Drahovce

Drahovce sú obec, ktorá leží na pravom brehu rieky Váh, približne 6 km na juh od okresného mesta Piešťany. So svojimi viac než dva a pol tisíc obyvateľmi patria medzi najväčšie obce piešťanského okresu.

Polohopis 
Obec leží na hlavnej štátnej ceste medzi Trnavou a Piešťanmi, v južnej časti Považského výbežku Podunajskej roviny na nive Váhu. Počtom obyvateľov sú druhou najväčšou obcou Piešťanského okresu. Podstatná časť chotára je rozložená na úrodných hnedozemiach.

Vodné toky 
Kataster obce sa nachádza v povodí najdlhšej slovenskej rieky Váh.

Vodné plochy 
Drahovce sú v okolí známe juhovýchodne sa nachádzajúcimi jazerami, ktoré vznikli pri ťažbe štrkopieskov. V lete ich veľa ľudí využíva na príjemné schladenie sa vo vode a v ostatnom období sú využívané hlavne na športový lov rýb. Pri Drahovciach je asi 12 takýchto jazier. Medzi najznámejšie patria jazero Važina a jazero Baková. 
V severovýchodnej časti Drahovce zasahujú do katastra vodnej nádrže Sĺňava.

Symboly obce

Erb obce 
Obec má svoj erb, ktorý schválilo obecné zastupiteľstvo dňa 22. apríla 1997. Je umiestnený na obecnom úrade, na začiatku, a na konci obce. Zobrazené sú na ňom tri klince, pripomínajúce ukrižovaného Ježiša Krista a patria k tzv. arma Christi, sú aj symbolom Rádu jezuitov, ktorí pôsobili v obci. Pri skrížení nôh sa použil len jeden klinec a dva na ruky. Slnko a dva klasy symbolizujú slnečný kraj, a úrodnú pôdu.

História 
Drahovciam sa kedysi hovorilo Važina. Niekoľko kilometrov severne od Važiny, na brehu rieky Váh sa nachádzala osada Baková. V roku 1773 však prišla veľká povodeň a zmietla osadu Baková. Obyvatelia Bakovej požiadali Važinčanov o možnosť prisťahovať sa k nim, do ich osady, avšak Važinčania si zapýtali prehnane vysokú cenu za pozemky. Odvtedy sa začalo Važinčanom hovoriť drahí - Drahovčania, podľa čoho sa neskôr pomenovala aj obec. 
Prvá písomná zmienka o Drahovciach je v Zoborskej listine z roku 1113, v ktorej sa prvýkrát spomína aj neďaleké okresné mesto Piešťany, vtedy ešte obec Pescan. 

Obec bola v minulosti známa pod názvami:
 1113 - Debret  
 1246 - Scepdras
 1309 - Darrag 
 1773 - Drahowcze 
 1863 - Vogyeard 
 1900 - Drahovcz 
 1910 - Vágdebréd 
 1930 - Drahovce

Politika

Obyvateľstvo 
Prvé záznamy o počte obyvateľov sú zachované od roku 1900
 1900 - 2 073 obyvateľov
 1930 - 2 364 obyvateľov - 242 domov
 1980 - 2 876 obyvateľov - vyše 750 domov
 2004 - 2 564 obyvateľov - vyše 900 domov

Kultúra a zaujímavosti

Hudba 
V obci pôsobí od roku 1913 krojovaná dychová kapela Drahovčanka a Kasio.

Od roku 2008 tu začala pôsobiť nová chlapčenská skupina O106.

Od roku 2020 tu pôsobí kapela Lekárovci band

Stavby

Sakrálne stavby 
 Prvý kostol v Drahovciach bol stredoveký románsky kostol z 11. storočia, bol zasvätený sv. Martinovi a stál v blízkosti terajšieho kostola sv. Martina
 Barokový rímskokatolícky kostol z roku 1777, zasvätený sv. Martinovi
 Baroková kaplnka zasvätená sv. Cyrilovi a Metodovi pochádzajúca približne z roku 1830
 Rímskokatolícky kostol navštívenia Panny Márie z roku 1821 nachádzajúci sa v miestnej časti Dolné Voderady
 Socha sv. Trojice z roku 1835, obnovená v roku 1886
 Kalvária z roku 1872

