Palivo

Palivo môže byť:
v užšom zmysle (t. j. bez jadrového paliva):
(prírodná alebo synteticky vyrobená) látka (horľavina s prípadnými ďalšími látkami), ktorej spaľovaním možno získať teplo (prípadne aj svetlo) za ekonomicky a ekologicky (resp. ekonomicky a hygienicky) prijateľných podmienok, a to spravidla na kúrenie (ohrev), technologické účely alebo na transformáciu na mechanickú a elektrickú energiu; palivo sa skladá z horľaviny a (pri nekvapalných palivách) často okrem toho z popola, resp. inej nehorľavej zložky, a vody
látka/horľavina (v užšom zmysle len rastlinného alebo nerastného pôvodu) určená na získanie tepla (prípadne následne pohonnej energie) spaľovaním ; látka na spaľovanie
prírodná horľavina, ktorej hospodárne využitie je ekonomicky únosné
horľavina rastlinného alebo nerastného pôvodu 
nepresne: horľavina na kúrenie, kurivo
v širšom zmysle (t. j. vrátane jadrového paliva):
(prevažne organická) látka, ktorá uvoľňuje teplo chemickou reakciou (napr. oxidáciou, t. j. spaľovaním) alebo jadrovou reakciou (jadrovým štiepením alebo jadrovou syntézou)
látka spaľovaná alebo inak spotrebúvaná s cieľom získať z nej teplo
látka oxidovaná (t. j. spaľovaná) alebo inak premieňaná v peci alebo tepelnom stroji s cieľom získať z nej využiteľné teplo alebo využiteľnú energiu
v najširšom zmysle: V biochémii sa výraz palivo niekedy – skôr metaforicky – používa aj na označenie potravy alebo zložiek potravy ako zdroja energie pre telo.

Palivo v užšom zmysle

Požiadavky na palivá 
Na palivá sú kladené základné požiadavky:
 vytvoriť so vzduchom takú zápalnú zmes, ktorá zanechá po zhorení čo najmenej mechanicky alebo chemicky škodlivých látok.
 maximálny obsah aktívnych látok, ktoré uvoľňujú teplo
 minimálny obsah pasívnych látok, alebo látok, ktoré spaľovanie sťažujú

Okrem toho musia mať palivá aj vhodné fyzikálne vlastnosti:
 dobrá výhrevnosť
 dobrá zápalnosť
 dostatočná rýchlosť spaľovania
 vyhovujúce rozpätie zmiešavacieho pomeru
 dobrá odparivosť
 vhodná teplota bodu zápalu resp. samovznietenia
 výhodné chemické zloženie a iné.

Pre ich praktické použitie musia spĺňať aj podmienky:
 dostupnosti
 nízkej ceny
 bezpečnej dopravy
 dobrej skladovateľnosti

Skupenstvá palív 
Palivá sú zastúpené všetkými tromi skupenstvami:
 plynné palivá: napríklad vodík, zemný plyn, svietiplyn, koksárenský plyn, kychtový plyn, generátorový plyn 
 kvapalné palivá: napríklad benzín, motorová nafta, petrolej, benzén, alkoholy, vykurovací olej, mazut 
 pevné palivá: napríklad uhlie, koks

Uhľovodíkové palivá 
Výrazne najväčší podiel z palív využívaných v súčasnosti pokrývajú uhľovodíkové palivá. Ťažia sa v prírode alebo sa vyrábajú v takom množstve, že sú dostatočným zdrojom tepelnej energie. Vyrábajú sa z ropy, zemného plynu, prípadne olejnatých bridlíc. Pretože tieto zdroje vznikli v minulosti z fosílií živých organizmov, nazývajú sa tieto palivá aj fosílne. Celosvetové zásoby zdrojov fosílnych palív sú obmedzené, preto je potrebné hľadať iné, alternatívne zdroje energie.

Uhľovodíkové palivá sú tvorené uhľovodíkmi a teda zložené prevažne z uhlíka a vodíka. Majú preto veľmi výhodné energetické vlastnosti:
 spálením jedného kilogramu vodíka sa získa až 120,8 MJ tepelnej energie
 spálením jedného kilogramu uhlíka sa získa 32,8 MJ tepelnej energie

Tieto palivá sú spravidla zmesou rôznych uhľovodíkov. Od ich pomerného zloženia závisia ich vlastnosti. Pokiaľ sú v palive zastúpené aj molekuly s viazaným kyslíkom, dosahuje sa kvalitnejšie spaľovanie, pretože takto uvoľnený kyslík je reaktívnejší, a reakcie prebiehajú aj v menej priaznivých podmienkach.

Uhľovodíkové palivá môžeme rozdeliť podľa pôvodu na primárne (prírodné suroviny) a ušľachtilé a ďalej podľa skupenstva:
 Primárne palivá:
 suché – antracit, čierne uhlie, hnedé uhlie, lignit, rašelina, drevo
 kvapalné – ropa nafta
 plynné – zemný plyn
 Ušľachtilé palivá:
 tuhé – koks, drevné uhlie, brikety
 kvapalné – benzín, petrolej, výhrevné oleje, lieh
 plynné – svietiplyn, koksárenský plyn, generátorový plyn, zmiešaný a vodný plyn, kychtové plyny, acetylén a iné

Mendelejevov vzťah 
Ak je známe základné zloženie paliva, jeho dolnú výhrevnosť možno určiť pomocou Mendelejevovho vťahu – pozri článok Mendelejevov vzťah.

Jadrové palivo

Referencie

Iné projekty 
.

Zdroje 
 Trnka J., Urban J.: Spaľovacie motory. Alfa Bratislava, 1992.