Zosuv svahu

Zosuv svahu alebo zosun svahu je relatívne rýchla svahová deformácia spôsobená gravitáciou, pri ktorej dochádza k pohybu horninového pokryvu po šmykových plochách. Pod termínom zosuv sa tiež rozumie geomorfologický tvar vytvorený týmto procesom.

Klasifikácia zosuvov 

Zosuvy môžeme klasifikovať podľa niekoľkých hľadísk:

Procesy vplývajúce na vznik zosuvov 

Príčinou všetkých svahových pohybov je gravitácia. Podmienkou ich vzniku je prevaha aktívnych síl, ktoré majú rovnaký smer ako gravitačná sila, nad pasívnymi silami, ktoré pôsobia proti zmyslu pohybu zosuvu. Najdôležitejšou pasívnou silou je súdržnosť zeminy. Vznik zosuvov je viazaný na prostredie s vhodnými podmienkami. Medzi najdôležitejšie procesy a javy, ktoré sa na vzniku zosuvov podieľajú patrí:
 tvar povrchu: tvar, sklon a dĺžka strání, ich nárast môže byť spôsobený neotektonickými pohybmi alebo nerovnomerným postupom deštrukcie svahov, keď je úpätie svahu denudované skôr ako vrchol, napríklad podkopaním strání
 geomorfologické procesy: zvetrávanie, erózia
 geologická stavba územia: mechanické vlastnosti hornín, štruktúra, tektonika
 seizmicita územia: výskyt zemetrasení
 hydrogeologické pomery: vztlak podzemnej vody alebo blízkosť nepriepustných vrstiev 
 klimatické pomery: najmä vlhkosť, intenzívne zrážky alebo náhly odmäk, ktoré môžu spôsobiť náhle nasýtenie zemín vodou
 vegetácia: jej odstránenie spôsobuje zvýšenie nasiakavosti pôdy a najmä v období náhlych dažďov môže spôsobiť rýchle nasýtenie zeminy vodou
 činnosť človeka: nevhodné zaťaženie svahu stavbami, povrchovou ťažbou, priehradami, umiestnením meliorácie, odlesňovaním atď.

Výskyt zosuvov 
Žiadny svah nie je z dlhodobého hľadiska stabilný. Keďže zosuv svahu nemusí prebiehať jednorazovo, ale môže sa aj etapovite obnovovať, je režim svahov často cyklický.

Na Slovensku bolo do začiatku roka 2010 zaznamenaných 19 104 zosuvov a 2000 iných svahových deformácií. Dovedna ohrozujú 5,25 % územia krajiny, 98,8 km diaľnic a ciest I. triedy, 571 km ciest II. a III. triedy, 62 km železníc, 11 km nadzemných vedení, 3,5 km ropovodov, 101 km
plynovodov, 291 km vodovodov a takmer 30 000 pozemných stavieb. Na Slovensku sú zosuvy veľmi časté vo flyšových a vulkanických oblastiach. Zosuvy tiež často postihujú oblasti nespevnených alebo len slabo spevnených usadených hornín, kde sa často striedajú vrstvy s odlišným fyzikálno-mechanickými vlastnosťami. Medzi najväčšie zosuvy na Slovensku patrí handlovský zosun v rokoch 1960 až 1961, ale aj zosuvy pri Riečici a Ľubietovej. V lete 2010 po povodniach postihol silný zosuv obec Nižná Myšľa.

Následky 

V ľuďmi obývaných oblastiach majú zosuvy veľmi negatívne, až tragické následky. Poškodzujú a ničia hospodársky majetok, cestné komunikácie, znehodnocujú poľnohospodársku pôdu, poškodzujú lesy a menia hydrologické pomery postihnutej oblasti.

Medzi svetovo najznámejšie zosuvy patrí zosuv do priehrady Vajont, ktorý sa odohral 9. októbra 1963 o 22:39 miestneho času. Počas asi 45 sekúnd sa blokový skalný prúd o objeme približne 260 miliónov kubických metrov zrútil do priehrady, kde spôsobil preliatie vyše 200 m vysokej vlny do nižších častí doliny. Vlna zasiahla priľahlé obce Longarone, Pirago, Rivalta, Villanova a Faè, zahynulo vyše 2000 ľudí.

Len v USA si zosuvy vyžiadajú ročne v priemere asi 25 obetí a spôsobia škody v hodnote 1-2 miliardy dolárov.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Atlas máp stability svahov Slovenskej republiky - Orientačný atlas pokrývajúci v mierke 1:50 000 územie Slovenska

Gravitačné svahové pohyby