Hlavný hrebeň Západných Tatier

Hlavný hrebeň Západných Tatier sa tiahne v dĺžke  od Hutianskeho po Ľaliové sedlo. Jeho najvyšším bodom je Baníkov (), lebo Bystrá leží už v južnej rázsoche Blyšťa. Výškové rozdiely má úhrnom asi  (Puškáš), teda prevýšenie zhruba polovicu. 

V úseku Pyšné sedlo – Temniak síce miestami vidno chodník, ale nie je značený, a teda vstup naň nie je povolený. Prístup na Tomanovské sedlo zo slovenskej strany, z Tichej doliny, bol pri našom vstupe do Schengenu uzavretý. Bivakovanie na hrebeni je zakázané a zvlášť v letnom období dôsledne sankcionované.

Uvádzané sú štíty a skaly v tomto hrebeni od západu na východ, ako aj sedlá medzi nimi – tie sú kurzívou. Úsek po Volovec je súčasťou Roháčov, od Tomanovského sedla zas Červených vrchov. Od Volovca hrebeň tvorí štátnu hranicu s Poľskom. Niektoré objekty v pohraničnom hrebeni majú v mapách len poľský názov. Tri kopy sa od východu volajú Prvá, Druhá a Tretia kopa.

Hlavný hrebeň 
Hutianske sedlo () – Biela skala () – - sedlo pod Bielou skalou – Radové skaly – Sivý vrch () – Pálenica () – Redikalné () – Pálenica () – Brestová () – Teľaciarky – sedlo Parichvost () – Salatín () – Skriniarky – Spálená () – Pachoľa () – Baníkovské sedlo () – Baníkov () – Hrubá kopa () -Tri kopy – Smutné sedlo () – Nohavica () – Plačlivô () – neoznačené sedlo () – Ostrý Roháč () – Jamnícke sedlo () – Volovec () – Deravá () – sedlo pod Deravou () – Hrubý vrch () – Jarzabcza Przelecz () – Končistá () – Račkovo sedlo () – Klin () – Gáborovo sedlo () – Banistá (Liliove turnie) – Bystré sedlo () – Blyšť () – Pyšné sedlo () – Veľká Kamenistá () – Hlinské sedlo () – Smrečiny () – Smrečinské sedlo () – Poľská Tomanová () – Suchy Wierch Tomanowy () – Tomanovské sedlo () – Stoly ()- Temniak () – Kresanica () – Litworowa przelecz () – Malolučniak () – Kondratova kopa () – Kondracké sedlo () – Suchá Kopa () – Goričková () – sedlo pod Zákosmi () – Kasprov vrch () – Suché sedlo () – Beskyd () – Ľaliové sedlo ().

Prechody hlavného hrebeňa 
V druhej polovici 20. storočia sa dosť často chodil (a liezol) kompletný hrebeň Tatier Západných – Vysokých – Belianskych, v lete aj v zime. Stručný výber zaujímavých prechodov:

 1875 Prvý letný prechod hrebeňa Západných Tatier, ale z Osobitej, T. Chalubiński.
 1902 Od Salatína až po Čubrinu, T. Eichenwald, F. Rabowski, J. B. Tajber a W. Tylka Suleja.
 1955 Prvý letný prechod kompletného hrebeňa Belianske – Vysoké – Západné Tatry, Z. Hegerle, Z. Krysa, J. Piotrowski, R. W. Schramm a J. Staszel, 11 dní.
 1956 Prvý úplný prechod v zime, A. Veverka plus 11 horolezcov z Moravy.
 1970 Druhý zimný prechod kombinácie Západné – Vysoké Tatry, I. Dieška, P. a O. Pochylý.
 1975 Prvé letné sólo Belianske – Vysoké – Západné Tatry, K. Źurek.
 1978 Prvé zimné sólo Západné – Vysoké – Belianske Tatry, , P. Pochylý, 16 dní.

Referencie 
 Mapa Západné Tatry 1 : 25 000, Harmanec.
 A. Puškáš, Vysoké Tatry – horolezecký sprievodca, monografia, I.-X. diel.

Externé odkazy 
 Hrebeňovka Západných Tatier - Roháčov
 Hrebeňom po Tomanovské sedlo
 Výškový profil a i.
 Zoznam vrchov a sediel s krátkym výkladom
 Pochylý v zime 1978

Západné Tatry
Západné Tatry