Dow Jones Industrial Average

Dow Jones Industrial Average (DJIA), známy aj ako Dow Jones, Dow 30 alebo Dowov-Jonesov index, je burzový index a zároveň jeden z najznámejších indikátorov amerického akciového trhu. Bol vytvorený zakladateľom novín The Wall Street Journal a spoluzakladateľom spoločnosti Dow Jones & Company, Charlesom Dowom v roku 1896. Index je okrem Dowa pomenovaný ešte podľa jedného z jeho obchodných partnerov, štatistika Edwarda Jonesa.

Index zobrazuje ako boli obchodované akcie vybraných veľkých, verejne obchodovateľných spoločností. Dow zostavil index tak, aby predstavoval vhodné kritérium na posúdenie priemernej výkonnosti priemyselného sektoru americkej ekonomiky. Správanie indexu však v súčasnosti nie je ovplyvnené len správami z podnikového sektoru, ale aj domácimi a zahraničnými politickými udalosťami (Vojna, Terorizmus) ako aj prírodnými katastrofami, ktoré eventuálne vedú k ekonomickým stratám. Je to druhý najstarší americký burzový index, hneď po  Dow Jones Transportation Average, ktorý vytvoril takisto Dow. Hodnota indexu sa odvodzuje od cien akcií 30 amerických spoločností, ktoré patria medzi najväčšie a najviac obchodované. 

Označenie "priemyselný" (Industrial) v názve indexu je v súčasnosti viac menej historické, nakoľko mnoho spoločností ktoré sú v ňom aktuálne zastúpené nepatrí do oblasti ťažkého priemyslu. Hodnota sa určuje ako určitý typ váženého priemeru, pričom váhy tvoria ceny jednotlivých akcií. Skutočná aktuálna hodnota sa nepočíta ako klasický priemer ale ako súčet cien akcií vydelený deliteľom, ktorý sa upravuje zakaždým, keď sa nejaké akcie rozdeľujú alebo vyplácajú dividendu. Tieto faktory teda nemajú vplyv na hodnotu indexu, ktorá tým pádom ostáva konzistentná.

Spolu s Nasdaq Composite, Standard and Poors 500 a Russell 2000 patrí Dow Jones k najsledovanejším štandardným benčmarkovým indexom zameraným na aktivitu na akciových trhoch.  Jeho zložky sú obchodované v akciových obchodných systémoch dvoch najväčších spoločností : NASDAQ OMX a NYSE Euronext. Deriváty od Dow Jones sa obchodujú na Chicagskej opčnej burze a v celom systéme CME Group, najväčšej svetovej futures burze.

Spoločnosti zahrnuté v indexe 
Jednotlivé spoločnosti, ktoré sú obsiahnuté v indexe DJIA, sú stabilné a veľké, tzv. “Blue chip” spoločnosti s tradíciou a vedúcim postavením vo svojom odvetví. V súčasnosti pozostáva Dow Jones z akcií nasledujúcich spoločností:

Bývalé komponenty indexu 
Samostatný článok: Historické komponenty Dow Jones Industrial Average

Jednotlivé komponenty indexu sa príležitostne v náväznosti na zmenu tržných podmienok obmieňajú. Keď je spoločnosť nahradená inou, faktory váhy a deliteľa sa upravia, takže hodnota indexu nie je touto zmenou priamo ovplyvnená. 

Krátky prehľad aktuálnych zmien v indexe:

8. jún 2009, General Motors a Citigoup boli nahradené spoločnosťami Travelers Cos. Inc. a Cisco Systems Inc.. Cisco bolo zaradené do indexu ako tretia spoločnosť obchodované na NASDAQ.
22. september 2008, AIG bola nahradená spoločnosťou Kraft Foods.
19. február 2008, Altria Group a Honeywell boli nahradené spoločnosťami Chevron a Bank of America. Chevron bol súčasťou indexu už od roku 1985. Cena akcie (cena upravená o delenie akcií) vzrástla od tej doby o 235%. Kvôli vysokému nárastu ceny spoločnosti z dôvodu vysokých cien ropy bol Chevron v roku 2003 vyradený. Naspäť bol začlenený až v roku 2008. Každý z komponentov, ktorí ho v tejto dobe nahradili, stratil zo približne 30% svojej hodnoty. V prípade, že by Chevron počas tohto 5 ročného obdobia ostal súčasťou indexu, je možné že by hodnota indexu prekonala hranicu 15000 bodov.

