Stolica (územie)

Stolica alebo šľachtická župa je bežný slovenský názov administratívnych jednotiek Uhorska od novoveku až do zániku Uhorska v roku 1918 a potom aj krátko v Česko-Slovensku do konca roka 1922. V slovenskej historiografii sa pojem technicky používa len ako označenie pre druhú fázu administratívnych jednotiek v Uhorsku, ktorá trvala od 13./14. storočia do roku 1849.

Išlo o jednotky šľachtickej samosprávy, na rozdiel od komitátov, ktoré boli kráľovskými jednotkami a na rozdiel od žúp, ktoré boli štátnymi jednotkami. Na čele stolice bol župan (od 15. storočia hlavný župan) a podžupan.

História 
V 13. storočí postupne moc kráľov upadla a (kráľovské) komitáty sa postupne zmenili na (šľachtické) stolice, v ktorých kráľom menovaný hodnostári už mali len symbolickú moc. Skutočnú moc mala šľachta prostredníctvom svojich zástupcov. Stolice si časom vydobyli značnú nezávislosť, rešpektovanú aj samotnými uhorskými kráľmi a neskôr Habsburgovcami. Na prelome 14. a 15. storočia už bolo v Uhorsku asi 70 stolíc.

Ako nové napríklad vznikli počas 14. storočia Turčianska, Liptovská a Oravská stolica, ktoré boli vyčlenené z pôvodného (územne značne rozsiahleho) Zvolenského komitátu.

Prechod od komitátov k stoliciam prebiehal v každej župe odlišným tempom, pričom prvé stolice vznikli v 13. storočí.

Okrem stolíc existovali v Uhorsku aj určité mestá či provincie, ktoré mali špeciálne postavenie. Pozri napr. Historické župy na Slovensku.

V Uhorsku sa postupne počas 15. storočia počet stolíc ustálil a s malými zmenami toto členenie pretrvalo až do roku 1918. Pri zániku Uhorska v roku 1918 tu existovalo 64 žúp.

Referencie

Pozri aj 
 Komitát
 Župa (Uhorsko po roku 1849)
 Historické župy na Slovensku

Administratívne členenie Uhorska
Administratívne členenie Česko-Slovenska
Administratívne členenie Slovenska