Ilava (okres)

Na severe hraničí s Českom a okresmi Púchov, Považská Bystrica a Žilina a na juhu s okresom Trenčín a Prievidza.

Sídlo okresu, Ilava, je s 5600 obyvateľmi najmenším okresným mestom na Slovensku. Najväčším mestom okresu je Dubnica nad Váhom, v ktorej žije asi 23 000 obyvateľov (teda asi 4× toľko, čo Ilava) a je tak paradoxne najväčším slovenským mestom, ktoré nie je mestom okresným. Väčší ako Ilava je aj Nová Dubnica. Pravdepodobným dôvodom pre umiestnenie sídla okresu do Ilavy je fakt, že Ilava je na rozdiel od Dubnice historickým centrom územia, zatiaľ čo Dubnica vďačí za svoju veľkosť povojnovému priemyselnému rozmachu.

Prírodné pomery 
Jadro okresu sa rozprestiera v Ilavskej kotline, ktorá je súčasťou Považského podolia. 
Odtiaľ vybieha na západ Bielych Karpát a na východ Strážovských vrchov.
Najvyššie,  vystupuje územie na Strážove, najvyššom bode Strážovských vrchov. Najnižším miestom,  je výtok Váhu z územia okresu.

Vodstvo 
Hlavnou riekou okresu je Váh, ktorý z oboch pohorí priberá niekoľko prítokov. Z nich je najväčšia Vlára, ktorá privádza vody až z moravského územia. V Ladcoch, Ilave a v Dubnici nad Váhom sú na vážskom kanáli postavené vodné elektrárne.

Pôdne typy 
Z pôdnych typov sa na nive Váhu vyskytujú nivné pôdy fluvizeme, v Strážovských vrchoch a v oblasti bradlového pásma prevažujú rendziny, v Bielych Karpatoch hnedé lesné pôdy kambizeme.

Flóra 
Ilavská kotlina je odlesnená, z lužných drevín sa zachovali malé zvyšky. V pohoriach prevládajú bukové lesy. Menšie smrekové a borovicové lesy pokrývajú vápencové bradlá. K vzácnym rastlinným druhom Strážovským vrchom a Bielych Karpát patria: viac druhov orchideí, tarica skalná, astra alpínska, zvonček hrdlohoj, ranostaj venčený, žltohlav európsky, plavúň sploštený.

Fauna 
Zo živočíchov prevažujú zástupcovia spoločenstva listnatných lesov: diviak lesný, srnec lesný, jeleň lesný, líška hrdzavá, jazvec lesný, kuna lesná. Z chránených živočíchov sa tu vyskytujú: medveď hnedý, jež východný, holub plúžik, užovka stromová, fuzáč alpský, jasoň červenooký a viacero druhov sov.

Klíma  
Dno Považského podolia patrí do teplej, stráne pohorí do mierne teplej a vrcholy do chladnej klimatickej oblasti.

Poľnohospodárstvo

Výmery pôdy
Databáza regionálnej štatistiky (2009)
Rozloha: 
Poľnohospodárska pôda: 
z toho orná pôda: 
Nepoľnohospodárska pôda: 
z toho lesná pôda:

Hektárová úroda 
Databáza regionálnej štatistiky (2010)
Zrniny: 
Obilniny: 
Olejniny: 
Zemiaky: 
Krmoviny:

Stav hospodárskych zvierat 
Databáza regionálnej štatistiky (2009)
Hovädzí dobytok: 3 422 ks.
Ošípané: 4 785 ks.
Hydina: 25 874 ks.
Kozy a capy: 226 ks.
Kone: 44 ks.

Obyvateľstvo 
Počet obyvateľov je v okrese Ilava len o niečo nižší ako je celoslovenský priemer. Hustota zaľudnenia je však viac ako 1,5-krát vyššia ako celoslovenský priemer. Obyvateľstvo je skoncentrované do stredu okresu do Považského podolia. Strážovské vrchy a Biele Karpaty sú osídlené riedko. Vo vývoji počtu obyvateľstva je pozoruhodná dynamika v období 1950 – 1991, kedy sa počet obyvateľov zvýšil takmer 2,5-krát.

Vývoj počtu obyvateľstva 
rok 1869: 15 894
rok 1910  17 237
rok 1921: 19 212
rok 1950: 25 661
rok 1991: 61 047
rok 1995: 62 283
rok 2001: 62 042
rok 2009: 60 703
rok 2010: 60 593

Veková štruktúra obyvateľstva
Databáza regionálnej štatistiky (2010)
predproduktívny vek (0 – 14): 7 878 obyv. (13,00%)
produktívny vek (15 – 64): 45 173 obyv. (74,55%)
poproduktívny vek (nad 65): 7 542 obyv. (12,45%)

Stredná dĺžka života pri narodení 
Databáza regionálnej štatistiky (2010)
Muži: 71,12 rokov
Ženy: 79,09 rokov

Mestské a vidiecke obyvateľstvo 
Databáza regionálnej štatistiky (2010)
Počet obyvateľov v mestách: 42 175 obyv. (69,60%)
Počet obyvateľov vo vidieckych obciach: 18 418 obyv. (30,40%)

Základné charakteristiky pohybu obyvateľstva 
Databáza regionálnej štatistiky (2010)
Počet živonarodených: 592
Počet zomretých: 564
Prirodzený prírastok/úbytok obyvateľstva: +28 (+0,04%)
Celkový prírastok/úbytok obyvateľstva: −110 (−0,18%)
Počet sobášov: 308
Počet rozvodov: 136
Počet potratov: 157

Národnostná štruktúra obyvateľstva 
Údaje sú čerpané zo Sčítania obyvateľov, domov a bytov (SODB) z roku 2001.

