Chorvátčina

Chorvátčina je slovanský jazyk, ktorý sa predovšetkým používa v Chorvátsku, Bosne a Hercegovine, v srbskej provincii Vojvodina a v ostatných susedných krajinách.

Nárečia 
Hlavné chorvátske nárečia sa tradične delia do troch skupín podľa týchto znakov:
podľa opytovacieho zámena „čo“, ktoré znie buď šta (što), kaj alebo ča. Podľa toho sa rozlišuje nárečie štokavské, kajkavské a čakavské. Dubrovačké štokavské nárečie i západné novoštokavské narečie je základom spisovnej formy chorvátčiny.
 podľa hlásky, ktorá vystriedala v historickom vývoji staré slovanské jať: e, je alebo ije, prípadne i. Tento znak je vodidlom pre označenie nárečí ekavského, jekavského prípadne ijekavského a ikavského.

Štokavské nárečie 
Štokavské nárečie je dominantné v Chorvátsku, Bosne a Hercegovine a Srbsku.

Kajkavské nárečie 
Kajkavské nárečie je rozšírené v severnom Chorvátsku. Slovu „čo“ zodpovedá „kaj“. Je charakteristické veľkou podobnosťou so západnými nárečiami slovinčiny, avšak nemá dvojné číslo. Zvuku „jať“ zodpovedá „e“.

Čakavské nárečie 
Čakavské nárečie je rozšírené v západnom Chorvátsku, hlavne na Istrii, Kvarnere a Dalmácii. Slovu „čo“ zodpovedá „ča“. Toto nárečie obsahuje početné výpožičky z taliančiny. Rovnako ako v prípade štokavského nárečia, na základe hlásky jať sa rozlišuje ikavský, ekavský a jekavský variant. Nevšedným rysom čakavského dialektu je jeho archaický prízvuk – spomedzi všetkých slovanských jazykov sa voľný, pohyblivý a melodický prízvuk v čakavskej chorvátčine najviac približuje prízvuku praslovančiny. 
Napríklad:

Abecedy a výslovnosť 

Chorvátčina sa zapisuje latinkou. Zápis v abecede je fonetický. Je založená na práci Kratka osnova horvatsko-slavenskoga pravopisaňa Ljudevita Gaja v roku 1830.

Príklady

Referencie

Externé odkazy 
Kolo Matice hrvatske 5-6/2012. Tema broja: Položaj hrvatskog jezika - jučer, danas, sutra, Matica hrvatska
Kolo Matice hrvatske 5-6/2012. Leopold Auburger: Položaj hrvatskoga književnog jezika i njegova pravopisa – jučer, danas i sutra

 
Jazyky v Chorvátsku
Jazyky v Bosne a Hercegovine
Jazyky na Slovensku
Jazyky vo Vojvodine