Spytihněv I.

Spytihněv I. (* okolo 875† 915) bol české knieža (od r. 889) z rodu Přemyslovcov.

Životopis 
Ako syn Bořivoja I. a Ludmily z Pšova dedičom trónu a právoplatným nástupcom. Po smrti svojho otca sa postavil do čela protimoravskej opozície. Bolo to vlastne prirodzené, pretože z nástupníckych práv (i vzhľadom na jeho neplnoletosť) bol vytlačený veľkomoravským kniežaťom Svätoplukom I. 

Zdedil otcovo dielo a jeho postavenie, ktoré si vydobyl ako v stredných Čechách, tak i v celej českej kotline. Jeho nástup na český kniežací stolec je spojený s odtrhnutím Čiech od Moravy.  

Čechy sa v roku 895 vymanili zo závislosti na Veľkomoravskej ríši. V júli 895 usporiadal cisár Arnulf Korutánsky v Regensburgu snem, na ktorý sa dostavili všetci českí vojvodovia so Spytihněvom na čele. Tu bol donútený uznať zvrchovanosť Bavorov a podriadenosť českých krajín regensburskej cirkevnej diecéze. Súčasne sa pritom sťažoval na bezprávie, ktorého sa na Čechoch dopúšťali Moravania. 

Po páde Veľkej Moravy musel čeliť náporu maďarských kmeňov. Podporoval kresťanstvo, a bol to pravdepodobne on, kto pozval do Čiech latinských kňazov západnej cirkevnej orientácie. 

Pripisuje sa mu výstavba sústavy hradísk na hraniciach pôvodného přemyslovského územia (tzv. kniežacieho rodového patrimónia) a založenie kostola sv. Petra a Pavla v Budči. Táto svätyňa dosiahla čoskoro veľkého významu; učil sa tu i mladý knieža Václav. 

Politicky spadá jeho vláda do obdobia zmätkov po rozpade Veľkomoravskej ríše, kedy sa uvoľňovali zväzky s Moravou a knieža hľadal nové spojenectvo najmä orientáciou na východofranskú ríšu. O jeho prípadných rodinných vzťahoch či potomkoch niet poznatkov.

Referencie

Iné projekty 

Narodenia v 9. storočí
Úmrtia v 915
Přemyslovci
Vládcovia Česka
Pochovaní v Prahe