Handlová

Handlová (, ) je banské mesto ležiace v Trenčianskom kraji, v okrese Prievidza.

Polohopis 
Handlová leží na západnom Slovensku, približne  od geografického stredu Európy. Administratívne spadá do Trenčianskeho kraja, okresu Prievidza a je tretím najväčším mestom regiónu Horná Nitra.

Mesto je obklopené pohoriami Vtáčnik, Žiar a Kremnické vrchy.
 územie je situované vo východnej časti Hornonitrianskej kotliny, centrálnu časť mesta tvorí Handlovská kotlina, juhozápadnú časť treťohorné sopečné pohorie Vtáčnik a z východu treťohorné sopečné Kremnické vrchy
 z chránených území a častí prírody horného Ponitria sa v mikroregióne Handlová nachádza prírodná rezervácia Biely kameň, patriaca do katastrálneho územia Handlová – časť Nová Lehota, a chránené stromy tis obyčajný (Taxus baccata L.) a sekvojovec mamutí (Sequoiadendron giganteum Lindl.), rastúce v k. ú. Nová Lehota pred miestnou farou
 mestom preteká rieka Handlovka s prítokmi Mlynský potok, Pstruhársky potok a Račí potok, ktorá sa vlieva do rieky Nitry
 na celom území prevláda podhorská a horská karpatská fauna a flóra, teplomilné druhy sa vyskytujú len sporadicky na južne exponovaných úpätiach pohoria Žiar a Vtáčnik.

Handlová je vzdialená  východne od Prievidze a  severne od Žiaru nad Hronom.

Vodné toky 
 rieka Handlovka

Vodné plochy 
 Handlovský rybník na hornom konci
 Konštantín – tento rybník sa nachádza v lese nad baníckou kolóniou; vznikol zatopením rovnomenného povrchového lomu uhlia
 okrasné rybníky na Remate

Symboly mesta 
Symboliku obce nesú erb mesta, zástava mesta, pečať mesta a insígnia mesta.
 Erb mesta Handlová tvorí v čiernom štíte kolmo postavená ľavá polovica zlatého kolesa sv. Kataríny.
 Zástava mesta Handlová je žlto-čierno štvrtená. Pomer jej strán je 2 : 3 a ukončená je tzv. lastovičím chvostom (zástrihom), siahajúcim do jednej tretiny dĺžky listu zástavy.
 Pečať mesta Handlová tvorí erb mesta Handlová s postavou sv. Kataríny s kruhopisom MESTO HANDLOVÁ.
 Mestská insígnia mesta Handlová je reťaz zo žltého kovu a tvorí ju jeden veľký medailón v tvare kruhu, ktorý je vyplnený erbom mesta Handlová s obrazom sv. Kataríny.

Dejiny 
Handlová vznikla zakladajúcou listinou kráľa Ľudovíta I. zo dňa 8. marca 1376, v ktorej dovolil osadníkovi Henrichovi Krickerovi (Chrikeer) založiť na mieste zvanom Krásny Les (Seperdeo Vita) stálu osadu. Spolu s Krickerom prišlo z Kremnice asi 200 nemeckých rodín. Podľa zakladateľovho mena sa v nemčine Handlová dodnes nazýva Krickerhau alebo Krikerhau.

Je to príklad šoltýskej kolonizácie typickej pre oblasť Hornej Nitry, kde sa usídlilo nemecky hovoriace obyvateľstvo označované neskôr ako karpatskí Nemci.

Obec získala v roku 1839 od cisára Ferdinanda I. mestské práva a právo organizovať štyri jarmoky v roku. Prvé záznamy o výskyte uhlia v oblasti pochádzajú z roku 1784. S jeho priemyselnou ťažbou sa začalo až tesne pred prvou svetovou vojnou.

11. decembra 1960 sa začal na juhovýchodnom okraji mesta vyvíjať katastrofický zosuv, ktorý do 30. mája 1961 postupne zničil 150 domov, poškodil  úsek cesty, vodovod a elektrické vedenie.

