Bratislava – mestská časť Nové Mesto

Bratislava – mestská časť Nové Mesto (iné názvy: Bratislava-Nové Mesto, Mestská časť Nové Mesto, Nové Mesto; ) je mestská časť Bratislavy v okrese Bratislava III – s katastrálnymi územiami Nové Mesto a Vinohrady. Katastrálne územie Nové Mesto tvorí zhruba východnú polovicu mestskej časti. 

Mestská časť Bratislava-Nové Mesto zaberá severovýchodnú časť hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislava.

Jej územie tvorí na severe a severozápade horský masív Malých Karpát a na severovýchode a juhu nížinné územie Podunajskej roviny, ležiace medzi úpätím pohoria a bývalým ramenom Dunaja.

Má rozlohu 37,5 km² (37 481 484 m²). Leží na 48,167402 ° severnej zemepisnej šírky a 17,138157 ° východnej zemepisnej dĺžky.

V roku 2021 mala mestská časť 44 638 obyvateľov, v roku 1991 40 125 obyvateľov, v katastrálnom území Nové Mesto bývalo 31 712 obyvateľov.

Členenie mestskej časti

Katastrálne územia 
Územie mestskej časti Bratislava-Nové Mesto (MČ BNM) sa skladá z dvoch katastrálnych území:
 Nové Mesto – s výmerou 984,6 ha
 Vinohrady – s výmerou 2 763,6 ha.
Katastrálne územie sa člení na menšie územné celky v nasledovnom poradí: mestská štvrť, urbanistický obvod a mestský blok.

Mestské štvrte 
Mestské štvrte v MČ BNM sú:
 v k. ú. Nové Mesto:
Nové Mesto-západ, Pasienky, Zátišie, Račianska ulica-sever, Istrochem, Jurajov dvor, Stará Vajnorská cesta
 v k. ú. Vinohrady:
Koliba, Kramáre, Nad Bielym Krížom, Lesopark.

Časti 
Mestská časť Nové Mesto má tieto neoficiálne časti: Ahoj, Jurajov dvor, Koliba, Kramáre, Mierová kolónia, Pasienky/Kuchajda.

Miestna samospráva

Vznik a pôsobnosť mestskej časti 

Mestská časť Bratislava-Nové Mesto vznikla v dôsledku spoločenských zmien po roku 1989 podľa Zákona SNR č. 377/1990 z 13. septembra 1990 o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislava. Zákon ustanovil v Bratislave okrem samosprávnych a výkonných orgánov mesta (primátor, mestské zastupiteľstvo, magistrát a i.) 17 mestských častí, ktorým boli zákonom a následne podrobnejšie aj Štatútom hl. m. SR Bratislava vymedzené kompetencie a územie.

Mestská časť Bratislava-Nové Mesto vznikla rozdelením územia bývalého III. obvodu, ktoré bolo v územnej pôsobnosti vtedajšieho Okresného národného výboru Bratislava III a Miestnych národných výborov v Rači a Vajnoroch, na tri samosprávne celky – Nové Mesto, Rača a Vajnory. Územie mestskej časti Bratislava-Nové Mesto vzniklo z dvoch katastrálnych území Nové Mesto a Vinohrady. Presné vymedzenie územia schválilo mestské zastupiteľstvo úpravou jednotlivých mestských obvodov 11. júla 1991.

Samospráva Mestskej časti Bratislava-Nové Mesto bola ustanovená po voľbách do orgánov samosprávy 23. – 24. novembra 1990. Prvým starostom mestskej časti sa stal RNDr. Miloš Lampert (koalícia VPN-KDH). Nový poslanecký zbor mestskej časti, ktorý mal 44 poslancov, zriadil svojím uznesením z 20. decembra 1990 Miestny úrad Bratislava-Nové Mesto. Za jeho prvého prednostu vymenovalo miestne zastupiteľstvo na návrh starostu Štefana Cifru.

Miestne zastupiteľstvo ustanovilo a zvolilo podľa zákona a štatútu mesta aj poradné orgány – miestnu radu a komisie, miestneho kontrolóra a zástupcu starostu (z radov poslancov).

Kompetencie miestneho samosprávneho orgánu MČ BNM, ktoré vymedzuje štatút mesta, podrobne vymedzil Organizačný poriadok samosprávy mestskej časti Bratislava-Nové Mesto, schválený jej miestnym zastupiteľstvom 29. októbra 1991 a s novou úpravou 29. júna 1993.

Podľa uznesenia poslaneckého zboru z 22. 6. 2010 má vo volebnom období 2010 – 2014 Miestne zastupiteľstvo Bratislava-Nové Mesto 25 poslancov, ktorí boli zvolení v 4 volebných obvodoch a 42 volebných okrskoch.

Podľa sčítania ľudu (1991) v období vzniku mestskej časti Bratislava-Nové Mesto na jej území trvalo žilo 40 125 obyvateľov, z toho na katastrálnom území Nové Mesto 31 712 a na katastrálnom území Vinohrady 8 413 obyvateľov.

Starostovia mestskej časti 
 1990 – 1994: RNDr. Miloš Lampert (VPN, KDH)
 1994 – 2010: Ing. Richard Frimmel (NEKA)
 2010 – 2022: Mgr.  Rudolf Kusý (NEKA)
 od 2022: Mgr. Matúš Čupka (Team Bratislava, Progresívne Slovensko, SaS; zvolený)

Dejiny

Národnostné zloženie 

1991:
Slováci – 37 125 (92,08 %)
Maďari – 1 234 (3,06 %)
Česi – 1 105 (2,74 %)
Ostatné/nezistená – 853 (2,12 %)
Spolu – 40 317 (100 %)

2001:
Slováci – 34 490 (92,17 %)
Maďari – 1 029 (2,75 %)
Česi – 820 (2,19 %)
Ostatné – 615 (1,64 %)
Nezistená – 464 (1,24 %)
Spolu – 37 418 (100 %)

2011:
Slováci – 32 985 (90,83 %)
Maďari – 1 073 (2,95 %)
Česi – 563 (1,55 %)
Ostatné – 861 (2,37 %)
Nezistená – 832 (2,29 %)
Spolu – 36 314 (100 %)
2021:

Slováci – 36 971 (83,16 %)
Maďari – 769 (1,73 %)
Česi – 449 (1,01 %)
Vietnamci – 276 (0,62 %)
Ostatné – 1334 (3 %)
Nezistená – 4659 (10,48 %)
Spolu – 44 458 (100 %)

Zaujímavosti 

Na križovatke Krížna – Karadžičova sa nachádza staničná budova prvej konskej železnice v Uhorsku, ktorej prvý úsek do Svätého Jura bol otvorený v roku 1840. Budova je aj v erbe Mestskej časti Bratislava-Nové Mesto.

V rokoch 1999 – 2001 na Vajnorskej ulici pri jazere Kuchajda postavili prvé moderné nákupné centrum na Slovensku – Polus City Center.

Referencie

Zdroje – literatúra 
DOŠEK, Otto, Ing. – BOROVSKÝ, Štefan, RNDr.: Monografia Mestskej časti Bratislava-Nové Mesto. Bratislava: Miestny úrad Bratislava-Nové Mesto, 1998. ISBN 80-967854-4-3.

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka Mestskej časti Bratislava-Nové Mesto.
 Neoficiálna stránka Mestskej časti Bratislava-Nové Mesto. 

Nové Mesto
Okres Bratislava III