Povodie Nitry

Povodie Nitry je čiastkovým povodím povodia Váhu. Zberná oblasť rieky leží výhradne na území Slovenska a predstavuje 4 501 km², čo je 28,3% z celkovej plochy povodia Váhu. Povodie rieky susedí zo severu a západu s povodím Váhu a z východu s povodím Hrona.

Členenie 
Povodie Nitry sa člení na 4 základné povodia: 
 Horná Nitra (po Nitru) - 1885,3 km²
 Stredná Nitra (medzi mestami Nitra a Nové Zámky) - 1 142,3 km²
 Dolná Nitra (od Nových Zámkov po ústie) - 566,7 km²
 Žitava - 906,7 km²

Základné povodia sa ďalej členia na povodia prítokov Nitry a ich medzipovodia a tie oboje sa napokon členia na veľké množstvo drobných povodí. Z prítokov Nitry sú najvýznamnejšie: 
 Handlovka (Ľ) - 176 km²
 Nitrica (P) - 319 km²
 Bebrava (P) - 631 km²
 Radošinka (P) - 385 km²
 Dlhý kanál (P) - 428 km²
 Žitava (Ľ) - 906,7 km²

Celková dĺžka asymetrickej siete s prevahou pravostranných prítokov je 3 655 km. Najvyšší bod povodia je vrchol Vtáčnika s výškou  a najnižší v mieste ústia vo výške , čo predstavuje výškový rozdiel 1 238 m. Celkový spád rieky Nitry je 673 m.

Tok rieky 
Rieka Nitra pramení v južnej časti pohoria Malá Fatra, na južných svahoch vrchu Reváň (). Hornonitrianskou kotlinou preteká južným smerom pomedzi pohoria Žiar, Vtáčnik a Tribeč z ľavej (východnej) strany toku a Strážovské vrchy z pravej (západnej) strany. Tok pokračuje pomedzi Tribeč a Považský Inovec do Podunajskej pahorkatiny, kde vytvára Nitriansku nivu a Podunajskou rovinou ku Komárnu, kde ústi do rieky Váh.

Hranice povodia  
Na juhovýchode vedie hranica povodia súbežne s tokom Starej Nitry až po Martovce, kde sa vlieva Stará Žitava. Hranica povodia prechádza západným okrajom Hurbanova, z juhovýchodu obchádza obce Dulovce a Pribeta a pokračuje na sever k obci Semerovo, Dlhému vrchu () a Bašte (). Vedie východným okrajom obce Iňa k vrchu Veľká Vápenná (), motorestu Zubor, Čiernemu vrchu (), Drienke () na Malý () a Veľký Inovec (). Popri Veľkej Lehote pokračuje rozvodnica cez Vojšín (), Sokolec () a sedlo Veľké Pole na vrch Stráž (), kde začína hlavný hrebeň pohoria Vtáčnik, ktorým vedie rozvodie až po Biely kameň () nad Handlovou. Tu rozvodnica vedie východným smerom k Novej Lehote a pokračuje hrebeňom Kremnických vrchov cez Vysokú horu (), Vysokú a Bralovú skalu na hrebeň južnej časti pohoria Žiar, ktorý končí vo Vyšehradskom sedle. Severovýchodná hranica povodia Nitry pokračuje po hrebeni k vrchu Závozy (), kde sa stáča do Vríckeho sedla, hraničnému bodu Malej Fatry. Rozvodnica pokračuje západným smerom cez Vraniu skalu () a Reváň do Fačkovského sedla, najbližšiemu miestu k prameňu Nitry.

Zo sedla vedie hranica cez Homôľku, Úplaz (), Javorinku, Strážov, Vápenicu () a Suchú horu k Homôľke. Cez sedlo hranica pokračuje cez Židov vrch (), Baske (), Machnáč, Ostrý vrch a Mackovú () do Jastrabského sedla na rozhraní Považského Inovca. Západná hranica pokračuje hrebeňom pohoria cez Inovec, Panskú javorinu, Bezovec, Marhát a Zlatý vrch () do sedla Havran. V tejto časti je rieka Váh od hranice povodia Nitry vzdialená len okolo 5 km a hranica vedie južným smerom pahorkatinou bez výraznejších vrchov. Pri Hlohovci sa hranica stáča na juhovýchod popri potoku Andač k obciam Veľké Zálužie a Hájske. Odtiaľ pokračuje Podunajskou rovinou medzi Váhom a Dlhým kanálom až po Andovce, kde hranicu povodia určuje nové koryto Nitry, privádzajúce vodu z celého povodia do Váhu. Ten svojím tokom tvorí posledný, najjužnejší úsek hranice svojho čiastkového povodia.

Externé odkazy 
O rieke Nitra

 
Nitra