História 
Samostatný článok: Historické medzníky vývoja indexu Dow Jones Industrial Average
Samostatný článok: Zoznam najväčších denných zmien indexu Dow Jones Industrial Average

Vývoj do prvej svetovej vojny 
V roku 1889 Dow vytvoril pôvodný index Dow Jones Averages, ktorý obsahoval akcie 9 železničných a 2 priemyselných spoločností. Tento sa objavoval v Customer's Afternoon Letter, dvojstránkovom bulletine obsahujúcom správy z oblasti financií a investovania (predchodca The Wall Street Journal). Celá myšlienka so zostavovaním zoznamov viacerých podnikov spočívala v tom, že cenové pohyby akcií takejto skupiny podnikov vnímaných ako celok oveľa lepšie vystihovali aktuálnu situáciu na trhu, ako akcie tých istých podnikov chápané samostatne. Dow spomína index ako indikátor aj vo svojej vlastnej teórii pohybu akciových kurzov.

Dow Jones Industrial Average bol vytvorený Charlesom Dowom 26. mája 1896 a predstavoval priemer akcií 12 spoločností vedúcich odvetví amerického priemyslu. Už nezahrňoval akcie želežničných prepravcov, išlo čisto a priemyselné spoločnosti:

American Cotton Oil Company
American Sugar Company
American Tobacco Company
Chicago Gas Company
Distilling & Cattle Feeding Company
General Electric
Laclede Gas Company
National Lead Company
North American Company
Tennessee Coal
U.S. Leather Company
United States Rubber Company

General Electric je jediná spoločnosť ktorá sa v indexe udržala počas celej doby jeho existencie.

Hodnota prvýkrát publikovaného indexu v roku 1896 bola 40,94, v priebehu leta toho roku však hodnota klesla na historické minimum 28,48. V počiatočných fázach svojej histórie, v dobe dospievania amerického priemyslu,  zažíva index najväčšie percentuálne zmeny hodnoty.
V roku 1918 je veľkosť indexu rozšírená na 20 akcií.

Medzivojnový vývoj 
 3. septembra 1929 index dosiahol predkrízové maximum 381,17. Veľká hospodárska kríza a druhá svetová vojna stlačili hodnotu indexu. Rekordná hladina z roku 1929 bola opätovne dosiahnutá (upravená o infláciu) až v roku 1954.
Krach na burze v New Yorku predznamenáva začiatok Veľkej hospodárskej krízy. 13. septembra 1929, dva a pol mesiaca od krachu, padá hodnota počas dňa na 195,35. Zatvára na hodnote 198,69. Minimum dosiahnuté 8. júla 1932, kedy hodnota v rámci obchodného dňa spadla až na 40,56, zatvára na 41,22. 
 V 30. rokoch je index poznačený globálnou nestabilitou a stále sa potýka s dôsledkami veľkej hospodárskej krízy. 15. marca 1933 index zažíva jeden z najväčších denných ziskov (15,34%). V druhej polovici dekády index ovplyvňujú rôzne vojnové konflikty ktoré nakoniec vedú ku katastrofickej druhej svetovej vojne. Priemerne za dekádu hodnota indexu klesla z 286 na 148 bodov - strata 48%.

Vývoj po druhej svetovej vojne 
 Povojnová rekonštrukcia v 40. rokoch, spoločne s obnovenou optimistickou náladou mieru a prosperity priniesla nárast hodnoty zo 148 na 206 bodov - zisk 39%. 
 V 50. rokoch napriek niekoľkým svetovým konfliktom (Kórejská vojna, Studená vojna) a iným politickým tlakom (Kubánska revolúcia), ako aj rozsiahlym zmenám v Afrike hodnota indexu rastie závratným tempom. Počas tejto dekády index zaznamenáva ohromný rast z 206 na 616 bodov - 200% zisk.