Pamiatky 
 Kostol sv. Kataríny (kat.), postavený v gotickom slohu v druhej polovici 14. storočia. Pôvodne mal len jednu loď s polygonálnym uzáverom presbytéria a predstavanú vežu (). Obnovený 1603, 1710 čiastočne barokizovaný. Pre potreby rýchlo rastúceho počtu obyvateľov začiatkom 20. storočia bol rozšírený v roku 1941 priečne postavenou halou nového kostola, so zachovaním veže a presbytéria. Pri prechode frontu bol kostol ťažko poškodený (1945). V pôvodnej orientácii bol obnovený v roku 1958. Najnovšie úpravy sú z roku 1996. Z pôvodného inventára sa zachovali gotické monštrancie z 15. stor. Vnútorné zariadenie a oltár sú z novších čias. Vo veži s arkádovým prechodom a šindľovou baňou sú tri zvony.
 Kostol Dobrého pastiera (kat.), kamenná stavba s dvoma kaplnkami pochádza z roku 1941. Vnútorné zariadenie je z čias stavby.
 Kaplnka sv. Jána Nepomuckého v centre mesta na námestí, neskorobaroková stavba z 2. polovice 18. stor.
 Kaplnka Sedembolestnej Panny Márie na Dolnom konci, prícestná kaplnka s predstavanou vežou, neskoroklasicistická z 2. pol. 19. stor. V interiéri je ústredná ľudová plastika Piety z čias stavby.
 Kostol sv. Mikuláša biskupa (kat.) v časti Nová Lehota, jednoloďový, barokovo-klasicistický z roku 1785, postavený čiastočne na starších, neskorogotických základoch, písomne doložený v záznamoch z 15. storočia.
 Kaplnka sv. Vendelína v Novej Lehote, klasicistická stavba z roku 1847, plastika z 19. stor.
 Kaplnka sv. Michala v miestnej časti Morovno, s predstavanou vežou, bola postavená v roku 1902, zariadenie je z 20. storočia.

 Ďalšie pamiatky

 zoologické a botanické nálezy fauny a flóry z obdobia treťohôr v uhoľných slojoch
 popolnicové pohrebisko ľudu lužickej kultúry z doby bronzovej
 nález pokladu z doby bronzovej
 kamenné domy z 2. polovice 19. stor.
 stavby a zariadenia na ťažbu a úpravu uhlia s kontinuitou od začiatku 20. stor. (banský triedič uhlia, banícka kolónia)
 pamätný dom na ulici SNP – postavený v roku 1937, miesto konania prvého revolučného národného výboru.

Pomníky 

Pamätník padlým v SNP na Námestí baníkov

Cintorín:

Pamätník obetiam banskej činnosti (1997),
Pamätník padlých vo vojnách

Hladové námestie

Časti mesta 
Sídelný útvar je rozdelený do 7 urbanistických okrskov. 
 okrsok č. 1: hromadná bytová zástavba a individuálna bytová zástavba vo východnej časti okrsku.
 okrsok č. 2: priemyselné plochy (areál Bane Handlová, Chemika a Slovenka).
 okrsok č. 3: územie starej baníckej kolónie.
 okrsok č. 4: Dolný koniec – severná časť územia Handlová, prevažne obytná funkcia.
 okrsok č. 5: Horný koniec – južná časť, okrem obytnej funkcie sa tu nachádzajú dva poľnohospodárske dvory.
 okrsok č. 6: Morovno – bývalá obec Morovno s výlučne individuálnou bytovou zástavbou. V obci je malé letisko umožňujúce pristávanie najmenších športových lietadiel a lietadiel využívaných v poľnohospodárstve.
 okrsok č. 7: Nová Lehota – bývalá obec Nová Lehota. Ide o obvod s obytnou funkciou rekreačného charakteru, ktorý nie je stavebne zrastený s mestom Handlová.

Politika

Primátori 
 11. december 2018súčasnosťSilvia Grúberová (NEKA) 
 1. jún 200711. december 2018Rudolf Podoba (SMER)
 22. február 20071. jún 2007Arpád Koszta (SZ), zastupujúci primátor
 200631. január 2007 – Ing. Peter Hromádka (SDKÚ, ANO, DS, KDH, HZD)
 20032006Ing. Peter Hromádka
 19992002Ing. Jaroslav Izák
 19941999Ing. Silvester Gašparovič
 19911994Ing. Jaroslav Izák
 19891991Ing. Jaroslav Izák
 19641989Jozef Juríček

