Turnianska župa

Turnianska župa resp. Turnianska stolica resp. Turniansky komitát (namiesto slova Turnianska/-y môže byť staršie slovo Torňanská/-ý alebo Tornianska/-y alebo Turňanská/-ý alebo Turnanská/-ý; iný názov: Turňa, staršie Torňa, Turna; lat. Comitatus Tornaensis alebo Torna, maď. Torna vármegye alebo Torna, nem. Komitat Tornau/Tornauer Gespanschaft alebo Tornau) bola župa resp. stolica resp. komitát v Uhorsku.

Charakteristika 
Turnianska župa ležala v juhovýchodnej časti dnešného Slovenska a severovýchodnej časti dnešného Maďarska. Turnianska župa bola jednou z najmenších v Uhorsku. V súčasnosti je to len názov príslušného regiónu.

Dejiny 
Turňa bola jedným z prvých komitátov v Uhorsku, ale postupne sa zredukovala na malé územie okolo rovnomennej rieky Turňa. Pravdepodobne jej súčasťou v počiatkoch Uhorska boli aj časti Boršodskej, Spišskej a Gemerskej stolice. Najneskôr v 12. storočí však už všetky tvorili samostatné kráľovské komitáty.

V r. 1882 sa Turnianska župa spojila s Abovskou župou a vznikla Abovsko-Turnianska župa. Rozloha župy v r. 1806 bola 594 km².

Delila sa na dva slúžnovské okresy:
 horný (Processus primus), prevažne na Slovensku
 dolný (Processus superior), prevažne v Maďarsku
 
V súčasnosti je územie slovenskej časti bývalej Turnianskej župy súčasťou okresov Rožňava a Košice-okolie v Košickom kraji, maďarská časť je súčasťou župy Borsod-Abaúj-Zemplén,(slovensky:Boršód-Abov-Zemplín).

Centrum 
Centrom Turnianskej župy bol Turniansky hrad, neskôr sa jej centrum presunulo do mesta Turňa nad Bodvou.

Zaujímavosti 
Turniansky hrad (zrúcanina, ), na krasovom vrchu, vybiehajúcom zo Zádielskej planiny na juh ponad Turniansku kotlinu. Hrad sa nachádza nad obcou Turňa nad Bodvou, 5 km od hranice s Maďarskom. Vznikol asi v 13. storočí po tatárskych vpádoch, rodine Tornayovcov patril do r. 1406. 

Po vymretí rodu Tornayovcov, hrad krátko vlastnil Štefan Šafár z Branča (1409), od ktorého hrad získali Bebekovci. Okolo r. 1448 ho obsadili Jiskrove vojská.

Imrich Zápoľský kúpil hrad v r. 1476, jeho rodina vlastnila hrad až do r. 1531. V r. 154050 bol hrad rekonštruovaný ako súčasť protitureckej obrany (vtedy pohraničný hrad na hraniciach s Osmanskou ríšou). R. 1652 obsadený Turkami.

Počas stavovského povstania, vedeného Imrichom Tökölim ho dal generál Schultz r. 1685 zbúrať. V súčasnosti sú snahy na jeho obnovu. Dodnes sa zachovali len múry jednotlivých objektov a nohavicová strieľňa.

Národnosti 
Obyvateľstvo Turnianskej stolice bolo prevažne maďarské, Slováci žili r. 1773 v Bódvaszilaši, Dvorníkoch, Hačave, Szine, Szögligete, Turni nad Bodvou, Turnianskom sv. Andrejovi a Žarnove. Aj v súčasnosti je toto územie prevažne maďarského rázu.

Referencie

Pozri aj 
 Abovská župa
 Abovsko-turnianska župa (Uhorsko)

Regióny na Slovensku