 V 60. rokoch nastolený rast mierne spomaľuje. USA sú v tejto dobe zapletené v rôznych vojnových konfliktoch so zahranično politickým kontextom (Invázia v Zátoke svíň, Portugalská koloniálna vojna, Kolumbijská občianska vojna). V USA zároveň silnie hnutie za ľudské práva. Počas dekády index napriek všetkým politickým problémom rastie zo 616 na 800 bodov - solídny zisk 30%.
 14. septembra 1972 index prvýkrát uzatvára nad hranicou 1 000 bodov - konkrétne 1 003,16.
 V priebehu dvoch rokov (január 1973 až december 1974) index stráca 48% svojej hodnoty. V tomto období nastáva krach akciových trhov (Jomkipurská vojna, 1. Ropný šok). Hoci bola v roku 1975 ukončená vojna vo Vietname, vzniká nové napätie v súvislosti s Iránskou islamskou revolúciou v roku 1979. Celkovo v 70. rokoch je výkonnosť indexu pomerne slabá, s priemerným rastom 5% z hodnoty 800 na 838.
 80. a predovšetkým 90. roky prinášajú rapídny nárast hodnoty indexu, hoci prechodne sa objavujú aj obdobia korekcie a poklesu.
 Najväčšia jednodenná strata je zaznamenaná 19. októbra 1987, počas tzv. Čierneho pondelka. Počas jedného dňa index stráca 508 bodov (22,61%) a padá na hodnotu 1 738,74. Toto celosvetové zrútenie doposiaľ nebolo úplne vysvetlené. Za hlavnú príčinu je považované tzv programové obchodovanie ().
 13. októbra 1989 hodnota indexu opäť zaznamenala značnú jednodennú stratu - 7%. Tento mini-pád bol spôsobený kolapsom trhu „prašivých“ dlhopisov (). Navzdory niekoľkým politickým sporom ako napríklad Sovietskej okupácie Afganistanu, vojne o Falklandy, Iránsko-Irackej vojne alebo Druhej sudánskej občianskej vojne, hodnota indexu v 80. rokoch nezadržateľne rástla z 838 na 2 753 bodov - intenzívny nárast o 228%.

Vývoj v 90. rokoch 
 90. roky priniesli obrovské technologické pokroky, začína sa takzvaná dot-com éra. Konflikty ako neúspešný pokus o prevrat v Sovietskom zväze v roku 1991, ktoré sprevádzali počiatočné obdobie rozpadu Sovietskeho zväzu a pádu komunizmu; Prvá a druhá čečenská vojna, Druhá vojna v Perzskom zálive a Občianska vojna v Juhoslávii nemohli stlmiť pokračujúci ekonomický entuziazmus súvisiaci s nástupom informačného veku a "iracionálneho nadšenia" (fráza prvýkrát použitá Alanom Greenspanom) z internetovej bubliny. Dokonca ani udalosti ohľadom Rwandskej genocídy a Druhej vojny v Kongu, nazývanou tiež "Africkou svetovou vojnou", zdá sa nemali zjavný negatívny dopad na index.
 Koncom roku 1992 a začiatkom roku 1993 sa hodnota indexu pohybuje blízko 3 000 bodov. Zaznamenáva len mierne zisky, nakoľko odvetvie biotechnologického priemyslu trpí spľasnutím Biotech bubliny. Ceny akcií mnohých biotechnologických firiem rýchlo narástli do rekordných výšok a následne spadli na historické minimá.
 25. novembra 1995 index prvýkrát v histórii uzatvára nad hranicou 5 000 bodov (konkrétne 5 023,55).
 V nasledujúcich dvoch rokoch sa hodnota indexu rapídne dvíha k hodnote 6 000 bodov (dosiahnutá v októbri 1996) a 7 000 bodov (vo februári 1997).
 V júli 1997 index ľahko prekonáva hranicu 8 000 bodov. Neskôr toho roku však nastáva Ázijská finančná kríza, ktorá zrazila hodnotu o 554 bodov až na 7 161,15; strata 7,18%. Táto udalosť z 27. októbra 1997 sa zapísala do dejín ako ďalší mini-pád.
 Index pokračuje v raste k hodnote 9 000 bodov (prekonaná v apríli 1998), približujúc sa tak symbolickej hodnote 10 000.
 29. marca 1999, po vyše dvojtýždňovom pohrávaní sa, index prekonáva magickú hranicu 10 000 bodov (uzatvára na 10 006,78). Táto udalosť podnietila oslavy na burzovom parkete. Scéna z burzy sa objavila na titulných stránkach mnohých amerických novín, napríklad aj New York Times.
 3. mája 1999 index prvýkrát dosiahol uzatváraciu hodnotu nad hranicou 11 000 bodov (11 014,70).

V 20. storočí bol priemerný zložený ročný výnos indexu 5,3%. V liste svojím akcionárom z roku 2007 Warren Buffett v súvislosti s týmto rekordom hovorí o "úžasnom storočí". Zároveň vypočítal, že aby index zabezpečil rovnakú výkonnosť aj nasledujúcom storočí, musel by koncom roku 2099 uzavrieť na hodnote 2 000 000.

V roku 1999, krátko pred spľasnutím internetovej bubliny James K. Glassman a Kevin A. Hassett dokonca publikovali knihu pomenovanú Dow 36000. Podľa ich teórie boli akcie stále príliš lacné a ešte stále nebolo neskoro využiť výhodu z rastúcich cien počas internetovej bubliny. Predpokladali, že hodnota indexu prekoná hranicu 36 000 bodov do piatich rokov.

