Bratislavský mier (1805)

Bratislavský mier bola zmluva, ktorá bola podpísaná po bitke pri Slavkove v Bratislave 26. decembra 1805 v Primaciálnom paláci medzi Francúzskym a Rakúskym cisárstvom. Mier ukončil tretiu koaličnú vojnu, ktorá bola súčasťou napoleonských vojen.

Rokovaní o mieri sa nezúčastnili samotní panovníci, ale iba diplomati. Rakúsko zastupoval knieža Johann-Joseph Lichtenstein, Francúzsko Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord. O deň neskôr zmluvu ratifikoval Napoleon v Schönbrunne. Ako nátlak na Rakúšanov sa používala ešte nepodpísaná mierová zmluva s Pruskom.

Rakúsko sa vzdalo v prospech Francúzska alebo jeho spojencov svojich území:
 Benátsko, Istria, Dalmácia, Kotor (získalo ich napoleonské Talianske kráľovstvo)
 Augsburg (získalo Bavorsko)
 Tirolsko a Vorarlbersko (obe získalo Bavorsko)
 Breisgau (získalo Badensko)
 zvyšné Predné Rakúsko (získalo ho Bádensko a Württembersko)

Ďalej súhlasilo, že bavorské a württemberské kurfirstvo budú povýšené na kráľovstvá a bádenské markgrófstvo na veľkokniežatstvo. Okrem toho musel cisár František I. uznať Napoleona za cisára a vopred dať súhlas na vznik spolku, ktorý sa neskôr nazýval Rýnsky spolok.

Francúzsko sa vzdalo Soľnohradského arcibiskupstva (od roku 1803 kurfirstvo) a Berchtesgadenu.

Tento mier nepriamo spôsobil zánik Svätej rímskej ríše, lebo ním funkcia rímsko-nemeckého cisára fakticky stratila význam.

Väčšina územných presunov podľa Bratislavského mieru bola zrušená v rámci viedenského kongresu 1815, no Salzbursko zostalo dodnes súčasťou Rakúska.

Vďaka tomuto mieru existuje v Paríži pomerne významná Rue de Presbourg (Bratislavská ulica).

Externé odkazy 
 Text po nemecky (Friedenstraktat zwischen Sr. Majestät dem Kaiser der Franzosen, König von Italien und Sr. Majestät dem Kaiser von Oesterreich) (documentarchiv.de)

Dejiny Bratislavy
Mierové zmluvy
 
Mier (1805)