Obyvateľstvo

Jazykové a etnické zloženie 
1773 – Úradný lexikón sídiel

1786 – Opis Uhorska

1851 – Uhorský geografický slovník

1880

1910

1930

– v roku 1976 bola k obci Handlová pričlenená obec Morovno a Nová Lehota

1991

2001

2011

Kultúra a zaujímavosti

Turistické zaujímavosti 
 v susedstve kostola v časti Nová Lehota sa nachádzajú dva vzácne exempláre cudzokrajných drevín – sekvoja obrovská, s výškou asi  a priemerom koruny , vysadená v roku 1843, a tis vysoký , s dvoma kmeňmi. Obidva exempláre sú od roku 1975 chránené.
 v časti Morovno je agroletisko pre potreby poľnohospodárstva
 prvá zmienka o handlovskom uhlí je z roku 1784
 priemyselná ťažba uhlia sa začala v roku 1909
 v meste sa udržiava tradícia baníckych jarmokov

Múzeá 
 Súkromné múzeum a galéria majstra rezbára Jána Procnera.
 Muzeálna expozícia dejín a kultúry Nemcov žijúcich v meste Handlová.
 Unikátna podzemná galéria Bazalt.

Hudba 
 
 René Lacko 
 Moja Reč
 Barbara
 Úsvit
 Rock is back
 Rapidemia
 Peky

Parky 

 Nemocničný park – Handpark

Šport 
 Mestský basketbalový klub Baník Handlová
 Horolezecký klub Prometeus
 Airsoftový tím WOLFPACK 
 ŠK zdravotne postihnutých PEGAS Remata
 Jazdecký klub Navaho
 Mfk Handlová
Mestský kynologický klub
 Klub športovej gymnastiky Handlová

Pravidelné podujatia 
 Mestské banícke dni (september)
 Handlovské Katarínske dni (november)
 Cesta rozprávkovým lesom (júl)

Školstvo 
Školstvo v zriaďovateľskej pôsobnosti mesta Handlová:

Handlová je zriaďovateľom troch základných škôl, základnej umeleckej školy, piatich predškolských zariadení a centra voľného času. 
 Základná škola Školská ulica
 Základná škola Morovnianska cesta
 Základná škola Mierové námestie
 Stredná odborná škola Handlová
 Gymnázium I. Bellu Handlová (zrušené k 31. augustu 2019)

Osobnosti mesta 
 Ján Procner (* 1943), rezbár
 Brigitte Irrgangová (* 1943 – † 1954), nemecká mučenica
 Róbert Bezák (* 1960), rímskokatolícky biskup
 Rudolf Cigánik (* 1961), akademický maliar a grafik 
 Laci Strike (* 1974), tanečník a choreograf
 Radovan Kaufman (* 1978 – † 2003), paraolympijský reprezentant v cyklistike
 Supa (* 1980), reper
 Delik  (* 1982),  reper
 Martin Škrtel (* 1984), futbalista
 Erik Grendel (*1988), futbalista
 Marek Viedenský (* 1990), hokejista
 Karol Dobiaš (* 1947), futbalista, futbalový tréner

Priemysel 

Ťažiskom priemyslu v Handlovej je hlbinná ťažba hnedého uhlia. Jej prvopočiatky siahajú k počiatku 20. storočia, keď sa o ložiská hnedého uhlia (lignit) zaujímal aj gróf Pálfi. Baňa vznikla v roku 1906 a následný začiatok priemyselnej ťažby uhlia sa datuje do roku 1909. V súvislosti s rozvojom banskej činnosti začínajú okolo hlavnej štôlne vyrastať potrebné objekty (triedič uhlia, šatne, kúpeľne, správna budova...) a aj banícka kolónia s typizovanými stavbami na ubytovanie baníkov a ich rodín. Medzi dominantné stavby priamo či nepriamo súvisiace s banskou činnosťou patrila aj lanovka na odvoz hlušiny a popolčeka, rovnako ako sústava komínov z priľahlej elektrárne.

V areáli Bane Handlová bola už v roku 1911 vybudovaná tepelná elektráreň slúžiaca prioritne pre zásobovanie samotnej bane elektrickou energiou a technologickou parou. Postupným vývojom a rozširovaním bola až do roku 1953 (do otvorenia elektrárne v Novákoch) s výkonom 35 MW najväčšou a najmodernejšou tepelnou elektrárňou na Slovensku. Po požiari chladiacej veže v roku 1982 bola výroba elektrickej energie ukončená a tepláreň produkovala už iba technologickú paru a (od roku 1970) teplo pre mesto Handlová. Významný bol aj rok 1987, keď bol do prevádzky uvedený nový,  vysoký komín spolu s novou výkonnou technológiou na odlučovanie popolčeka, čím sa mestu a jeho okoliu výrazne uľavilo od najväčšieho zdroja znečistenia.

