Odroda viniča

Odroda viniča (hroznorodého) (iné názvy: sorta viniča (hroznorodého), kultivar viniča (hroznorodého)) je kultivar druhu vinič hroznorodý.

Vinič hroznorodý (Vitis vinifera) a najmä jeho pôvodný voľne rastúci poddruh vinič hroznorodý lesný (Vitis vinifera subsp. sylvestris) vykazuje veľkú heterozygotnosť, vďaka ktorej v priebehu posledných 3 000 rokov vznikli tisíce kultivarov (staršie a v dnešných právnych predpisoch nazývaných: odrody) viniča hroznorodého. Najmä v minulosti vznikali predovšetkým samovoľným krížením, v súčasnosti však prevláda šľachtenie. 

Opisu a identifikácii kultivar viniča hroznorodého sa venuje ampelografia.

Triedenie odrôd viniča hroznorodého
Odrody viniča hroznorodého je možné triediť podľa mnohých kritérií.

Do geograficko-ekologických skupín 
Najčastejšie sa odrody triedia podľa miesta vzniku do takzvaných geograficko-ekologických skupín (lat. proles) orientalis, occidentalis a pontica. Podrobnosti pozri v článku vinič hroznorodý.

Podľa použitia
Podľa použitia sa odrody viniča hroznorodého delia na:
 muštové odrody: Tieto sú určené predovšetkým pre výrobu muštu a vína. Mávajú skôr menšie bobule a je u nich kladený dôraz na vysoký obsah aromatických látok, obsah cukru a pokiaľ je možné aj na odolnosť voči hubovým chorobám a cudzopasníkom.Muštové odrody sa ďalej delia na:
 odrody určené na výrobu bielych vín (biele, tokajské a modré odrody)
 odrody určené na výrobu červených vín (modré odrody).
 stolové odrody: Tieto sú určené na priamu konzumáciu. Majú obvykle veľké strapce a veľké sladké bobule s pevnou dužninou. Nie je u nich kladený príliš veľký dôraz na vysoký obsah aromatických látok v bobuliach a nie sú vhodné na výrobu vína.
 podnožové odrody: Tieto sa používajú ako podnože pre sadenice ostatných odrôd viniča hroznorodého, aby bola zaistená väčšia odolnosť sadeníc proti cudzopasníkom (najmä révokazu). U podnožových odrôd je preto najviac kladený dôraz na túto odolnosť, prispôsobenie sa konkrétnym pôdnym podmienkam a na vhodné predpoklady pre štepovanie. Kvalita a vlastnosti strapcov a bobúľ sú nepodstatné. Podnožové odrody bývajú obvykle potomkom viniča amerického (Vitis labrusca), ktorý často ani strapce netvorí.

Zoznam niektorých odrôd viniča hroznorodého
Vysvetlivky:
 Názov odrody je hlavný slovenský ampelografický názov odrody.
 Synonymá sú prípadné ďalšie označenia danej odrody. Zvyčajne ide o niektorý zahraničný názov (najčastejšie nemecký alebo francúzsky), alebo o pracovný názov používaný počas šľachtenia (napr. Mopr alebo Gm 322-58).
 Pôvod sa snaží vystihnúť spôsob vzniku a vek danej odrody. Uvedený rok treba brať orientačne, nakoľko šľachtenie prebieha spravidla dlhšiu dobu (napr. prof. Viliam Kraus uvádza, že u odrody Neronet trvalo šľachtenie a následné odrodové skúšanie pred zápisom do listiny registrovaných odrôd celých 31 rokov). Taktiež miesto nemusí byť celkom presné, pretože šľachtenie môže prebiehať na viacerých miestach (napr. u odrody Malverina) alebo môže na jednom mieste prebehnúť kríženie a na inom mieste výber vhodného semenáča (napr. u odrody Müller-Thurgau, kde prebehlo kríženie v Nemecku a výber semenáča vo Švajčiarsku).
 Tradičné oblasti pestovania sú oblasti, kde sa daná odroda zvyčajne pestuje.
 Zápis LRO označuje rok zápisu do slovenskej Listiny registrovaných odrôd.
 Červenou sú podfarbené pôvodné staré odrody, ktoré vznikli zvyčajne samovoľným krížením najneskôr v období neskorého stredoveku a stali sa základom pre vznik novších odrôd.

Muštové odrody pre výrobu bielych vín

 
Víno