Acetylén

Acetylén (systematické pomenovanie etín) je chemická zlúčenina patriaca medzi uhľovodíky, konkrétne do skupiny alkínov. Objavil ho v roku 1836 Ír Edmund Davy. Za normálnych podmienok je to plynná bezfarebná látka bez zápachu (technický acetylén má nepríjemný cesnakový zápach), ktorá so vzduchom vytvára vysoko výbušnú zmes.

Výroba

Hydratáciou karbidu vápenatého 

 Vstup: oxid vápenatý, uhlie (resp. koks)
 Výstup: karbid vápenatý, oxid uhoľnatý
 CaO + 3 C → CaC2 + CO

 Vstup: karbid vápenatý, voda;
 Výstup: acetylén, hydroxid vápenatý
CaC2 + 2 H2O → Ca(OH)2 + C2H2 

Produkcia plynu je 347 litrov na 1 kg karbidu vápenatého. Výhoda je v skladovateľnosti karbidu vápenatého a rýchlej produkcii acetylénu pri jeho hydratovaní.

Krakovaním ľahkých benzínov s dodatočnou premenou produktov 
 Vstup: ľahké benzíny, voda 
 Výstup: acetylén, etén, metán, oxid uhoľnatý, vodík
 CnH2n + 2 → 2 C2H2 + CmH2m

Využitie etínu 
Používa sa ako technický plyn pri rôznych chemických procesoch a ako palivo do plynových zváračiek a karbidových lámp; zmes acetylénu s kyslíkom horí plameňom s teplotou až 3000 °C. Pri jeho spaľovaní dochádza ku trom rôznym reakciám podľa množstva kyslíka vstupujúceho do reakcie.

2 C2H2 + O2 → 4 C + 2 H2O

2 C2H2 + 3 O2 → 4 CO + 2 H2O

2 C2H2 + 5 O2 → 4 CO2 + 2 H2O

Rozpoznať reakciu je možné podľa teploty plameňa a produkcie sadzí. 

V minulosti bol acetylén hlavnou surovinou na výrobu alifatických uhľovodíkov, dnes slúži predovšetkým na výrobu vinyléterov a esterov, 1,4-butándiolu.

Upozornenie
Acetylén je síce netoxický, ale pri vyššej koncentrácii ma po vdýchnutí dusivé a mierne narkotické účinky. Pri tlaku prevyšujúcom 150 kPa (neoverené) alebo privedení do kvapalného alebo tuhého skupenstva samovoľne exploduje. Kvôli tomuto nepríjemnému javu sa vo vysokotlakových nádobách skladuje rozpustený v acetóne.

Referencie

Externé odkazy
 Údaje o acetyléne  

Alkíny