Súčasná slovenská filozofia

Súčasná slovenská filozofia je časťou súčasnej filozofie rozvíjajuca sa na území Slovenska od polovice 19. stor. dodnes. Je jadrom sebareflexívnej zložky súčasnej slovenskej kultúry.

Súčasná slovenská filozofia nadväzuje na novovekú slovenskú filozofiu pri intenzívnom čerpaní zo súčasnej západnej filozofie, najmä novotomizmu, pozitivizmu, marxizmu
a existencializmu a zo súčasnej východnej filozofie, najmä z intuitívneho realizmu
a sovietskej filozofie. Z mien, ktoré najviac ovplyvnili súčasnú slovensku filozofiu možno uviesť napr.: Tomáš Akvinský, Martin Luther, Johann Gottfried von Herder, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Karl Marx, Henri Bergson, Lev Nikolajevič Tolstoj, Tomáš Garrigue Masaryk, Nikolaj Onufrievič Losskij,
Vladimir Iľjič Lenin, Martin Heidegger a Jan Patočka.

V súčasnej slovenskej filozofii možno v súlade so všeobecnou periodizáciou filozofie vyčleniť:
slovenskú filozofiu 2. pol. 19. a zač. 20. stor.
slovenskú filozofiu 1. pol. 20. stor.
slovenskú filozofiu 2. pol. 20. stor.

Najnovší stav slovenskej filozofie (po roku 1989) charakterizuje Pavel Cmorej nasledovne:

So značným, ale v danej súvislosti nevyhnutným zjednodušením možno dnes slovenskú komunitu profesionálnych filozofov a neprofesionálnych záujemcov o filozofickú literatúru a jej problematiku rozdeliť na dve skupiny. Prvú skupinu tvoria stúpenci fenomenológie, Heideggera, existencializmu, novotomizmu, filozofického postmodernizmu, niektorých odrôd marxizmu a iných,
z nich pochádzajúcich alebo s nimi názorovo spriaznených smerov a mysliteľov. Do druhej skupiny patria priaznivci širokého myšlienkového prúdu, známeho pod menom 'analytická filozofia', ktorý reprezentujú také osobnosti ako Gottlob Frege, Bertrand Russell, George Edward Moore, Ludwig Wittgenstein, Rudolf Carnap, Karl Raimund Popper, Willard Van Orman Quine, Nelson Goodman, John Langshaw Austin, Peter Frederick Strawson, John Roger Searle, Hilary Putnam, Saul Aaron Kripke a celá plejáda ďalších filozofov roztrúsených po celom svete.

Obidve skupiny sú názorovo značne rôznorodé, ich členov nespája vyznávanie toho istého filozofického svetonázoru, ale skôr sympatie k určitému štýlu filozofovania, čím možno vysvetliť fakt, že v druhej skupine sa môžu ocitnúť aj rôzni zástancovia niektorých názorov, ktoré hlásajú predstavitelia fenomenológie, novotomizmu alebo marxizmu.Prvú, omnoho početnejšiu skupinu oslovuje časopis Filozofia, druhú skupinu časopis Organon F.

 Literatúra 
 Prehľad dejín slovenskej filozofie, 1965
 Ladislav Kiczko et al.: Dejiny filozofie, 1993
 Antologie z dějin českého a slovenského filozofického myšlení (do roku 1848),1981
 
 Hvisč, J. - Marčok, V. - Bátorová, M. - Petrík, V.: Biele miesta v slovenskej literatúre, 1991
 Teodor Münz: Náboženská filozofia na Slovensku v prvej polovici 20. storočia, 1994
 Ján Letz: Slovenská kresťanská filozofia 20. storošia a jej perpektívy, 2010
 časopisy, zborníky atď.
Filozofia
Filozofický časopis SAV
Filozofický sborník
Filozofický sborník SAVU
Organon F. Filozofický časopis
Otázky marxistickej filozofie
Philosophica slovaca
Slovenský filozofický časopis

 Pozri aj 
slovenská filozofia
slovenská stredoveká filozofia
slovenská novoveká filozofia
 slovenská kresťanská filozofia
slovenská kultúra
slovenské politické myslenie
Slovenské filozofické združenie pri SAV
slovenský filozofický kongres

 Slovenská filozofia - periodizácia 
Vo vývine slovenskej filozofie možno vyčleniť tieto obdobia:
slovenská stredoveká filozofia (od 9. stor. do 15. stor.)
slovenská novoveká filozofia (od 15. stor. do pol. 19. stor.)
slovenská súčasná filozofia (od pol. 19. stor. dodnes).

 Pracoviská 
Filozofický ústav SAV, Bratislava
Katedra filozofie a dejín filozofie FF UK, Bratislava
 Inštitút filozofie (predtým Inštitút filozofie a etiky) FF PU v Prešov
 Katedra filozofie a dejín filozofie FF UPJŠ v Košiciach

 Predstavitelia * pozri :kategória:Slovenskí filozofi''

Slovenská filozofia - školy 
Bratislavská škola
Prešovská škola

Externé odkazy 
 

Slovenská filozofia