Stibor zo Stiboríc

Stibor zo Stiboríc a Beckova alebo Ctibor z Ctiboríc alebo Štibor zo Štiboríc (, ; * 1347? – † 1414) bol uhorský šľachtic poľského pôvodu, od roku 1388 pán beckovského hradu, rytier Dračieho rádu a  vojvoda sedmohradský (13951401 a 14101414).

Stibora pozval do Uhorska Ľudovít I., ktorý bol aj poľským kráľom. Po Ľudovítovej smrti sa v boji o uvoľnený trón postavil na stranu Žigmunda Luxemburského potlačením vzbury vedenej jágerským biskupom Tomášom Ludanickým, dobytím miest aj Nitry v roku 1403.  Kráľ Žigmund ho po získaní trónu bohato odmenil. Stal sa županom bratislavskej župy (13891402), neskôr aj trenčianskej, nitrianskej a banskobystrickej župy. Asi 20 rokov po príchode do Uhorska mu patrila skoro celá západná polovica dnešného Slovenska a sám sa označoval ako „pán celého Považia“.
S menom Stibora sa spája aj najstaršia známa listina písaná v slovakizovanej češtine z územia Slovenska; pochádza z 13. decembra 1422. Stibor v úpise potvrdzuje svoju dlžobu 600 uhorských zlatých pánovi Benešovi Hernikovi z Slupna a jeho manželke Kataríne.

Rodina 
 otec Mościc ze Ściborza (13811405), vojvoda gniewkowský
 brat Andrej
 brat Mikuláš
 manželka Dobrochňa (Dobrohna) Stęszewska (†1422)
 syn Stibor II. zo Stiboríc († 1434), manželka  Katarína (alebo Dorota) Sečéniová, umrel bez mužského potomstva a lénne majetky sa vrátili korune 
 dcéra Katarína Margita, vydala sa za Pavla Bánfiho z Dolnej Lindvy a tak Bánfiovci získali hrad Beckov
 dcéra Rachna alebo Jachma/Jachna (Anna), manželka Ladislava Újlakiho, mačvianskeho bána
 syn(?), jágerský biskup (pravdepodobne len príbuzný)

Referencie

Literatúra 
 
 D. Dvořáková: Rytier a jeho kráľ. Stibor zo Stiboríc a Žigmund Luxemburský. Sonda do života stredovekého šľachtica s osobitým zreteľom na územie Slovenska. Bratislava, Rak 2003. ISBN 80-85501-25 
 hrady.zámky.kaštiele na www.kastiel.org 

Úmrtia v 1414
Dejiny Slovenska
Dejiny Uhorska
Slovenskí šľachtici
Uhorskí šľachtici