Zemplín (slovenský región)

Zemplín je slovenský región zodpovedajúci územiu Zemplínskej župy spred roku 1918, ktoré pripadlo Česko-Slovensku, alebo častejšie územiu Zemplínskej župy z rokov 19181922.

Dejiny 
Ako samostatný administratívny útvar vznikol Zemplín v 11. storočí. Jeho centrom bol sprvu Zemplínsky hrad, neskôr mestečko Zemplín a od polovice 18. storočia Nové Mesto pod Šiatrom. Osídlenie sa do 14. storočia sústreďovalo do Východoslovenskej nížiny. Hornaté oblasti boli osídlené prevažne rusínskym obyvateľstvom v rámci valaskej kolonizácie. Negatívne poznačila obyvateľstvo osmanská okupácia v 16. a 17. storočí, stavovské protihabsburské povstania a hromadná emigrácia chudobného obyvateľstva v priebehu 18. a 19. storočia na Dolnú zem a do zámoria. Najviac sa emigrácia dotkla miest Trebišov, Michalovce, Sečovce, Kráľovský Chlmec, Snina a Zemplín. Niektoré obce boli úplne opustené.

V roku 1918 (potvrdené Trianonskou zmluvou roku 1920) sa územie Zemplína rozdelilo medzi Česko-Slovensko a Maďarsko. Zemplínska župa sa na Slovensku spojila so slovenskou časťou Užskej župy. Súčasťou Užskej župy na Slovensku bol takmer celý okres Sobrance a východná polovica okresu Michalovce. V súčasnosti sa teda aj toto územie bývalej Užskej župy pokladá za súčasť Zemplína a  označuje sa niekedy ako mikroregión Sobrance.

Táto rozšírená Zemplínska župa 1.1.1923 zanikla a stala sa súčasťou Košickej (veľ)župy. Roku 1928 bolo župné zriadenie na Slovensku zrušené.

Počas 2. svetovej vojny sa južná časť slovenského Zemplína stala súčasťou Maďarska a bola pripojená k maďarskej Zemplínskej (Zemplén) a Užskej (Ung) župe. Po skončení vojny boli obnovené predvojnové hranice medzi ČSR a Maďarskom.  Na Slovensku je územie Zemplína rozdelené medzi Prešovský kraj a Košický kraj.

Obyvateľstvo 
V regióne Zemplína (na Slovensku) dnes žije asi 430 000 obyvateľov. Z etnického hľadiska tvoria obyvateľstvo Zemplína: Slováci, Maďari, Rusíni, Ukrajinci a Rómovia. Rusínske a ukrajinské obyvateľstvo obýva predovšetkým Nízke Beskydy od Stropkova, cez Papín až po Sninu. Ako "rusnácke" sa zvyknú označovať aj obce v  Slanských vrchoch (od obce Hlinné až po obec Brezina a Byšta) s obyvateľstvom gréckokatolíckeho a pravoslávneho vyznania, ktoré sa však hlási prevažne k slovenskej národnosti. Rusínske obyvateľstvo Zemplína sa delí na dve etnografické skupiny: Lemkov a Pujďakov, alebo Bojkovia. Lemkovia obývajú severnú časť Slovenska od zemplínskej Vyšnej Jablonky na východe až po spišský Veľký Lipník na na západe; zatiaľ čo Pujďaci alebo inak nazývaní Bojkovia, obývajú územie od rieky Pčolinky, horného toku Cirohy až k hraniciam s Poľskom a Ukrajinou. Kvôli výstavbe vodného diela Starina v 80. rokoch 20. storočia  zaniklo sedem pujďackých obcí.

V juhovýchodnej časti Zemplína  sa nachádza viac ako 20 obcí (Veľký a Malý Kamenec, Strážne, Malý Horeš, Beša, Čičarovce, Krišovská Liesková atď.) so zastúpením obyvateľov maďarskej národnosti väčším ako 80%. Mestskými centrami východoslovenských Maďarov sú Veľké Kapušany (59,6 % Maďarov) a Kráľovský Chlmec (73,6 % Maďarov).

Silné zastúpenie má na Zemplíne aj rómske obyvateľstvo, ktoré je koncentrované najmä v obciach stredného Zemplína. Podľa Atlasu rómskych komunít z roku 2013 majú majoritné zastúpenie Rómovia v 27 zemplínskych obciach -  Pavlovce nad Uhom (67,0 %), Vechec (50,9 %), Hlinné (56,5 %), Trhovište (51,0 %),  Malčice (63,6 %), Drahňov (65,0 %), Kamenná Poruba (57,5 %) Číčava (64,8 %), Nižný Žipov (50,3 %), Vŕbnica (75,1 %), Markovce (69,7 %), Lastovce (52,0 %), Blatné Remety (91,5 %) a ďalšie. Najviac Rómov žije v Trebišove (takmer 4 tisíc), a viac ako 2000 Rómov žije v Pavlovciach, Michalovciach a Vranove nad Topľou.

