Bičíkovce

Bičíkovce alebo staršie bičíkavce (lat. Flagellata, Mastigophora) bol v starších systémoch taxón (trieda, podkmeň a pod.) prvokov, ktorý zahŕňal jednobunkovce, ktoré majú aspoň jeden bičík a používajú ho na pohyb alebo prisúvanie potravy.

Charakteristika 
Výživa je autotrofná aj heterotrofná, niekedy zmiešaná. 

Heterotrofné jedince nemajú plastidy, hlavná pohybová organela je jeden alebo viac bičíkov. Nachádzajú sa prakticky všade, vrátane tiel mnohobunkových organizmov.

Jednobunkové telo má vretenovitý tvar, ktorý však nie je celkom stály. Niekedy sa predlžuje, inokedy sa skracuje takmer až do guľôčky. No vždy sa na ňom možno rozlíšiť predný a zadný koniec. Na prednom konci tela pozorujeme vláknitý bičík. Bičík je ústrojček (organela) pohybu.

Bičíkovce sa rozmnožujú delením. Telo sa rozštiepi po dĺžke na dve polovice, ktoré sa osamostatnia. Okrem nepohlavného rozmnožovania, stretávame sa tu teda aj s pohlavným rozmnožovaním. Veľká zárodočná bunka (makrogaméta) je samičia bunka – vajíčko, drobné bunky oplodňovacie (mikrogaméty) sú samčie bunky – spermie (spermatozoidy).

Príklady systémov

V. Franc (2005), Biopedia (2008) 
podkmeň bičíkovce (Mastigophora):
trieda rastlinobičíkovce / rastlinné bičíkovce (Phytomastigophorea)
rad panciernatky/obrnenky/(?)obrnenkotvaré/(?) panciernatkotvaré (Dinoflagellida)
rad euglény/euglénotvaré/červenoočká (Euglenida)
rad váľače/váľačotvaré/bičíkaté zelené riasy (Volvocida)
rad kryptomonády/(?)kryptomonádotvaré/kryptomonádky (Cryptomonadida)
rad bičíkaté žltohnedé riasy (Chrysomonadida)
rad bičíkaté žltozelené riasy (Heterochlorida)
rad zelenivky (Chloromonadida)
rad Prasinomonadida
rad Silicoflagellida
rad Coccolitophorida
rad Ebriida
trieda živočíchobičíkovce / živočíšne bičíkovce (Zoomastigophorea)
rad bázobičíkovkotvaré (Kinetoplastida) - podrady bodonidy (Bodonina) a trypanozómy (Trypanosomanina)
rad retortamonádotvaré (Retortamonadida)
rad diplomonádotvaré/dvojbičíkovce (Diplomonadida)
rad mnohobičíkovkotvaré (Parabasalia)- podrady trichomonády (Trichomonadida) a mnohobičíkovky (Hypermastigida)
rad golierikovkotvaré/golierikovce (Choanoflagellida) 
rad proteromonádotvaré (Proteromonadida)
rad oxymonádotvaré (Oxymonadida)
rad chobotnavkotvaré (Bicosoecida)

Levine et al. (1980)  

podkmeň Mastigophora:
trieda Phytomastigophorea
rad Dinoflagellida
rad Euglenida
rad Volvocida
rad Cryptomonadida
rad Chrysomonadida
rad Heterochlorida
rad Chloromonadida
rad Prymnesiida
rad Prasinomonadida
rad Silicoflagellida
trieda Zoomastigophorea
rad Kinetoplastida 
rad Retortamonadida
rad Diplomonadida
rad Trichomonadida
rad Choanoflagellida
rad Proteromonadida
rad Oxymonadida
rad Hypermastigida

O. Ferianc (1978) 
kmeň bičíkavce (Flagellata):
rad málobičíkavce (Protomonadina) 
rad viacbičíkavce (Polymastigina) 
rad mnohobičíkavce (Hypermastigina) 
rad panôžkavce (Rhizomastigina) 

Kratochvíl et al. 1954  má rovnaký systém, ibaže sú bičíkavce klasifikované ako trieda a pridáva ešte 5. rad opalinky/opalíny/opaliny (Opalinida).

Referencie 

Bičíkovce