Pusté Čemerné

Pusté Čemerné je obec na Slovensku v okrese Michalovce, ktorá leží v laboreckom výbežku Východoslovenskej nížiny.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1254. Archeologické, písomné a jazykové doklady vedú k poznatku, že obec bola obývaná už v mladšej dobe kamennej – v neolite. 

Obec Čemerné sa v písomnostiach od 13. storočia vyskytuje pravidelne vo forme „Chemernye“, čo bol tvar staršieho slovenského názvu „Čemerná“ (Ves). Jej názov korení v slovách „čemer“ (choroba) a „čemerica“ (bylina, ktorá lieči túto chorobu). Názov „Márk-Csemernye“ sa datuje od roku 1473. Od roku 1920 sa používa oficiálny názov obce „Pusté Čemerné“.

Čemerná (Ves) nepochybne existovala už pred 13. storočím, prípadne pred 11. storočím. Obec patrila viacerým zemepánom a často menila majiteľov. Pred rokom 1332 bola farnosťou s Kostolom sv. Alžbety. Miestne sídlisko malo v roku 1600 obývaných 13 poddanských domov, kúriu zemanov, kostol, faru aj školu. Na prelome 16. a 17. storočia bolo Čemerné stredne veľkou dedinou s poddanským, zemianskym aj farským obyvateľstvom. V priebehu 17. storočia sedliacke domácnosti schudobneli a ubúdalo ich. V dôsledku toho bolo Čemerné na prelome 17. a 18. storočia len malou dedinkou.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám sv. Mikuláša, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z konca 18. storočia. Úpravami prešiel na začiatku 20. storočia a v roku 1941. Interiér je zaklenutý valenou klenbou s lunetami. Fasády chrámu sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami. Portál má trojuholníkovú supraportu s tympanónom. Veža je ukončená ihlancovou helmicou.

Zaujímavosti  
Obec vlastní samostatnú originálnu mapu z roku 1866 „Parzellen-Protocoll“, ktorá pomohla pri zrekonštruovaní obyvateľstva a je prvým hodnoverným historickým materiálom, z ktorého poznáme všetkých vlastníkov tunajších domov a rozsah majetku grófa Alexandra Sirmaia. Z dnes žijúcich rodín v Pustom Čemernom žili už v roku 1866 obyvatelia týchto rodov: Antolič, Babjak, Berila, Dančišin, Fenin, Gera, Holej, Jáger, Jevin, Koščo, Mikloš, Polák, Staurovský, Ščerba. Vtedajší obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom, drevorubačstvom a sčasti aj pálením uhlia.

Obyvateľstvo

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Michalovce