Vsetín

Vsetín () je okresné mesto v Zlínskom kraji na severovýchodnej Morave na rieke Vsetínská Bečva, 27 km severovýchodne od Zlína a 60 km juhovýchodne od Olomouca. Žije tu približne 26 100 obyvateľov (2018).

Dejiny

Najstaršie dejiny 
Prvé zmienky o Vsetíne pochádzajú z rokov 1297 – 1308 a popisujú mestečko Setteinz v údolí Vsetínskej Bečvy, s mlynom a kostolom. Prvá písomná zmienka však pochádza až z roku 1307 a už v nasledujúcom roku bol rádom templárskych rytierov prenajatý Vokovi z Kravař. Názov Wsetin sa v dokumentoch vyskytuje od roku 1396, prvý vklad vsetínskeho panstva do Moravských zemských dosiek (pozemkovej knihy) bol uskutočnený v roku 1505. Rozhodujúci vplyv na vývoj mesta mala kolonizácia v 13. a 14. storočí. V 16. storočí sa na území Vsetínska rozšíril chov kôz, z neďalekého Slovenska, neskôr sa však viac presadil chov oviec. Túto činnosť vykonávala najmä čeľaď, nazývaná valasi. Tento názov sa postupne vžil ako obecné označenie obyvateľov celého regiónu. V polovici 15. storočia bola na pravom brehu rieky Vsetínskej Bečvy, v lokalite dnešného Horného námestia vybudovaná pevnosť, ktorá bola v 17. storočí prestavaná na zámok.

Rekatolizácia a tridsaťročná vojna 
Roku 1609 vyženil vsetínske panstvo Albrecht z Valdštejna, neskorší cisársky vojvodca. Na Vsetínsko povolal jezuitov, za účelom rekatolizácie miestneho obyvateľstva. Náboženský a s ním spojený hospodársky útlak viedli až k rebéliám miestneho obyvateľstva za tridsaťročnej vojny. Vzbury vyvrcholili v roku 1644 popravou asi dvoch stoviek vzbúrencov, čo bola jedna z najmasovejších popráv v národnej histórii. Rebélie evanjelikov pokračovali i neskôr, definitívne upokojenie priniesol až tolerančný patent z roku 1781. V priebehu tridsaťročnej vojny sa Vsetín rozšíril z Horného mesta i na ľavý breh rieky Bečvy.

V roku 1663 vyplienil Vsetín turecko-tatársky vpád, ktorý zaznamenal vsetínsky kronikár: „Roku 1663, dne 6. oktobra vpadl Turek na Vsetín a pozajímal lidu mladého sebú mnoho a zmordoval selského lidu 676 osob nad Hovězím na Provazném a nocoval s táborem svým v panském dvoře.“

V roku 1708 počas povstania v Uhorsku Vsetín prepadli a vypálili uhorskí kuruci.

Priemyselné obdobie 
V prvej polovici 19. storočia bolo mesto ovplyvnené technickou revolúciou. K prvým továrňam patrili cukrovar, parné píly, továreň na zápalky a v roku 1868 založená skláreň. Najvýznamnejším podnikom koncom 19. storočia bola továreň na výrobu nábytku bratov Thonetov a Jakuba a Josefa Kohna. Na konci 19. a na začiatku 20. storočia bolo mesto napojené na železnicu, začala výstavba mestskej elektrárne, nemocnice, škôl a ďalších verejných zariadení. V roku 1909 sa mesto stalo sídlom okresu.

V roku 1919 otvoril Josef Sousedík v budove bývalej píly staviteľa Londina vo Vsetíne-Trávníkách novú prevádzku na výrobu elektrických strojov „Závod na výrobu elektrických strojů pro stejnosměrný proud, Josef Sousedík - Vsetín“. V roku 1921 zmenil názov svojej firmy na „Elektrotechnická továrna - Josef Sousedík, Vsetín - Morava“. Po druhej svetovej vojne bola firma znárodnená a premenovaná na MEZ Vsetín s.p., od roku 2011 TES Vsetín s.r.o.

Mesto postihla hospodárska kríza v 30. rokoch 20. storočia, ktorej dopad zmiernilo až založenie závodu Zbrojovka Vsetín v roku 1937. Vďaka tejto továrni došlo k zdvojnásobeniu počtu obyvateľov Vsetína počas prvej polovice 40. rokov 20. storočia, pretože kvôli zbrojnému priemyslu sa do mesta prisťahovali početné skupiny robotníkov z Brna. Po vojne sa naplno prejavili problémy, spôsobené rýchlym nárastom počtu obyvateľov: nedostatok bytov a zariadení občianskej vybavenosti. Mesto sa v tej dobe orientovalo na ťažký priemysel. Do roku 2003 bolo mesto sídlom okresného úradu.