Pamiatky 
Zaujímavou pamiatkou je zvonica, ktorú postavili Drahovčania v strede historického jadra obce v roku 1770. Vekom jej drevená konštrukcia natoľko schátrala, že ju bolo treba po druhej svetovej vojne odstrániť. Historický zvon bol uschovaný na miestnej fare v uhlí ešte počas vojny, aby bol uchránený pred použitím na nábojnice. Zvonica stála pred domom Holíkovcov.  Pán Holík, ktorý už dlhšie v Drahovciach nebýval, sa zaprisahal že zvonicu postaví znova. Z chotára poznášal vhodné agátové drevo. Po jednom celom lete práce v roku 1994 ručne vytesanú zvonicu znovu postavil na pôvodné miesto na Dedinskej ulici.

Pomníky 
 Pomník padlým obetiam 2. svetovej vojny
 Pomník padlým vojakom 1. svetovej vojny

Šport 
Od roku 1977 sa každoročne v obci poriadajú bežecké preteky Drahovská Desiatka.

Taktiež tu funguje futbalový oddiel dospelých, ako aj dorastu a žiakov. Futbalové zápasy sa konajú na miestnom futbalovom štadióne.

Pravidelné podujatia 
 Drahovská Desiatka - začiatkom septembra
 Drahovské Hody - 11. novembra, alebo najbližší víkend. Konajú sa pri príležitosti výročia zasvätenia miestneho kostola jeho patrónovi sv. Martinovi.
 Drahovské Vrtochy - koncom augusta.

Kulinárske špeciality 
 Pečená kačica pripravovaná na Hody

Hospodárstvo a infraštruktúra

Doprava 
Popri obci prechádza hlavná železničná trať Bratislava – Žilina, železničná zastávka Drahovce už naďalej nefunguje. Obec má priame autobusové spojenie s okolitými mestami - Piešťany, Trnava, Leopoldov, Hlohovec, Nitra.

Dôležité firmy 
 PVOD - Poľnohospodárske výrobno-obchodné družstvo
 ADLO - výroba bezpečnostných dverí, protipožiarnych dverí, zasklených dverí a bezpečnostných zárubní
 OMFA Chemical Textiles - výroba podomietkových sklokeramických armovacích mriežok.

Školstvo 
V obci sa nachádza základná škola, materská škola, školský klub (školská družina) a materské centrum Lienkovo.

Spolky a združenia 
 Dobrovoľný hasičský zbor od roku 1882
 Slovenský zväz záhradkárov v Drahovciach, od roku 1931
 Rybári
 Miestna organizácia Slovenského rybárskeho zväzu od roku 1983
 Krúžok mladých rybárov''' 
 Drobnochovatelia od roku 1947
 Poľovníci od roku 1947
 Spolok sv. Dominika Sávia od roku 2005
 Klub dôchodcov Drahovce
 OZ Superuvoľnení
 Občianske združenie Naše Rodné Slovensko
OZ Včeloz

Osobnosti 
 Michal Alojz Trnka (* 1746† 1821), príslušník jezuitskej rehole, kňaz, doktor filozofie, doktor teológie, učiteľ a univerzitný profesor. Približne v roku 1830 dal postaviť uprostred obce kaplnku a zasvätil ju sv. Michalovi. Dnes je zasvätená sv. Cyrilovi a Metodovi.
 Štefan Vlk (* 1905† 1975), kresťanský laik, muž nezlomnej viery. Vyrástol v Drahovciach, po oslovení Duchom Svätým cca 30 ročný opustil dovtedajší život a začal žiť v Detve. Žil sám v malej izbičke pod vežou vo veľmi skromných podmienkach. Pomáhal dedinčanom na statku i v domácnosti – hlavne menšími opravami. Bol horlivý katolík a často aj iných povzbudzoval k viere. Známou osobnosťou sa stal okrem iného aj tým, že opravoval a maľoval typické detvianske vyrezávané kríže. Tie sú pre Podpoľanie originálnou a dodnes zachovávanou tradíciou, stoja pri cestách, ale aj na hroboch.

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Drahovce

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Piešťany