Čerešňa vtáčia

Čerešňa vtáčia (iné názvy pozri nižšie; , synonymá: Prunus avium, Cerasus dulcis, Cerasophora dulcis, Prunus cerasus avium ) je strom z čeľade ružovité (Rosaceae), zaraďovaný do rodu slivka (Prunus) alebo do rodu čerešňa (Cerasus). Plod sa nazýva čerešňa.

Slovenské názvy 
Slovenské názvy sú: čerešňa vtáčia, (najmä ako opak čerešne višňovej, teda višne) čerešňa, čerešňa obyčajná, čerešňa planá, čerešňa planá vtáčia; historické názvy sú čerešňa vtačia a u Gustáva Reussa slivoň Třešeň a sladká čerešňa.

Systematika 
čerešňa vtáčia:
čerešňa vtáčia pravá (ľudovo: vtáčnica, vrabčiarka; Cerasus avium subsp. [alebo var.] avium, synonymá: Cerasus avium subsp. [alebo var.] silvestris, Prunus avium v užšom zmysle) 
čerešňa vtáčia srdcovková (srdcovka; Cerasus avium subsp. [alebo var.] juliana)
čerešňa vtáčia chrupková (chrupka; Cerasus avium subsp. [alebo var.] duracina)
polochrupka (Cerasus avium subsp. [alebo var.] duracina x juliana)

Čerešňa vtáčia pravá je divý taxón, ostatné tri sú pestované taxóny.

Charakteristika 
Čerešňa vtáčia je vysoká od 10 do 30 m. Má priamy kmeň a veľkú vajcovitú až pyramidálnu korunu. Borka svetlohnedá alebo
červenohnedá. 

Listové stopky sú okolo 4 cm dlhé, holé alebo riedko chlpaté. Listové čepele sú okolo 10 cm dlhé a okolo 6 cm široké, vajcovité, podlhovasto obrátene vajcovité alebo elipsovité, na báze krátko klinovité alebo zaokrúhlené, na vrchole s dlhou špickou; okraje sú 
nepravidelne žliazkato pílkovité alebo dvojito žliazkato pílkovité, na líci sú nelesklé.  

Kvety majú asi 2,7 cm v priemere a je ich 2 - 6 v približne sediacom okolíku. Kvetné stopky sú  okolo 4 cm dlhé, holé. Hypantium je krčiažkovité, holé, kališné zuby sú vajcovité, tupé, celistvookrajové, naspäf zahnuté, korunné lupienky sú okolo 12 mm dlhé, biele alebo ružové, okrúhlasto vajcovité s krátkym nechtíkom, vpredu plytko vykrojené.

Plod 
Plod je guľovitá kôstkovica. Má priemer 5 — 15 mm. Je žltkastý, svetlo- alebo tmavočervený až čierny. Dužina je tvrdá alebo mäkká, šťavnatá, sladká či horkastá. Okolo 0,7 cm dlhé kôstky sú jednosemenné, vajcovité, vajcovitoelipsoidné alebo až guľovité a sú hladké. 

Plod má vysoký obsah vody. Dozrieva v našich podmienkach od mája do júla a sú významným zdrojom minerálov (horčík, železo, jód, fosfor, zinok, vápnik, draslík a kremík) a vitamínov (A, B, C, E a P).

Galéria

Referencie

Iné projekty 

Ružovité
Ovocné stromy
Listnaté stromy
Kôstkovice