Slovanský kalendár

Slovanský kalendár je kalendár používaný (starými) Slovanmi.

Nevieme presne, ako starý svetový kalendár vyzeral. Bol to pôvodne "úplnok" kalendár.

Východní Slovania 
Podľa najstarších ruských písomností mesiace ruského kalendára mali čisto slovanské názvy, ktoré vychádzali z prírodných javov. Konkrétne názvy sa ale líšili v závislosti od ruského kmeňa, ktorý ich používal: 
január – sečeň, prosinec, studeň 
február – ljuty, sečeň, snežeň
marec – berezozol, suchij, sokovik
apríl – cveteň, kviteň, dubeň, brezeň
máj – traveň, leteň, cveteň
jún – červeň, izok, mlečeň
júl – lipec, červeň, serpeň
august – žniveň, zarev
september – vreseň, rujeň
október – listopad
november – grudeň
december – studeň, grudeň, prosinec

V roku 988 ruský štát prijal kresťanstvo a s ním aj juliánsky kalendár aj s jeho názvami mesiacov a sedemdenným týždňom. Roky sa počítali carihradským spôsobom, teda od "stvorenia sveta" v roku, ktorý zodpovedá koncu roka 5509 a začiatku roka 5508 pred Kr. moderného kalendára (tzv. byzantský kalendár). Rok sa začínal najprv 1. marca, neskôr 1. septembra. Až od nariadenia Petra I. v roku 1699 sa začínal 1. januára a prijal sa súčasný začiatok počítania rokov, teda od narodenia Krista (t. j. rok 7208 sa zmenil na rok 1699). Gregoriánsky kalendár bol v Rusku zavedený až tesne po Októbrovej revolúcii.

Západní Slovania 
Západní Slovania sa pravdepodobne riadili lunisolárnym kalendárom, kde bol rozdiel medzi mesačným a slnečným kalendárom vyrovnávaný trinástym mesiacom. Rok sa delil na poľnohospodárske sezóny.

Názvy mesiacov mali, podobne ako u východných Slovanov, staroslovanský pôvod:
január – leden, styczeń, vezimský
február – únor, luty
marec – brezeň, pozimský
apríl – dubeň, kwiecień, naljetny
máj – kveteň, rozzelony, traven, izok
jún – červen, czerwiec, smažski
júl – červenec, lipiec, pražnik, ružeň
august – srpen, sierpień, jačmenski, vreseň
september – září, wrzesień, nazimský, hrudeň
október – rujeň, październik, ženc
november – listopad, pazdiernik, mločny
december – prosinec, grudzień, hodovnik

Týždeň sa spočiatku nazýval nedeľa, až neskôr sa prešlo na súčasný názov týždeň (a pod.). Dni v týždni dostali slovanské názvy, tieto prevzali (a dodnes používajú) aj Maďari.

Koncom 9. storočia (po príchode Cyrila a Metoda) sa na Veľkej Morave ujal juliánsky kalendár. Na Slovensku sa prebrali aj jeho názvy mesiacov (existovali však istý čas aj slovenské názvy – pozri nižšie), v Česku a Poľsku ostali slovanské názvy. Gregoriánsky kalendár (vyhlásený pápežom v roku 1582) bol v Uhorsku prevzatý v roku 1587, v Česku v roku 1584, v Poľsku už v roku 1582.

Slovenské názvy mesiacov

Sviatky 
U Slovanov sa slávia o. i. tieto sviatky:
2. februára (dnes tzv. Hromnice) – u západných Slovanov sviatok boha Perúna, u východných Slovanov tzv. sretenie
fašiangy
jarná rovnodennosť – chodenie s figurínou symbolizujúcou smrť či zimu (nazýva sa Morena, Marmuriena a podobne)
stavanie májov – na začiatku mája alebo na konci mája, niekde sa tento sviatok končil tzv. majálesom
svätodušné sviatky – v niektorých regiónoch (napr. na Hornom Považí) v predvečer tohto sviatku stavajú viechy, pri ktorých na noc zapaľujú vatry
letný slnovrat – zapaľovanie vatier, púšťanie ohnivých kôl z kopca (spojené so spevom, tancom a nezvykle voľným sexom)
jeseň – dožinky (staršie: hody)
zimný slnovrat – Kračún

Referencie

Zdroj 
Ondrejka, K.: Tajomstvo kalendárov, 1994 (týka sa celého článku, ak nie je uvedené inak) 

Slovania
Kalendáre
Sviatky
Ľudové zvyky