Vidlové veže

Vidlové veže sú tri objekty na  Vidlovom hrebeni, ktorý spája Lomnický štít s Kežmarským.

Veže 
Západná Vidlová veža
Veľká Vidlová veža, najvyšší štít na hrebeni 
Východná Vidlová veža

Topografia 
Vidlový hrebeň začína ako ostroha z Lomnického štítu v Medenej štrbine. Nasleduje Medený múr, Nižná medená štrbina, Západná Vidlová veža (), hlboko zarezané Vidlové sedlo (), Veľká Vidlová veža (), Lieviková štrbina a štíhla Východná Vidlová veža. Južné steny hrebeňa – asi  – spadajú do Cmitera a do Skalnatej doliny, severné do Medenej kotliny  nad Dolinou Zeleného plesa. 

V niektorých horolezeckých sprievodcoch, napríklad od autora Františka Kroutila  Vidlové veže vyjadrujú pomenovanie celého hrebeňa. Je to zastaraný názov, ktorý sa neujal.  Zaužívané sú názvy Vidlový hrebeň a ďalšie známe tvary Hrebeň Vidlových veží, Hrebeň vidiel, Vidly.

Názov 
Na mape Buchholtzovcov sú Vidlové veže pomenované ako Cupri (Kopertuyrme) teda Medené veže. Malo to historický základ, lebo v ich oblasti na severnej strane baníci dolovali medenú rudu a hľadali zlato. Iný, možno neskorší názov, mal zrejme podobu Falkturyme – Veže, na ktorých sa ťaží (základ v slovese fal, falen), ktorý sa postupne dostal do podoby Folk, dokonca až Forkturyme. V stredovekej nemčine slovo fork znamenalo vidličku alebo vidly.

Niekoľko zaujímavých prvovýstupov 
 1906 Prvovýstup na Východnú Vidlovú vežu Z. Klemensiewicz a R. Kordys, IV. Patrila k posledným dobytým vežiam Tatier.
 1906 Prvý kompletný prechod hrebeňa A. Znamięcki a J. Marusarz, IV.
 1936 Prvovýstup ľavou časťou južnej steny Východnej Vidlovej veže, Z. Brüll, V. Hudyma, S. Motyka a Š. Zamkovský, V.

Južnými stenami od Cmitera i severnými z Medenej lávky vedie množstvo ciest do obťažnosti V – VI.

Galéria

Referencie

Externé odkazy 
 Na Summitpost ako Vidly
 Južné steny Vidiel 
 Popis hrebeňovky 

Dvojtisícovky na Slovensku
Vrchy Vysokých Tatier