Vývoj v novom miléniu 

Neistota v roku 2000 priniesla značný medvedí trh. Sprvoti bol charakterizovaný strachom časti nových investorov, neskôr váhavosťou, či existujúci býčí trh bol len predĺženým dočasným skokom, alebo novým dlhodobým trendom. 
 14. januára 2000 dosiahol index počas obchodného dňa ďalšiu rekordnú hranicu 11 750,28. Ten deň zatvára na hodnote 11 722,98. Tieto rekordy neboli prelomené až do 3. novembra 2006.
 17. septembra 2001, v prvý deň obchodovania po útokoch z 11. septembra 2001 sa objavuje tretia najväčšia jednodenná strata v histórii indexu a najväčšia toho času - 684,41 bodov (7,1%). Do konca týždňa index padol o 1 369,70 bodov (14,3%).
 Počas roku 2003 sa hodnota indexu pohybuje v rozmedzí 7 000 až 9 000, stlačená pokračujúcou recesiou z roku 2000, Vojnou v Afganistane a Vojnou v Iraku. V decembri toho roku sa index zaujímavo vracia nad hranicu 10 000.
 9. januára 2006 index prekonáva hranicu 11 000 bodov, prvýkrát od júna 2001.
 V októbri 2006, štyri roky po dosiahnutí minima medvedieho trendu, hodnota teoretického DJIA indexu dosahuje nové denné, týždenné a mesačné rekordy po takmer siedmich rokoch. Prvýkrát zatvára nad hodnotou 12 000 bodov počas 19. výročia Čierneho pondelku z roku 1987.
 27. februára 2007 index zaznamenal prepad o 415,3 bodov (3,3%); bol to najväčší (bodový) prepad od roku 2001. Tento pohyb bol súčasťou korekcie, ktorá napokon stlačila hodnotu pod 12 000 bodov a zároveň predznamenal obdobie zvýšenej volatility, aká nebola na trhu od marca 2003. Počas celého roka boli normálne 1% pohyby a neobvyklé neboli ani pohyby väčšie ako 2% počas jedného dňa. Prvotný pokles bol spôsobený výpredajmi potom, čo čínske akcie zažili mini-pád, napriek tomu však index do 25. apríla prvýkrát prekonal hranicu 13 000 bodov.
 19. júla 2007 index prekonal hranicu 14 000 bodov, zavŕšil tak najrýchlejší 1 000 bodový nárast od roku 1999. Týždeň nato index zaznamenáva v rámci jedného obchodného dňa 450 bodovú stratu, následkom zvýšeného nepokoja na trhu sub-prime hypoték a posilňujúceho juanu. Táto udalosť bola počiatkom ďalšej korekcie ktorá stlačila hodnotu pod 13 000 bodov, približne 10% pod terajšie maximum.
 9. októbra 2007 Dow Jones Industrial Average zatvára na rekordnej úrovni 14 164,53 bodov. O dva dni, 11. októbra 2007, dosiahla hodnota indexu počas obchodovania absolútny rekord 14 198,10 bodov. Mnohé faktory sú uvádzané ako motory extrémneho nárastu z hodnoty 11 000 zo začiatku roku 2006 až nad 14 000 bodov koncom roku 2007, čo by za normálnych okolností trvalo roky. Ako dôvody sa spomínajú zdravé zisky ohlasované najmä v technologickom sektore, mierna inflácia, podnecujúca špekulácie že FED nezdvihne úrokové sadzby a vyhliadky na budúce možné fúzie a akvizície. Tento rekord predstavoval konečné maximum hospodárskeho cyklu.
 2. júla 2008, v čase keď cena ropy prekonávala $140 za barel a cena benzínu dosahovala takmer $5 za galón, index sa približuje do teritória medvedieho trhu. O dva týždne neskôr index uzatvára pod hranicou 11 000 bodov (prvýkrát od roku 2006). Následný 500 bodový zisk je sprevádzaný trojdennou 15% korekciou cien energií. 
 Rusko-Gruzínska vojna v auguste 2008 mala malé dôsledky na finančný svet. Z obáv pred možným spomalením alebo zastavením dodávok ropy bol zaznamenaný len mierny tlak na ceny ropy, DJIA index a akcie všeobecne. Ropovod Baku-Tbilisi-Ceyhan, ktorý prechádza južným Gruzínskom a obchádza Rusko a Irán, je považovaný za zásadný prvok znižovania závislosti Západu na rope z blízkeho východu
 15. septembra 2008 krachom Lehman Brothers sa rozširuje svetová finančná kríza. Index stratil 500 bodov (šiestykrát vo svojej histórii) a opäť padá pod hranicu 11 000 bodov. Séria záchranných balíčkov zahŕňajúca "Emergency Economic Stabilization Act of 2008" navrhnutý a zrealizovaný FED-om a Ministerstvom financií, ani FDIC-om sponzorované fúzie bánk nezabránili ďalším stratám. Po dvoch mesiacoch extrémnej volatility, počas ktorých index zaznamenal počas jedného obchodného dňa dokonca viac ako 1 000 bodový zisk, zatvára 20. novembra na novom 6-ročnom minime 7 552,29. Trh pokračoval miernym rastom. Ku koncu roku uzatvára index blízko hranice 9 000 bodov, stále však rok 2008 ostáva rokom s najhoršou výkonnosťou od raných 30. rokov.
 Počas celého februára 2009, uprostred vytrvalého zhoršovania situácie v bankovom sektore, chmúrnych ekonomických správ a neistoty ohľadom efektívnosti ďalších vládnych intervencií index sa priblížil k svojím minimám z októbra 2002. Na konci mesiaca uzatvára tesne nad 7 000, čo v nominálnom vyjadrení predstavuje stratu polovice hodnoty v porovnaní s vrcholom. 2. marca 2009 kvôli ďalším zlým správam o AIG a prísľubom na záchranu pre túto poisťovňu, hodnota indexu padá pod hranicu 7 000 bodov, prvýkrát od roku 1997. 9. marca 2009 index uzatvoril na 6 547,05, najnižšej hodnote od apríla 1997 (počas tohto dňa dosiahol dokonca dno 6 469,95). Za šesť týždňov tak stratil vyše 20% svojej hodnoty. V druhej polovici roku vďaka optimizmu z možného uvoľnenia a skončenia svetovej finančnej krízy sa index opäť dostáva nad hranicu 10 000 bodov.

