Abovci

Abovci (v základnom tvare Aba) je jeden z najstarších a najvýznamnejších ranouhorských šľachtických rodov. Rod bol pomenovaný po svojom najvýznamnejšom členovi, Samuelovi Abovi,treťom uhorskom kráľovi, zaťovi kráľa Štefana I. Abovské panstvo sa rozkladalo v kraji pod pohorím Matra, pravdepodobné sídlo ranouhorského kniežatstva bol Jáger. Abovci medzi inými postavili i Slanecký hrad a hrad Branč. Názov rodu sa taktiež zachoval aj v názvoch viacerých sídlisk, medzi nimi napr. Abasár, Abaujvár, Abaújszina, Abaújszántó, či v názve regiónu a bývalej župy Abov.

Dejiny rodu 
Predkovia rodu pochádzali z časti Chazarov, ktorí sa v 9. storočí odtrhli od Chazarského kaganátu a pridali k starým Maďarom. Najstarším známym predkom bol Póta (Pata), ktorý si pod Matrou (Heves) postavil hrad. Po vzniku Uhorska získali Abovci panstvá aj severnejšie, v Above a Šariši. Vrchol svojho vplyvu dosiahli v časoch kráľa Štefana I., keď sa knieža Samuel Aba oženil so Štefanovou najmladšou dcérou a stal sa uhorským palatínom. Po povstaní Uhrov proti Štefanovmu synovcovi Petrovi Orseolovi sa v rokoch 1041-1044 Samuel Aba stal aj uhorským kráľom. V roku 1067 založili rodový benediktínsky kláštor vo Feldebrő a v roku 1143 v Krásnej nad Hornádom. Samuelova vláda netrvala dlho a po tom, čo si znepriatelil domácu šľachtu i nemeckého cisára Henricha bol Samuel po bitke pri Menfő (1044) popravený. V arpádovských časoch sa viacerí Abovci stali najvyššími krajinskými hodnostármi a sudcami. Z písomných prameňov z 13.-14. storočia možno doložiť až 28 vetiev rodu. Z územia terajšieho Slovenska to boli napríklad šľachtici z Hosťoviec (Vendégi), z Berótoviec (Bertóty), zo Širokého (Širokai), z Hendrichoviec (Hedri), z Drienova (Šomoši), z Lipovca (Kecer) a mnohé ďalšie. Významný vplyv si Abovci, a najmä ich vetva Omodejovci, udržali až do začiatku 14. storočia.Na svoju, od panovníka nezávislú politiku Abovci (Omodejovci) doplatili po nástupe kráľa Karola Róberta z Anjou, ktorý ich v roku 1312 pri Rozhanovciach porazil a skonfiškoval veľkú časť ich majetkov. V tomto čase význam rodu postupne upadal až nakoniec rod úplne vymizol z písomných prameňov.

Známi príslušníci rodu 
, Medzi najvýznamnejších členov rodu patrili:

Samuel Aba  (* cca 990 – †1044), uhorský kráľ  v rokoch (1041-1044)
Finta Aba († 1287), sedmohradský vojvoda, palatín
Omodej Aba († 1311), palatín, uhorský oligarcha, zakladateľ vetvy rodu Omodejovcov
Peter Aba, krajinský sudca
Mikuláš Aba, dalmátsko-chorvátsky bán  (1272–1273)
 Makján Aba († 1288), palatín, zakladateľ vetvy rodu Debrői de Debrő
 Dávid Aba, župan
 Marhard Aba, župan, zakladateľ vetiev rodu Aszalay a Szikszay
 Peter Aba, župan
 Bodon Aba, župan
 Csobán Aba,  župan
 János Aba, župan
 Benenik Aba, župan
 Kompolt Aba, župan, zakladateľ vetiev rodu Kompolthi a Visontai
 Alolbodus Aba, župan

Galéria

Referencie

Literatúra 

 Kristó, Gyula (editor): Korai Magyar Történeti Lexikon – 9–14. század (Encyclopedia of the Early Hungarian History – 9–14th centuries); Akadémiai Kiadó, 1994, Budapest; ISBN 963-05-6722-9.

Pozri aj 

 Samuel Aba
 Omodej Aba
 Omodejovci

Iné projekty

Externé odkazy 

 Abovci

Šľachtické rody v Uhorsku
Šľachtické rody na Slovensku