Mestská hromadná doprava v Bratislave

Mestská hromadná doprava v Bratislave je najväčšia sieť mestskej dopravy na Slovensku. Je tvorená troma spôsobmi dopravy, konkrétne električkovou, trolejbusovou a autobusovou dopravou. Funguje od roku 1895, kedy bola spustená prevádzka prvej električkovej linky. Mestská hromadná doprava denne prevezie okolo 550 000 ľudí. Najrýchlejším spôsobom prepravy sú dlhodobo autobusy s priemernou rýchlosťou , po autobusoch nasledujú električky s priemernou rýchlosťou 14km/h a posledné sú trolejbusy s rýchlosťou .

Sieť bola do roku 2011 rozdelená na tri tarifné pásma. Prvé pásmo zahŕňalo centrálnu najhustejšie zaľudnenú časť mesta, ktorá sa skladá z piatich mestských častí Staré Mesto, Nové Mesto, Ružinov, Karlova Ves a Petržalka, ktorá má rozlohu okolo  a kde žije okolo 300-tisíc obyvateľov, druhé pásmo zahŕňalo zvyšných 12 mestských častí: Čunovo, Devín, Devínska Nová Ves, Dúbravka, Jarovce, Lamač, Podunajské Biskupice, Rača, Rusovce, Vajnory, Vrakuňa a Záhorská Bystrica. Tretie pásmo (pre ktoré neexistujú predplatné cestovné lístky) obsahovalo obec Chorvátsky Grob, rakúske obce Wolfsthal a Hainburg an der Donau a maďarskú obec Rajka.

Dopravu zabezpečuje mestom vlastnená akciová spoločnosť Dopravný podnik Bratislava a obsluhuje všetky obývané časti mesta Bratislava. Okrem týchto liniek DPB prevádzkuje autobusovú linku  do maďarskej obce Rajka (linka má špecifické tarifné podmienky). Od 1. septembra 2020 je premávka tejto linky dočasne zastavená.

Počiatky mestskej hromadnej dopravy v Bratislave 
Počiatky mestskej hromadnej dopravy v Bratislave sa datujú do druhej polovice 19. storočia. Mestská doprava vznikla kvôli potrebe prepravy ľudí medzi železničnými stanicami a mestom. Po Bratislave premávali drožky a fiakre – nájomné koče, ktoré boli ťahané koňmi. Jedným z prvých hromadných dopravných prostriedkov v Bratislave bol aj omnibus - voz ťahaný koňmi, s väčším počtom miest na sedenie. V roku 1873 bola konská železnica prebudovaná na parnú trakciu a vlaky už neboli vedené k Námestiu Ľudovíta Štúra. Z toho dôvodu z Námestia Ľudovíta Štúra na železničnú stanicu premávala v rokoch 1873 – 1883 konka, prezývaná aj „tramway“. Konka zanikla z dôvodu presmerovania vlakov Považskej železnice na Hlavnú stanicu.

Vznik dopravného podniku 
Predstavitelia mesta sa na konci 19. storočia rozhodli pre vybudovanie koľajovej dopravy s elektrickým pohonom. Napriek pôvodným predsudkom sa výstavba povolila. Prijatý bol návrh Ing. Alexandra Wernera z roku 1893. Ing. Werner založil spoločne s Moricom Srinzlom, Alexandrom Feiglerom a Eduardom Dubským spoločnosť, neskôr sa spoločne s dodávateľskými firmami spojili a utvorili konzorcium, ktoré sa po dohode s mestom stalo realizátorom elektrickej železnice. Neskôr Ing, Werner svoju účasť preniesol na firmu Lindheim et Co. Wien. Ďalej spoločnosť predala svoj diel firme „Ganz es társa Budapest“, ktorej spoločníkom sa stala Účastinná spoločnosť pre elektrické a dopravné podniky v Budapešti – „Részványtársaság villamos es kozlekedési vállalatok szamára, Budapest“. V roku 1898 bola z týchto dvoch spoločníkov utvorená učastinná spoločnosť „Pozsonyi villamossági részvénytársaság“, ktorá prevzala Bratislavskú mestskú elektrickú železnicu (BMEŽ) – „Pozsony Város Villamos Vasút“. Spoločnosť sa v roku 1922 premenovala na BEÚS – Bratislavskú elektrickú účastinnú spoločnosť.

Cestovné lístky a tarify 
Cestovné lístky je možné zakúpiť v automatoch na zastávkach, v sieti zmluvných predajcov (prevažne stánky), v predajniach dopravného podniku, prostredníctvom elektronickej peňaženky cez označovač vo vozidle MHD, v ktorejkoľvek predajni ZSSK po celom Slovensku. Je možné zakúpiť si aj predplatený cestovný lístok. Od 17. novembra 2008 pribudla možnosť zakúpenia cestovného lístka prostredníctvom zaslania SMS správy. Od februára 2009 je možné zakúpiť si predplatený cestovný lístok cez internet. V auguste 2011 bola zrušená možnosť zakúpenia cestovného lístka na jednotlivé pásma, čím sa pásma rušia a ostáva už iba jeden typ lístka platný pre celé mesto. Zároveň už nie je potrebné kupovať si zvlášť cestovný lístok na nočné spoje. Systém mestskej dopravy je súčasťou IDS BK. Od roku 2016 pribudla možnosť kúpy eCL prostredníctvom označovača vo vozidle MHD.

Od mája 2018 je možné platobné karty používať ako električenku. Od júla 2021 je možná kúpa jednorazového cestovného lístka platobnou kartou priamo vo vozidle. Týmto dátumom boli zrušené aj 15 minútové cestovné lístky.

Cestovné lístky

Tarify 
Bratislava sa skladá z dvoch zón (tarifných pásiem) 100 a 101, v minulosti značené ako 1 a 2.
 
 Mestské časti v zóne 100:
 Karlova Ves
 Nové Mesto
 Petržalka
 Ružinov
 Staré Mesto
 Mestské časti v zóne 101:
 Čunovo
 Devín
 Devínska Nová Ves
 Dúbravka
 Jarovce
 Lamač
 Podunajské Biskupice
 Rača
 Rusovce
 Vajnory
 Vrakuňa
 Záhorská Bystrica

Vozidlový park a linky 

Počet vozidiel a liniek (stav k 09.2022):
 Električky:
 210 vozidiel
 5 denných liniek
 0 nočnych liniek
 Trolejbusy:
 149 vozidiel
 12 denných liniek
 3 nočné linky
 Autobusy:
 576 vozidiel
 62 denných liniek
 17 nočných liniek

Referencie

Pozri aj 
 Električková doprava v Bratislave
 Trolejbusová doprava v Bratislave
 Autobusová doprava v Bratislave
 Zoznam električkových liniek v Bratislave
 Mestská hromadná doprava v Karlovej Vsi

Externé odkazy 
 Dopravný podnik Bratislava
 Prevádzkové údaje MHD v Bratislave na imhd.sk

 
Doprava v Bratislave
Bratislava