Kalkulácia 
Hodnota indexu sa počíta ako súčet cien všetkých akcií v ňom zahrnutých vydelený špeciálnym deliteľom (Dow Diwisor):

kde p sú ceny akcií jednotlivých komponentov a d je deliteľ (Dow Divisor)

Deliteľ sa upravuje pri každom rozdeľovaní akcií, výmene komponentov alebo iných štrukturálnych zmenách tak, aby číselné vyjadrenie kurzu nebolo týmito zmenami ovplyvnené. V takejto situácii sa index upravuje tak, aby kurz indexu po zmene bol zhodný s pôvodným:

Pôvodným deliteľom v minulosti bol počet spoločností zahrnutých v indexe, Dow Jones bol v podstate prostým aritmetickým priemerom. Hodnota deliteľa je v súčasnosti nižšia ako 1 (to znamená že ze číselná hodnota indexu je väčšia ako súčet cien akcií všetkých komponentov).

Aktuálna hodnota deliteľa (november 2009) je 0,132319125. Každá zmena ceny určitej akcie o 1 dolár sa rovná zmene kurzu indexu o 7,56 bodu.

Kritika 
Kritici ako Ric Edelman vyslovujú názor, že počet spoločností zahrnutých v indexe nepredstavuje reprezentatívnu vzorku. Index preto napriek vysokej popularite a častej citovanosti nemôže poskytnúť presnú informáciu o priemernej výkonnosti trhu.

Index sa taktiež stáva terčom kritiky kvôli váham priemeru, ktorý tvoria ceny akcií. Akcie s vyšším priemerným kurzom teda ovplyvňujú kurz indexu oveľa viac ako akcie s kurzom nízkym, bez ohľadu na veľkosť príslušného odvetvia alebo výšku tržnej kapitalizácie konkrétnej spoločnosti. Pohyb ceny akcie spoločnosti s nízkym kurzom o 1 dolár (v percentuálnom vyjadrení pre akciu relatívne značný pohyb) má teda na kurz indexu rovnaký efekt ako pohyb akcie spoločnosti s vysokým kurzom o 1 dolár (pričom v percentách vzhľadom na cenu akcie ide o pohyb nepatrný). V novembri 2009 majú najvyšší kurz a tým pádom aj najväčší vplyv akcie spoločností IBM a Chevron. Na opačnej strane spektra stoje akcie spoločností Alcoa a General Electrics s najnižším kurzom a tzn. aj vplyvom na pohyb kurzu indexu.

Mnohí kritici odporúčajú ako vhodnejšie indikátory amerického akciového trhu indexy ako S&P 500 (používa upravené (float weighted) cenové váhy) alebo Wilshire 5000, ktorý zahŕňa v podstate všetky americké akcie.

Referencie

Pozri aj 
Charles Dow

Zdroj 

Burzové indexy