Hrasť

Hrasť alebo hrast je relatívne vyššie položená tektonická štruktúra, ktorá vznikla sústavou rovnobežných zlomov - poklesov, s najvyššie položenou kryhou v strede, z oboch strán je ohraničený poklesnutými kryhami - grábenmi. Hraste vznikajú najčastejšie pri extenzii - rozťahovaní zemskej kôry. Vyvýšený blok je časť kôry, ktorá všeobecne zostala v pôvodnej pozícii, alebo bola relatívne vyzdvihnutá oproti vedľajším blokom, ktoré poklesli.  

Typickým príkladom hrastí sú Vogézy a Schwarzwald ale i Slovenské jadrové pohoria, ktoré sú však zvláštnym prípadom, tzv. asymetrickej hraste (nem. Pultscholle).

Hrasť je termín odvodený z nemeckého slova horst - orlie hniezdo, ktoré je na vyvýšenom mieste.

Vznik 
Pri extenzii kôry čistým strihom vzniká párový systém rovnocenných poklesov a tvoria sa klasické symetrické grábeny striedajúce sa s hrasťami. Tento typ hrastov, ktoré vzniknú relatívnym poklesom susedných blokov sa v označuje aj ako automorfné hrasty. Pri čistom strihu však môže dôjsť aj k opačnému javu, kedy elevácie vznikajú vysunutím blokov obmedzených prešmykmi. Takéto opačné hraste sú označované ako xenomorfné hraste. Na základe smeru extenzie možno rozoznať i symetrické (extenzia v oboch smeroch) a asymetrické hraste (extenzia mala jeden smer). Hraste sú typické pre alpinotypnú tektoniku.

Hraste a vyhľadávanie uhľovodíkov 

Vo viacerých riftových panvách vo svete, sa väčšina nájdených uhľovodíkov nachádza v konvenčných tzv. štruktúrnych pasciach ktoré sú geneticky zviazané s hrasťami. Napríklad väčšina ropy nájdenej v Sirtskej panve v Líbyí sa nachádza v hrasťových blokoch ako je Zeltenská platforma, Dahraská platforma a menších hrastiach ako je Gialská vyvýšenina a Bu-Attifelský chrbát.

Referencie

Ďalšie zdroje

Iné projekty 

Štruktúrna geológia