Významnou slovenskou etnografickou skupinou na Zemplíne sú Sotáci. Ich názov je odvodený od opytovacieho zámena "so", ktoré v ich nárečí znamená "čo". Ide o obyvateľov obcí medzi Humenným a Sninou, v oblasti prítokov riek Udava a Ciroha do Laborca a obcí ležiacich južne od mesta Humenné. Druhá skupina Sotákov sú tzv. sobraneckí Sotáci. ktorí obývajú 8 obcí juhovýchodne od Sobraniec.

Z náboženské hľadiska tvorí územie Zemplína hranicu medzi katolíckym západom a ortodoxným východom. V dôsledku etnicky a konfesionálne zmiešaných manželstiev nemožno jednoznačne odvodzovať náboženskú príslušnosť od etnickej. Vo všeobecnosti však platí, že prevažná časť Rusínov a Ukrajincov sa hlási k gréckokatolíckej a pravoslávnej cirkvi, kým Maďari sú príslušníci kalvínskej reformácie. Obyvateľstvo evanjelického vyznania je koncentrované do okolia Vranova nad Topľou. V minulosti sa na Zemplíne nachádzali významné židovské komunity, predovšetkým v Stropkove, Michalovciach (31% - rok 1939), Humennom (32% - rok 1939), Kráľovskom Chlmci, Mrázovciach, Sečovciach, Somotore a Vranove nad Topľou.

Jazykové a etnické zloženie obyvateľstva

Sčítanie 1880 
Horný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou.

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Dolný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov.

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Sčítanie 1910 
Horný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Dolný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Sčítanie 1930 
Horný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Dolný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Sčítanie 1991 
Horný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Dolný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Sčítanie 2001 
Horný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Dolný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Náboženské zloženie obyvateľstva

Sčítanie 1880 
Horný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Dolný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Sčítanie 1910 
Horný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Dolný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Sčítanie 1930 
Horný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Dolný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Sčítanie 1991 
Horný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Dolný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Sčítanie 2001 
Horný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov, Vranov nad Topľou

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Dolný Zemplín

Dnešné administratívne územie okresov: Michalovce, Sobrance a Trebišov

Údaje: Štatistický úrad Slovenskej republiky

Horný a Dolný Zemplín 
Zemplín býva v turistických materiáloch a mapách často rozdelený na Horný Zemplín a Dolný Zemplín. Do Horného Zemplína patria okresy Humenné, Medzilaborce, Snina, Stropkov a Vranov nad Topľou, do Dolného Zemplína okresy Michalovce, Sobrance a Trebišov.

Ekonomika 
Slovenský Zemplín patrí medzi najchudobnejšie regióny na Slovensku, s vysokou mierou nezamestnanosti a nízkou podpriemernou mzdou. Najvýznamnejšími centrami zamestnanosti sú Humenné, Michalovce, Trebišov a Vranov nad Topľou.

Cestovný ruch

Hrady 
 Zemplínsky hrad
 Jasenovský hrad
 Michalovský hrad
 Stropkovský hrad
 Tibavský hrad
 Bačkovský hrad
 Brekovský hrad
 Čičava
 Parič
 Viniansky hrad

Vodné plochy 
 Zemplínska šírava
 Vinianske jazero
 Morské oko (Vihorlat)
 Starina
 Senianske rybníky
 Veľká Domaša

Turistika 
 Vihorlatské vrchy (Chránená krajinná oblasť Vihorlat)
 Bukovské vrchy (Národný park Poloniny)

Kultúra 

 Zemplínske múzeum v Michalovciach
 Vihorlatské múzeum v Humennom
 Vlastivedné múzeum v Trebišove
 Múzeum moderného umenia Andyho Warhola v Medzilaborciach
 Medzinárodná galéria MIRO v Snine

Galéria 
Kliknite na obrázok pre jeho zväčšenie.

Externé odkazy 
 o Zemplíne v diele : TAJOVSKÝ, Jozef Gregor. Malý kultúrny zemepis východného Slovenska : Stolice spišská, šarišská, zemplínska, užhorodská a abanovozámska. V Jekaterinburgu: Československá tlačová kancelária v Rusku, 1919. Knižnica Slovenských hlasov, č. 6. 32 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB

Referencie 

 
Regióny na Slovensku