevná ZŠ a Pedagogicko- sociálna akadémia
 8. ZDŠ – samostatná organizačná jednotka dnešnej ZŠ Laca Novomeského, s ktorou sa spojila a teda zanikla.

Stredné 
 Gymnázium Ľudovíta Štúra
Piaristické gymnázium Jozefa Braneckého
 Súkromné gymnázium Futurum
Obchodná akadémia Dr. Milana Hodžu
Stredná priemyselná škola stavebná Emila Belluša 
Škola umeleckého priemyslu Trenčín
Stredná športová škola
Stredná zdravotnícka škola Celestíny Šimurkovej
 Stredná odborná škola pedagogická sv. Andreja-Svorada a Benedikta
 Dopravná akadémia
 Stredná odborná škola Pod Sokolicami
 Stredná odborná škola letecko-technická 
 Stredná odborná škola obchodu a služieb

Vysoké 
 Trenčianska univerzita Alexandra Dubčeka
 Vysoká škola manažmentu / City University of Seattle

Priemysel a hospodárstvo 
Priemysel v meste je orientovaný najmä na strojársku výrobu, v minulosti bolo mesto známe aj textilnou výrobou, ktorá však v priebehu 90. rokov 20. storočia upadla. Medzi veľké strojárske spoločnosti patria TRENS, a.s. (bývalá TOS), Letecké opravovne Trenčín (LOTN), výrobca obrábacích strojov (bývalé vojenské opravovne AOZ - Armádne opravárenské závody) a KONŠTRUKTA - Industrial, a.s. a KONŠTRUKTA - Defence, a. s. – pôvodne štátny podnik a vývojový závod Plzenskej zbrojovky dnes rozdelený na dve akciové spoločnosti, jednu s civilnou výrobou pre gumárenský priemysel a druhý zameraný na výskum a vývoj zbraňových systémov. V roku 2011 začala v Trenčíne činnosť AU Optronics, s. r. o. zaoberajúca sa výrobou LCD monitorov. Svoje vývojové centrum tu má americká firma Johnson Controls.

Osobnosti

Rodáci

Pôsobiaci v meste

Partnerské mestá 
  Békéscsaba, Maďarsko
  Casalecchio di Reno, Taliansko
  Cran-Gevrier, Francúzsko
  Kragujevac, Srbsko
  Uherské Hradiště, Česko
  Tarnów, Poľsko
  Zlín, Česko

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam ulíc a námestí v Trenčíne
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Trenčíne

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka
 Elektronické služby Mesta Trenčín
 Trenčiansky samosprávny kraj

 
Okres Trenčín
Mestá na Slovensku
Trenčiansky kraj
Mestské pamiatkové rezervácie na Slovensku
Turistická značkovaná trasa číslo 0701
Univerzitné mestá na Slovensku
Sídla na Váhu