Medvedie

Medvedie je obec na Slovensku v okrese Svidník.

Polohopis 
Medvedie je obec s historickou potočnou obojstrannou zástavbou na brehoch potoka Hrišov. Je položená v severnej časti Nízkych Beskýd v blízkosti hranice s Poľskom. Medvedie sa rozprestiera medzi chotármi obcí na sevorovýchode s Krajnou Porúbkou, na severozápade so Šarbovom, juhovýchodne s Krajnou Bystrou a juhu Korejovcami. 

Nadmorská výška v strede obce je  Obec obklopujú zo severovýchodu vrch Čierťaž s nadmorskou výškou , južne vrch Ščob s výškou 518,1 m a západne vrch s názvom Vrch  Rozloha mierne členitého povrchu katastrálneho územia je  a tvoria ho flyšové vrstvy a svahové hliny.

Prevláda lesný porast s prevahou buka, brezy a borovice. Je tu sírnatý minerálny prameň.

Dejiny 
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1573, kde sa spomína ako osada Medvecza. Obec dejinne patrila do regiónu Šariš, panstvu Makovica a do Svidníckeho okresu. Obec vždy patrila medzi malé dediny Svidníckeho okresu.

Po vzniku Česko-Slovenska v roku 1918 sa mnohí občania obce vysťahovali do iných krajín a oblasti novej republiky. V čase karpatsko-duklianskej operácia v októbri až novembri 1944 bola obec zničená. V predchádzajúcich obdobiach pôdu obrábali súkromne hospodáriaci roľníci. V čase socializácia pôda bola združstevnená a v obci vzniklo JRD. Po vybudovaní Východoslovenských železiarni v Košiciach mladá dorastajúca generácia odchádzajú za prácou do Košíc a iných priemyselných podnikov na okolí. 

V obci MEDVEDIE v roku 1995 sa nachádzali najčastejšie tieto priezviská: 
Bobák; Breznoščák; Červák; Ducár; Fecenko; Feckanič; Feckanič; Frančák;  Fučila; Furčák; Harajda; Hojda; Humeník; Gula; Lipinsky; Močilenko; Moľ; Oprondko; Petný; Sedlák;  Sejkanič; Štefanco a Vančišin.

Názov 
Vývin názvu obce
 1573 – Medvecza
 1618 – Meduedza, Medueza
 1773 – Medvecza
 1786 - Medwecza
 1808 – Medvecza, Medwědica
 1863–1882 - Medvedzse
 1888–1902 - Medvedze
 1907–1913 - Kismedvés
 1920 – Medvedze, Medbedze
 1927–1973 - Medvedzie
 od 1973 – Medvedie

Symboly obce

Erb 
V modrom štíte na zelenej trávnatej pažiti stojaci zlatý medveď v striebornej zbroji. Je to hovoriaci symbol podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1787. Autormi erbu sú Jozef Petrovič a Kvetoslava Hanzová. Erb bol prijatý obecným zastupiteľstvom 30. mája 2005 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: M-170/2005.

Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách žltej, modrej, žltej, bielej, zelenej a bielej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Obyvateľstvo 
Z prvých súpisov obyvateľstva sa dozvedáme, že v roku 1787 mala 19 domov a 131 obyvateľov, v roku 1828 mala 35 domov a 276 obyvateľov. V roku 2004 žilo v obci len 58 občanov. Obyvatelia boli prevažne poľnohospodári, ktorých produkcia plodín vychádzala z klimatických podmienok a možnosti ktoré dávala bonita pôdy. Spravidla pestovali ovos, pohanku, jačmeň, ľan, konope, zemiaky a iné plodiny potrebné k zabezpečeniu chovu hovädzieho dobytka. Tým, že naokolo v chotári obce rástla borovica cez zimné obdobie vyrábali šindeľ.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Pravoslávny chrám sv. Demetria mučeníka, jednoduchá jednoloďová drevená stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1903. Stojí na mieste staršieho dreveného chrámu. Obnovou prešiel v rokoch 2012-2013. Pôdorys súčasného chrámu zachováva typickú trojpriestorovú dispozíciu východoslovenskch chrámov východného obradu na svätyňu, štvorcovú loď a menší predstavaný babinec. Celý chrám je vybudovaný na kamennej podmurovke vyrovnávajúcej terénnu nerovnosť. Interiér je zaklenutý drevenou kupolou nad loďou aj svätyňou. Nachádza sa tu ikonostas z roku 1947. Fasády majú priznané vertikálne kladené dosky členené lištami. Okná majú trojuholníkové oplechovanie na spôsob tympanónov. Veža sa v hornej časti zužuje, je ukončená zvonovitou helmicou s laternou ma malou cibuľou. 

 Gréckokatolícky kostol sv. Demetria, jednoloďová neoklasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1937. Poškodený bol počas druhej svetovej vojny, obnovou prešiel v rokoch 1968-1971. Fasády chrámu sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená barokovou helmicou s laternou.

Zaujímavosti

Vojnové pohrebisko z 1. svetovej vojny 
Na miestnom cintoríne policajti Česko-Slovenskej brannej moci, po vykonaných exhumáciách, zriadili v roku 1922 vojenské pohrebisko so 43  hrobovými miestami. V 38 hroboch spí svoj večný sen 58 príslušníkov 10. jazdeckej divízie 3. cárskej ruskej armády, ktorí v tomto priestore viedli, po prekročení štátnej hranice a karpatských hrebeňov, od septembra 1914 do apríla 1915 bojovú činnosť. Pri nenávratných stratách nemala dôstojnícka cárska elita zabezpečenú činnosť tylových jednotiek na pochovávanie mŕtvych. 

Padlých exhumovaných vojakov preto pochovávali čs. policajti tak, ako ich našli, v jamách rozptýlených po medvedskom chotári. V ďalších 5 masových hroboch sú uložené ostatky 58 neidentifikovateľných tiel.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Svidník
Rusínske obce okresu Svidník