Obyvateľstvo 

Počet obyvateľov je uvedený za Vsetín vrátane miestnych častí, ktoré k nemu v konkrétnej dobe patrili. V 90. rokoch sa od mesta odtrhli Janová, Ústí a Lhota u Vsetína.

Štruktúra obyvateľstva

Členenie mesta 
Vsetín sa člení na tri časti, ležiace na troch katastrálnych územiach:
 k. ú. Vsetín – časť Vsetín (vrátane Semetína)
 k. ú. Jasenka – časť Horní Jasenka
 k. ú. Rokytnice u Vsetína – časť Rokytnice

V minulosti boli súčasťou Vsetína aj dnes samostatné obce Janová, Lhota u Vsetína a Ústí.

Samospráva 
V komunálnych voľbách v roku 2018 získala najviac mandátov (5) KDU-ČSL. Na ustanovujúcom zasadaní zastupiteľstva 5. novembra 2018 bol starostom zvolený líder ľudovcov Jiří Růžička.

Doprava 
Cez Vsetín vedie od Valašského Meziříčí železničná trať 280, jeden z hlavných ťahov v smere na Slovensko. V meste odbočuje trať 282 do Veľkých Karlovic, ktorá má na území Vsetína aj jednu stanicu. V rovnakých troch smeroch vedú mestom i cesty: hlavný ťah I/57 od Valašského Meziříčí cez Vsetín na Horní Lideč, II/487 smerom na Velké Karlovice a I/69 do Vizovic.

Vo Vsetíne premáva mestská autobusová doprava, ktorú vrátane prímestských spojov zabezpečuje ČSAD Vsetín a.s., člen skupiny ČSAD Invest, ktorá má vo Vsetíne hlavnú základňu.

Šport 
V meste sídli šesťnásobný majster českej hokejovej extraligy, klub VHK ROBE Vsetín.

Pamiatky 

 Zámok
 Rímsko-katolícky Kostol Nanebovzatia Panny Márie 
 Maštaliska – tzv. bývalý Panský dom z roku 1710
 Stará radnica (1720–1721)
 Nová radnica
 Baroková kamenná socha Nepoškvrneného počatia P. Marie na Hornom námestí
 Evanjelický kostol Dolního sboru z roku 1782
 Evanjelický kostol Horního sboru z roku 1827
 Kamenný kríž z roku 1775 na Dolnom námestí
 Nemocničná kaplnka svätej Ruženy z Limy
 Obnovený pomník prezidenta Masaryka
 Pomník na mieste vypálenej synagógy 
 Židovský cintorín

Osobnosti 
 Eliška Balzerová (* 1949), herečka
 Mojmír Bártek (* 1942), skladateľ a pedagóg
 František Hlavica (1885–1952), akademický maliar
 Emil Hlavica (1887–1952), sochár a grafik
 Rudolf Hlavica (1897–1971), sochár a rezbár
 Richard Pavlík (1889–1966), historik a pedagóg
 Mirka Pokorná (1930–2017), klaviristka
 František Sova (1853–1940), zakladateľ vsetínskeho múzea
 Mirek Topolánek (* 1956), český premiér
 Roman Vojtek (* 1972), herec
 František Vavřínek (1914–1978), pilot RAF
 Josef Zamazal (1899–1971), maliar

Zaujímavosti 
Roku 1865 dorazili do Texasu vsetínski imigranti a založili tam osadu Vsetin, existujúcu dodnes, asi 115 km juhovýchodne od Austinu. Austin je tiež názov významnej firmy, pôsobiacej vo Vsetíne.

Tomáš Garrigue Masaryk navštevoval mesto často ešte ako profesor a poslanec viedenskej ríšskej rady za Valašsko. Ako prezident Československa navštívil mesto 24. júna 1928.

Partnerské mestá 
  Stará Ľubovňa, Slovensko (1986)
  Mödling, Rakúsko (1993)
  Trenčianske Teplice, Slovensko
  Bytom, Poľsko (2004)
  Vrgorac, Chorvátsko (2008)

Referencie

Literatúra 
 Kobliha, K.: Historický nástin okresu vsetínského In: Okres vsetínský. Vsetín 1938, s. 69–302.
 Krajem portášů, Vsetín 1937
 Burian, I., Burian, B.: Dějiny protestantismu na Vsetínsku, Vsetín 1993
 kolektiv autorů: Okres Vsetín, Brno - Vsetín, 2002, ISBN 80-86298-09-4
 Baletka, L. a kol: Vsetín : město a čas, Vsetín, 2008, ISBN 978-80-904139-1-7
 Ottův slovník naučný, heslo Vsetín. Sv. 26, str. 1062.

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta

Zdroj 
 

 
Okres Vsetín
Mestá v Česku
Okresné mestá v Česku