Malá dunajská kotlina

Malá dunajská kotlina (iné názvy pozri nižšie) je geomorfologická subprovincia Západopanónskej panvy v Maďarsku, na západnom Slovensku (Podunajská nížina) a čiastočne v Rakúsku.

Názvy 
Slovenské názvy tejto subprovincie (resp. kotliny) sú: 
 Malá dunajská kotlina (niekedy v tvare: Malá Dunajská kotlina), Malá dunajská nížina, Malá uhorská nížina, Kisalföld;
 zriedkavo: Malá nížina, Malá maďarská nížina, Rábska kotlina, Rábska panva;
zastarano: Malá Dolná zem, Podunajská nížina, Bratislavská nížina , Komárňanská nížina.
Malá uhorská nížina, Malá maďarská nížina, Malá nížina či Kisalföld môže byť v užšom zmysle len názov maďarskej časti Malej uhorskej kotliny. O iných významoch názvov Rábska kotlina, Rábska panva, Podunajská nížina, Bratislavská nížina a Komárňanská nížina pozri rozlišovacie stránky Győri-medence, Podunajská nížina (rozlišovacia stránka) a Bratislavská nížina.

Maďarské názvy Malej dunajskej kotliny sú: Kisalföld (starší pravopis: Kis-Alföld alebo Kis Alföld), Győri-medence, zastarané maďarské názvy sú: Kis-Magyar-alföld a Pozsonyi-medence. Nemecké názvy sú: Kleine Ungarische Tiefebene, Kleine Tiefebene, Kleines Ungarisches Tiefland; zriedkavo: Raaber Becken; zastarané nemecké názvy sú: Pressburger Tiefebene, Pressburger Becken alebo Oberungarische Tiefebene.

Z čisto geologického hľadiska sa Malá uhorská kotlina označuje aj týmito názvami: Podunajská panva, Dunajská panva, zriedkavo: Malá dunajská panva, zriedkavo alebo zastarano: Komárňanská panva, zastarano: Bratislavská panva. Pojem Podunajská panva sa v užšom zmysle vzťahuje len na slovenskú časť tejto panvy a je teda rozsahom zhodný s Podunajskou nížinou v modernom ponímaní.

Členenie 
Malá dunajská kotlina (synonymá pozri vyššie):
Podunajská nížina - toto je názov slovenskej časti Malej dunajskej kotliny
Podunajská pahorkatina
Podunajská rovina
Vorland im Osten v užšom zmysle (= Neusiedler Becken) - toto je názov rakúskej časti Malej dunajskej kotliny (presnejšie: rakúskej časti v okolí Neziderského jazera, lebo porov. Poznámku 1); porov. aj Poznámku 2
Kisalföld v užšom zmysle (po slovensky aj: Malá uhorská [alebo maďarská] nížina v užšom zmysle, Malá nížina v užšom zmysle) - toto je názov maďarskej časti Malej dunajskej kotliny
Győri-medence (po slovensky aj: Rábska kotlina, Rábska panva) v užšom zmysle - toto je územie v Maďarsku približne na území Rábsko-mošonsko-šopronskej župy; porovnaj aj Poznámku 3
Komárom-Esztergomi-síkság (= Győr-Esztergomi teraszos síkság) - toto je územie v Maďarsku približne v nížinatých častiach Komárňansko-ostrihomskej župy
Marcal-medence - toto je územie v Maďarsku v južnom povodí rieky Marcal (t.j. medzi Kemenshátom a Zadunajským stredohorím)

Poznámky:
1. Niekedy sa do Malej dunajskej kotliny popri vyššie uvedených územiach zahŕňa aj Sopron-Vasi-síkság s priľahlými časťami regiónu Alpokalja a bezprostredne priľahlými malými rakúskymi nižinatými územiami v strednej časti rakúsko-maďarskej štátnej hranice, niekedy sa zahŕňa navyše aj Kemeneshát (resp. Kemenesvidék) a niekedy navyše aj rakúske územie Oststeirisches Hügelland. Južná a juhozápadná hranica Malej dunajskej kotliny teda nie je jednoznačná.
2. Vorland im Osten v širšom zmysle zahŕňa aj Vorland im Südosten, t.j. Oststeirisches Hügelland a pod.. Vorland im Südosten sa ale spravidla (porov. však Poznámku 1) nezaraďuje do Malej dunajskej kotliny.
3. Győri-medence (Rábska kotlina, Rábska panva) v širšom zmysle je súhrnné označenie pre Podunajskú rovinu + Neusiedler Becken + Győri-medence v užšom zmysle. Győri-medence v najširšom zmysle je iný názov Malej dunajskej kotliny.

Zdroje kapitoly Členenie:

Geológia (Podunajská panva) 
Podunajská panva je mladotreťohorná (neogénna) panva, ktorá tvorí severný výbežok západopanónskej panvy. Jej výplň je tvorená morskými, brakickými až sladkovodnými sedimentami, hlavne pieskami, ílmi, štrkmi a vulkanoklastikami, miocénneho až pliocénnho veku, ktoré prekrývajú pomerne hrubé nánosy kvartérnych štrkopieskov. Celková hrúbka panvy je najväčšia v oblasti gabčíkovskej (čiastkovej) panvy, kde dosahuje pravdepodobne až . Panva, ktorá je súčasťou panónskeho panvového systému, vznikla aktívnou zaoblúkovou extenziou a následnou značnou termálnou subsidenciou v postriftovom štádiu vývoja. Počas mladších treťohôr (pliocén) a počas štvrtohôr je v štádiu takzvanej inverzie panvy, pri ktorej dochádza k poklesu v jej centrálnej časti a zároveň miernemu výzdvihu okrajov panvy, napríklad v oblastiach Malých Karpát, Nitrianskej a Hronskej pahorkatiny, alebo pahorkatín v oblasti okolia Győru.

Zdroje

Pozri aj 
 Panónska panva
 Fyzickogeografické členenie Maďarska

Iné projekty 

 
Kotliny na Slovensku
Geografia Maďarska
Geografia Rakúska
Západopanónska panva
Geomorfologické subprovincie na Slovensku