Medzi ďalšie veľké podniky predrevolučného obdobia patrili Oceľové konštrukcie (výroba bytových jadier pre panelové domy), Chemika (obaly, granulát na ďalšie spracovanie), Slovenka (konfekčné odevy) a Mlaď (plyšové hračky). Po rozpade socialistického hospodárskeho bloku a súvisiacich trhov niektoré podniky zanikli, iné sa transformovali a v určitej forme existujú dodnes. Pribudli aj menšie nové prevádzky zaoberajúce sa napr. strojárenskou výrobou alebo šitím obuvníckych zvrškov.

Doprava 
Cez Handlovú prechádza štátna cesta prvej triedy číslo I/9 s medzinárodným významom (E572). Dostupné sú diaľkové aj medzinárodné autobusové linky, prímestská doprava celej Handlovskej doliny spáduje do svojho prirodzeného a historického centra, do Prievidze. Niekoľko prímestských spojov premáva aj v smere na Žiar nad Hronom.

Mesto je napojené aj na železničnú sieť, rovnomenná železničná stanica je medziľahlou na trati Prievidza – Horná Štubňa. Táto trať bola vybudovaná v dvoch krokoch, prvým otvoreným úsekom bola spojnica Handlová – Prievidza, otvorená 15. februára 1913. Popudom na jej výstavbu bola najmä potreba prepravy uhlia, ktorého produkcia sa po zavedení priemyselnej ťažby prudko zvýšila a doprava povozmi nebola naďalej udržateľná. Pokračovanie trate do Hornej Štubne, kde sa napojila na trať Budapešť – Fiľakovo – Zvolen – Kremnica – Vrútky, bolo sprevádzkované až 20. decembra 1931. Na tejto trati leží aj Bralský tunel, ktorý sa svojou dĺžkou  radí na štvrté miesto v rámci železničných tunelov na Slovensku. Podľa súčasného číslovania tratí nesie táto trať číslo 145.

V meste je prevádzkovaná aj mestská hromadná doprava.

Partnerské obce 
 Patrónom a partnerom Handlovej je mesto Voerde v Nemecku.
 
Pôvodne nemecká obec Handlová (nem. Krickerhau) a anglické mesto Alnwick v Northumberlande majú k Voerde zvlášť úzky vzťah – jednému je patrónom, druhému je partnerom.

Počas nútených deportácií karpatských Nemcov zo Slovenska po druhej svetovej vojne prišla veľká skupina z Handlovej do Voerde. Ľudia našli prístrešie v tábore Buschmannshof a muži z veľkej časti prácu v svojom pôvodnom povolaní ako baníci v šachte vo Walsume. Prví Handlovčania, ktorí sa vo Voerde usadili, pritiahli ďalších a čoskoro vzniklo vo Voerde niečo ako handlovská kolónia.

Schválením v mestskej rade dňa 17. septembra 1957 mesto oficiálne prevzalo patronát nad obcou Krickerhau (z nem. Handlová). Tým sa Voerde stalo prvým mestom v SRN, ktoré prevzalo patronát nad niekdajšou nemeckou obcou v Hauerlande.

V roku 1960 boli na radnici vo Voerde odhalené dve mramorové tabule s menami padlých Handlovčanov. V roku 1967 vznikla Handlovská domovinová izbietka, múzeum predmetov denného života Handlovčanov, pôvodne v Dome Voerde. Neskôr bolo múzeum prenesené do veľkej miestnosti v Pestalozziho škole na Alexandrovej ulici. S podporou mesta bola vytlačená rozsiahla kniha o Handlovej.

 Mesto ďalej spolupracuje s moravským mestom Zábřeh.

Iné projekty

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Handlovej

Externé odkazy 
 www.handlova.sk – oficiálna internetová stránka mesta
 Historické fotografie z roku 1961 – zosuvy v Handlovej (česky)
 www.vlaky.net – stránky priateľov železníc
 Rail.sk: Tunely na trati Handlová – Horná Štubňa
 Rail.sk: Bralský tunel
 Rail.sk: Železničná trať Handlová – Prievidza
 Rail.sk: Železničná trať Horná Štubňa – Handlová

 
Okres Prievidza
Mestá na Slovensku
Banské sídla na Slovensku