Karol Ľudovít Libai

Karol Ľudovít Libai (* 13. máj 1814, Banská Bystrica - † 16. január 1888, Viedeň, Rakúsko) bol slovenský litograf, vedutista, cestovateľ, kresliar a maliar.

Rodina 
 otec Samuel Libai (1782 - 1866), banskobystrický zlatník a strieborník
 matka Anna Rosina Friderica Carolina rod. Schröppelová (1789 - 1862)
 brat Gustáv Teofil Libai (1812 - 1853), lekár a ďalší súrodenci

Životopis 

Začínal ako zlatník a v rokoch 1829 – 1832 sa učil remeslo u svojho slávneho otca Samuela. Zlatnícky cech ho 23. januára 1832 povýšil do tovarišského stavu. O dva roky neskôr bol už zlatnícky majster, o čom svedčí oficiálny dokument s podpisom a pečaťou Samuela Libaya, ktorý sa dnes nachádza v súkromnej zbierke v Rakúsku. Mladý dvadsaťročný zlatnícky majster odcestoval do Viedne, kde si mal prehlbovať zlatnícke zručnosti. Avšak, bohatý viedenský kultúrny život zlákal Ľudovíta k inému druhu umenia.

Maliar 
Ľudovít sa vo Viedni zapísal v roku 1835 na Akademie der bildenden Künste. Jeho učitelia boli významní maliari, o. i. portrétisti Karl Gsellhofer a Johann Nepomuk Ender, autor religióznych fresiek a dôverný priateľ skladateľa Franza Schuberta, Leopold Kupelweiser a aj krajinkár Joseph Mössmer. V maliarskej tvorbe sa Ľudovít orientoval najmä na krajinky a veduty. V technike maľovania sa od roku 1845 zdokonaľoval u mecéna umenia grófa Augusta Ferdinanda von Breunnera.

Cestovateľ 
Banskobystrický maliar veľa a rád cestoval. Z jeho ciest po Európe sa zachovalo niekoľko albumov litografií. Po prvý raz vystavoval veduty v Pešti (1840), samostatný album vydal v Bad Ischli (1848) a o rok vznikla kolekcia 18 litografií zo Salzburgu a kraja Salzkammergut s krásnymi jazerami. V rokoch 1849 – 1850 precestoval Bavorsko, Toskánsko a južné Taliansko, maľoval veduty pre arcivojvodu Jána Habsbursko-Lotrinského. Výsledkom cesty do Egypta (1855 – 1856) bol druhý album 45 farebných litografií, za ktorý mu v roku 1857 udelili v Berlíne cenu Alexandra von Humbolta – Humbolt Preis. V 50-tych rokoch úspešne vystavoval svoje dielo v Dome umenia vo Viedni.

Na Slovensku 
Prvá litografia Banskej Bystrice pochádza z roku 1852, keď sa Ľudovít vrátil do rodného mesta. Jeho pobyt potvrdzuje aj žiadosť policajného komisariátu z Wildbad-Gasteinu župnému úradu v Banskej Bystrici o vydanie cestovného pasu pre akademického maliara Ľudovíta Libaya. O päť rokov neskôr opäť pricestoval na Slovensko. Kreslil najmä hrady, o. i. Devín, Oravský zámok alebo Zvolenský zámok. Počas ďalšieho pobytu v júli a auguste 1883 kreslil nielen v Banskej Bystrici, ale aj v Sklených Tepliciach a na Štrbskom Plese. Do mesta po Urpínom sa potom vrátil ešte dvakrát, a to v auguste 1884 a 1886.

Grafické albumy
Z mnohých grafických albumov spomeňme osem litografií z okolia Blatenského jazera, sériu devätnástich grafických listov z Wildbad-Gasteinu. Vo Viedni vyšla grafická séria šiestich litografií venovaná kúpeľom Sliač. O rok neskôr vznikla séria grafických listov dedikovaná kúpeľom a prírode v Starom Smokovci. Dobová tlač takto zachytila portrét Ľudovíta Libaya: „...bol strednej štíhlej postavy, podlhovastej tváre s blond vlasmi a modrými očami bez zvláštnych znamení. Jeho rodiskom bola Banská Bystrica, kde bol aj policajne príslušný (1860). Býval vo Viedni.“ V 70-tych rokoch pracoval v južnom Tirolsku a Korutánsku. Posledné kresby vznikli v Salzburgu rok pred jeho smrťou.

Dobročinnosť 
Začiatkom mája 1887 spísal Ľudovít Libay vo Viedni desaťstranový testament. Významnú čiastku v ňom venoval evanjelickej elementárnej škole v Banskej Bystrici na podporu chudobných žiakov. Šaty a obuv dostali deti chudobných a siroty vždy na Štedrý večer. Karol Ľudovít Libay zomrel slobodný a bezdetný 16. januára 1888 vo Viedni. Jeho telesné pozostatky sú uložené na Evangelischer Friedhof Matzleinsdorf v rakúskom hlavnom meste. Pohreb bol podľa jeho osobného želania skromný a pozostalí mu splnili aj posledné prianie - po smrti mu prepichli srdce. Ľudovít Libay bol významný a uznávaný umelec nášho mesta. Zanechal po sebe rozsiahle dielo, stovky kresieb, akvarelov, grafických listov a milovaných vedút.

Svoje kreslené reportáže vydal ako litografické albumy. Jeho umelecký význam spočíva v realisticky videných krajinárskych kresbách. Najvýznamnejšie diela sú umiestnené v SNG, v Galérii hlavného mesta Bratislavy, vo Stredoslovenskom múzeu v Banskej Bystrici, Východoslovenskom múzeu v Košiciach, vo viedenskej Albertine a v Maďarskej národnej galérii v Budapešti. Zomrel slobodný a bezdetný.

Dielo 
 Celkový pohľad na Banskú Bystricu (akvarel 1833)
 Slovenský chlapec (1839)
 Bašta banskobystrického mestského opevnenia (1852)
 Pohľad na hrad Devín od Dunaja (kresba ceruzkou)
 Studenovské vodopády (kolorovaná litografia, okolo roku 1860)

Referencie

Literatúra 
 Slovenský biografický slovník
 Umenie 19. storočia na Slovensku
GLOCKO, Filip: Karol Ľudovít Libay. In: Radničné noviny mesta Banská Bystrica, ročník XII., číslo 8., august 2018, s. 12.
 ZMETÁKOVÁ, Danica: Karol Ľudovít Libay (1814 – 1888). Cesty a návraty na Slovensko. Slovenská národná galéria, Bratislava 1997, ISBN 80.85188-92-9.
 ŽILÁK, Ján: Genealógia zlatníckeho rodu Libayovcov z Banskej Bystrice. In: Banská Bystrica. Historicko-etnologické štúdie 1. [Zostavila]: Bitušíková, Alexandra. Banská Bystrica, Inštitút sociálnych a kultúrnych štúdií – Fakulta humanitných vied Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici 2000. ISBN 80-8055-324-6, s. 74 – 94.
 ŽILÁK, Ján: Genealógia zlatníckeho a strieborníckeho rodu Libayovcov. In: Medzinárodný seminár – Európske ložiská striebra a vplyvy ich ťažby na životné prostredie SBM Banská Štiavnica 2002, ISBN 80-88924-23-5, s. 113 – 124.

Externé odkazy 
 
Záznam o narodení a krste v matrike - evanjelická farnosť; pokrstený ako Carolus Ludovicus Libay

Slovenskí maliari
Osobnosti z Banskej Bystrice
Slovenskí cestovatelia
Slovenskí zlatníci