Melatonín

Melatonín je hormón, produkovaný v mozgu v šuškovitom teliesku (epifýza), ale aj v sietnici a gastrointestinálnom trakte.

Syntéza a štruktúra 
Melatonín je v organizme produkovaný z aminokyseliny tryptofánu. Jedným z jeho významných medziproduktov je signálna molekula s mnohými biologickým vlastnosťami, serotonín. Melatonín vzniká metyláciou serotonínu.

Výskyt 
Melatonín sa nachádza v krvnej plazme, CNS (v najrôznejších štruktúrach mozgu (epifýza, hypofýza, suprachiazmatické jadrá)), sietnici, gastrointestinálnom trakte (pažerák, žalúdok, tenké črevo, hrubé črevo, rektum), žlči, pečeni, pankrease, pľúcach, vaječníkoch.

Biologické účinky 
Vytváranie melatonínu v epifýze ovplyvňuje intenzita svetla: svetlo brzdí jeho tvorbu. Tvorí sa ho osem až desaťnásobne viac v noci, ako cez deň, tým melatonín podmieňuje denný (cirkadiánny) rytmus človeka a cicavcov a je signálom pre telo o aktuálnom „subjektívnom čase“ jednak v rámci 24 hodín, jednak v priebehu roka. So striedaním sa dĺžky noci počas roka sa mení aj dĺžka trvania zvýšenej hladiny melatonínu v krvnej plazme. Zmena dĺžky trvania vysokej hladiny je tak signál o aktuálnom „čase v roku“. To má zásadný význam najmä pri sezónnych zvieratách.
No má aj imunomodulačný účinok, antioxidačný (ako scavenger voľných radikálov), onkostatický a proapoptotický účinok, vplyv na transportné procesy v tráviacej sústave, ovplyvňuje motilitu čriev.

Jeho tvorbu ovplyvňuje elektromagnetické žiarenie a má aj antigonadotropný účinok – brzdí syntézu pohlavných hormónov (je antagonistom gonadotropínov hypofýzy).

Externé odkazy 

Hormóny
Indoly