Slovenské umenie

Slovenské umenie je súčasť európskeho umenia a európskej kultúry vôbec; umenie vytvorené slovenskou národnosťou a Slovákmi; najvýraznejšia súčasť slovenskej kultúry.

Všeobecný popis

Najstaršie predmety výtvarného umenia na území Slovenska sú: ženské figúrky prvotného paleolitického človeka (moravské Venuše), neolitická keramika, šperky Trákov, Skýtov, Keltov a starých Slovanov. Pohreby so zlatými, striebornými a bronzovými predmetmi sa datujú do 4. storočia.

Slovanské kultúrne črty Slovákov našli svoje stelesnenie v domácich výtvoroch ľudových remeselníkov: drevorezby, maľby sedliackych domov, výšivky, keramika.

Mal'arstvo

Perlou maliarstva neskorého stredoveku 14. a 15. storočia sú fresky Kostola sv. Martina v Spišskej Kapitule (pamiatka svetového dedičstva UNESCO). 16. storočie znamená prechod k renesancii. Vyrezávané drevené oltáre sú bohaté. Veľký oltár Pavla z Levoče (slovensky Majster Pavol z Levoče) z rokov 1508-1515 v Katedrále sv. Jakuba v Levoči je najvyšším (18 m) gotickým dreveným oltárom na svete. 

Slávne maliarske a rezbárske sochy majstra z Okoličného (slovensky Majster z Okoličného). Dekor, sochárstvo a kovové výrobky tej doby sú všeobecne známe. 17. storočie je poznačené prechodom k barokovému štýlu v maliarstve: Jan Kupetskyi, Franz Anton Maulberch.

V 19. storočí sa na pozadí slovenského národného povznesenia objavila celá plejáda národných umelcov (J. Chausig, Jánoš Rombauer, Karol Ľudovít Libai). Josef Clemens (1817—1883) a Peter Michal Bohun (1822—1879, pozri galériu Peter Bohun) tvorili v štýle romantizmu a namaľovali množstvo obrazov venovaných slovenským národným hrdinom. V portrétnom žánri sú známi aj Dominik Skutecki (1849—1921), Jozef Shtetka a Jozef Hanula (1863—1944). 

Koncom storočia sa v domácom žánri formovali národné črty (V. Klymkovich, Dominik Skutetskyi, Josef Hanula); krajiny (Karol Miloslav Lehotskyi (1846—1915) a L. Chordak[3]). Maximilián Schurmann (1863-1944) bol predstaviteľom slovenského impresionizmu.

Medzi majstrami 20. storočia výrazne prispeli Mikulaš Galanda (1895—1938) Martin Banka (1888—1971), Janko Alexi (1894—1970), Miloš Bažovský (1899—1968), Gustáv Mali (1879-1952) Ján Gala (1890—1959). rozvoj maliarstva — zakladatelia slovenskej moderny . Zápletky ich tvorby vzišli najmä zo života obyčajných lesných levov, ktorých si idealizovali. Zolo Palagvai (1898 – 1935), Anton Jasuš (1882 – 1965), Edmund Gverk (1895 – 1956), Julizus Jakoby (1903-1985) smery secesie, symbolizmu a expresionizmu v slovenskom maliarstve.

Diela Kolomana Sokola (1902—2003), profesora grafiky na Univerzite v Mexico City v rokoch 1937—1941, Ľudovíta Fullu (1902—1980) a Imra Weinera-Krála (1901—1978), úzko súvisia s moderným európskym umením a získali medzinárodné uznanie a ocenenia. Kyprian Mayernik (1909—1945), Ján Želibský, Ján Mudroch (1909—1968), Ladislav Chemický (1909—1968), Ester Simerová (1909), grafik Vincent Gložnik (1919—1997), Albín Brunovský (19735)—1 , Jozef Jankovič (1937), Dušan Kallai (1948), Vladimír Hažovych (1939), Karol Ondrejčka (1944—2003) a Blažej Balaž (1958).

Jedna z najvýraznejších postáv moderného pop-artu Andy Warhol (1928-1987), narodený v Pittsburghu (Pennsylvánia, USA), pochádzal z lemkovskej rodiny zo slovenskej obce Miková (slovensky Miková). V meste Mejilabyrtsi, kde jeho rodina žila nejaký čas pred emigráciou, bolo otvorené pamätné múzeum. Zo slávnych umelcov 21. storočia je pozoruhodné dielo Kyrly Blažovej (1970), Martina Vargika a Viliama Lovisku (1964).

Sochárstvo

Od konca 15. storočia sa vyrezávané drevené oltáre rozšírili po katedrálach moderného Slovenska. Veľký oltár Pavla z Levoče (slovensky Majster Pavol z Levoče) z rokov 1508-1515 v Katedrále sv. Jakuba v Levoči je najvyšším (18 m) gotickým dreveným oltárom na svete. Majster z Okoličnej, autor oltára Dómu sv. Alžbety v Košiciach, plastiky Madony v Katedrále sv. Kataríny v Banskej Bystrici, sv. Kataríny a sv. Barbory, ktoré sú uložené v Baníckom múzeu. (slovensky Slovenské banské múzeum Banská Štiavnica) v Banskej Štiavnici. 17. storočie je v sochárstve poznačené prechodom k barokovému štýlu – majstrovské diela Georga Donnera.

Koncom 19. storočia sa formovali národné črty realistického sochárstva: Vavrynets Dunajskyi (1784—1833), autor pamätníka Jána Holliho v Dobrej Vode, Ján Konyarek (1878—1952), Alois Strobl (1856— 1926), Jánoš Fadruz (1858—1903), Aloiz Riegel (1879-1940)[3]. Slávni slovenskí sochári 20. storočia: Ján Konjarek (1878—1952), Július Bartfai (1888—1979), Tibor Bartfai (1922), Ján Mate (1922), Josef Kostka (1912—1996), Ladislav Snopek (1919—2010 ).

Fotografía

Slávni slovenskí fotografi Martin Martinček (1913—2004) a Karol Callaj (1926—2012) získali v roku 1970 medzinárodnú cenu EFIAP (Excellence de la Fédération Internationale de l'Art Photographique).

Múzeá umenia 

Najlepšie diela slovenských umelcov sú zhromaždené v sálach Slovenskej národnej galérie (SNG), založenej v roku 1949. 

Diela Petra Mykhajla Bohunyho a ďalších slovenských umelcov sú vystavené aj v Galérii Petra Bohunyho v Liptovskom Mikuláši.

Pozri aj 
 Slovenské umenie 20. storočia
 Slovenská architektúra
 Slovenské divadlo
 Slovenská hudba
 Slovenská kultúra
 Slovenská literatúra
 Slovenské dramatické umenie 
 Slovenské ľudové umenie
 Slovenské výtvarné umenie

Externé odkazy 
 
 Malebné Slovensko. Historické a staviteľské pamiatky, ukážky rázovitých krojov, stavieb, umenia a života ľudu slovenského a prírodnej krásy. Praha: B. Koči, 1920. 96 s. – dostupné v Digitálnej knižnici UKB

Umenie na Slovensku