Údaje zo sčítaní z rokov 1910 a 1930 sú zmenené podľa súčasných administratívnych hraníc okresu z roku 1996.

Údaje sčítania, ktoré sú hrubým textom sú z posledného oficiálneho sčítania.

Náboženská štruktúra obyvateľstva 

Údaje sú čerpané zo Sčítania obyvateľov, domov a bytov (SODB) z roku 2001.

Údaje zo sčítaní z rokov 1910 a 1930 sú zmenené podľa súčasných administratívnych hraníc okresu z roku 1996.

Údaje sčítania, ktoré sú hrubým textom sú z posledného oficiálneho sčítania.

Jazyková štruktúra obyvateľstva

Výsledky volieb

Voľby 2016

Voľby 2012

Voľby 2010

Sídla 
Ilava – leží na ľavom brehu Váhu v centre Považského podolia medzi bližšími Strážovskými vrchmi a protiľahlými Bielymi Karpatmi. Počtom obyvateľov sa medzi mestami Slovenska zaraďuje až na 112.miesto a je zároveň najmenším okresným mestom. Najstaršia písomná zmienka o nej pochádza z roku 1332.
Dubnica nad Váhom – leží na ľavom brehu Váhu v Považskom podolí pod západnými výbežkami Strážovských vrchov. Je 27. najväčším mestom na Slovensku a vôbec najväčším bez funkcie okresného sídla. Prvá písomná zmienka o sídle pochádza z roku 1193. Rast a prosperita mesta sa zakladá na rozsiahlej zbrojárskej výrobe, založenej už za prvej ČSR.
Nová Dubnica – leží na ľavom brehu Váhu pod výbežkom Strážovských vrchov blízko Dubnice nad Váhom. Je 62. najväčším mestom Slovenska. Nová Dubnica vznikla roku 1953 pôvodne ako sídlisko Dubnice. Do roku 2001 bolo najmladším mestom na Slovensku.
Vo vidieckych obciach žije 30% obyvateľov, čo znamená, že okres patrí medzi výrazne urbanizované územia Slovenska.

Štruktúra vidieckych sídel 
0-199 obyv. 0 obcí
200 – 499 obyv. 5 obcí
500 – 999 obyv. 8 obcí
vyše 1000 obyv. 5 obcí

Údaje o vidieckych obciach 
Najstaršia: Kameničany (1193)
Najmladšia: Ladce (1469)
Najnižšie položená: Borčice 
Najvyššie položená: Vršatské Podhradie 
Najväčší kataster: Zliechov 
Najmenší kataster: Borčice 
Najväčší počet obyvateľov: Pruské 2 189 obyv. (december 2010)
Najmenší počet obyvateľov: Vršatské Podhradie 243 obyv. (december 2010)

Energetika 
Databáza regionálnej štatistiky (za rok 2009)
Spotreba elektriky (MWh): 172 432
Spotreba motorovej nafty (t): 2 663
Spotreba vykurovacích olejov (t): 999 999
Spotreba tepla (GJ): 51 300
Spotreba čierneho uhlia, hnedého uhlia a koksu (t): 42 172
Spotreba zemného plynu (): 16 861

História 

Celé územie dnešného okresu Ilava patrilo od 13.storočia do roku 1848 do Trenčianskej stolice, neskôr až do roku 1922 do Trenčianskej župy.
Okres Ilava vznikol pri administratívnom členení Slovenska roku 1923 za prvej ČSR. Jeho tvar sa však podstatne líšil od dnešného. Vtedy mu nepatrila severozápadná časť za riekou Váh, jeho súčasťou však bolo rozsiahle územie na severovýchode. Z dnešného okresu Púchov boli ilavské 3 obce: Beluša, Mojtín a Visolaje a z okresu Považská Bystrica až 5 obcí, a to Horný Lieskov, Dolný Lieskov, Slopná, Podskalie a Pružina.Na východe patrila k Ilave ešte obec Gápel, dnes už miestna časť obce Valaskej Belej. V rokoch 1923 – 1928 a 1938 – 1945 sa okres Ilava rátal medzi okresy Trenčianskej župy.
Dnešnú podobu získal okres Ilava v roku 1949. Vtedy k nemu pričlenili obce na severozápade za riekou Váh, no v prospech púchovského a považskobystrického okresu stratil spomínané obce na severovýchode. Jediný rozdiel oproti dnešnému stavu predstavuje obec Valaská Belá, ktorá dnes nepatrí do okresu Ilava. Okres bol vtedy súčasťou Žilinského kraja. Roku 1960 okres Ilava zanikol a stal sa časťou okresu Považská Bystrica. Len obec Valaská Belá získal okres Prievidza. Okres Považská Bystrica aj Prievidza patrili do roku 1990 do Stredoslovenského kraja.
Okres Ilava bol zriadený zákonom NR SR č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky, ktorý nadobudol účinnosť dňa 24.7.1996.

Referencie

Pozri aj 

 Zoznam okresov na Slovensku
 Administratívne členenie Slovenska

Iné projekty

Externé odkazy 
 [ Okres Ilava v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

 *
Ilava
Ilava