Logická analýza

Logická analýza je postup rozkladu na súčasti, v ktorom rozhodujúcu úlohu  hrajú  pojmy  alebo kategórie logiky, ako napríklad logický pojem  pojmu,  logický  pojem  výrazu, logický  pojem  významu,  logický  pojem  používania  výrazu,  logický   pojem vyjadrovania atď. 

Logická analýza je  skúmanie  štruktúry  jazykových  výrazov  z  hľadiska logiky, t. j. so zreteľom na využitie jazykových výrazov  pri  dedukcii  alebo logickom vyplývaní. Výsledkom  logickej  analýzy  mena  je  termín,  výsledkom logickej analýzy vety je formula.

V analytickej filozofii je logická analýza (logická) analýza, ktorej predmetom je význam a používanie tých jazykových výrazov, o ktorých sa predpokladá, že vyjadrujú príslušný význam. 

Podľa G. E. Moora je logická analýza (logická) analýza, ktorá má formu postupu definovania. Moore rozlišuje v  logickej analýze analysandum, čiže to, čo sa má analyzovať, a analysans, čiže to, čo analyzuje. Napríklad vo výraze „Poznanie je dobre zdôvodnená, pravdivá viera“ je výraz „poznanie“ analysandum a  výraz  „dobre zdôvodnená, pravdivá viera“ analysans. Tvrdenie, ktoré je v tejto analýze obsiahnuté, je tvrdenie vzťahu synonymie medzi analysandom a analysansom v jazyku. Ak je toto tvrdenie pravdivé, má status analytickej pravdivosti.

Podľa teórie opisu Russella je logická analýza (logická) analýza, ktorej predmetom je význam celej vety, pričom význam  slov sa objasňuje  z  ich  miestnej  hodnoty  pre  určenie významu  vety. Russell analyzuje napríklad vetu „Kráľ Francúzska je plešatý“ pomocou  vety „Existuje len jedna osoba, ktorá je kráľom  Francúzska,  a  táto  je  plešatá“.  Veta  s problematickými výrazmi, ako napríklad výraz „kráľ  Francúzska“  je  nahradená vetou s údajne rovnakým významom, avšak bez problematických  výrazov.  Analýza ukazuje, po prvé, že „zmiznuvší“ výraz nemá  nijaký  samostatný  význam,  ale slúži na určenie logickej formy vety, po druhé, že gramatická  forma  vety  je zavádzajúca. Analýza spočíva na  predpoklade,  že  analyzujúca  veta  udáva v logicky správne artikulovanej forme podmienku pravdivosti  analyzovanej  vety. Význam vety sa teda určuje prostredníctvom  jej  pravdivostnych  podmienok.  V súlade s tým význam slova je určovaný prostredníctvom príspevku, ktorým  slovo  prispieva k určeniu pravdivostných podmienok viet, v ktorých  sa  vyskytuje.

Zdroj 
 

Logika
Analytická filozofia
Jazykoveda