Vesmírny ďalekohľad Jamesa Webba

Vesmírny ďalekohľad Jamesa Webba (skratka JWST z ) je infračervený kozmický ďalekohľad, vyvinutý v spolupráci NASA, Európskej vesmírnej agentúry a Kanadskej kozmickej agentúry. Jeho hlavnou vedeckou úlohou je pozorovanie tých najvzdialenejších objektov vo vesmíre, takých ktoré presahujú vzdialenosti pozorovateľné pomocou Hubblovho vesmírneho ďalekohľadu alebo pozemných staníc.

Plán vzniku nasledovníka Hubblovho ďalekohľadu (vyvíjaného od 70. rokov a vypusteného v apríli 1990) siaha ešte do roku 1989, kedy sa k téme na pôde Space Telescope Science Institute (STScI) konal prvý workshop za účasti NASA. Presnejšie kontúry projekt získal v rokoch 19951996, v tom čase ešte pod názvom Next Generation Space Telescope (NGST). V roku 2002 bol pomenovaný po Jamesovi E. Webbovi, riaditeľovi NASA z rokov 19611968, ktorý bol významnou postavou programu Apollo.

Štart ďalekohľadu bol pôvodne plánovaný na rok 2007. Po množstve odkladov k nemu došlo 25. decembra 2021 a ďalekohľad bol úspešne vynesený raketou Ariane 5 z kozmodrómu Kourou vo Francúzskej Guyane. Na cieľovú, približne eliptickú halo orbitu okolo libračného bodu L2 sústavy Slnko-Zem vo vzdialenosti približne 1,5 milióna km od Zeme smerom ďalej od Slnka ďalekohľad dorazil v priebehu 29 dní, počas ktorých súbežne s korekčnými manévrami prebiehal aj náročný proces jeho postupného rozkladania z kompaktnej prepravnej do finálnej prevádzkovej konfigurácie. 24. januára 2022 bol 297-sekundovým zážihom manévrovacích motorčekov úspešne navedený na cieľovú dráhu. Ďalších približne 5 mesiacov prebiehalo jeho postupné chladnutie, ostrenie a kalibrácia prístrojov. Prvú ostrú snímku z teleskopu, zobrazujúcu vzdialenú kopu galaxií SMACS 0723, zverejnil americký prezident 11. júla 2022.

Hlavné úlohy 
Primárne vedecké úlohy ďalekohľadu možno rozdeliť do štyroch hlavných skupín:
 hľadanie svetla z najstarších (prvotných) hviezd a galaxií, z ktorých bol zložený vesmír po Veľkom tresku
 štúdium vzniku a vývoja galaxií
 pochopenie vzniku hviezd a planetárnych systémov
 štúdium planetárnych systémov a vzniku života

Kvôli kombinácií červeného posunu, prachovému zahaleniu a skutočne nízkym teplotám viacerých zdrojov, ktoré sa budú študovať, musí ďalekohľad Jamesa Webba operovať v infračervených vlnových dĺžkach s rozsahom od 0,6 do 28 mikrometrov. V snahe zaistiť aby pozorovaniam nebránili infračervené emisie vyžiarené teleskopom, musí byť celé observatórium chladné, výborne tienené od Slnka tak aby mohlo dosiahnuť teplotu približne 40 kelvinov (−233,15 °C).

Galéria

Príprava, štart a umiestnenie na orbitu

Pozorovania (výber) 

Pozn.: keďže JWST je infračervený ďalekohľad, zachytávajúci vlnové dĺžky mimo viditeľného spektra, všetky zábery sú v nepravých farbách, volených tak, aby vynikli vedecky podstatné aspekty snímanej scény.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka
 Where Is Webb? – stránka sledujúca priebeh misie od štartu, prelet do libračného bodu L2 a aktuálny stav ďalekohľadu
 Cesta Webbova teleskopu do L2 – priebeh preletu do L2 na Kosmonautix.cz
 FAQ: Vše o Teleskopu Jamese Webba (2., 3., 4. časť) – séria článkov Karla Zvoníka na Kosmonautix.cz (2022)
 Kosmologie na prahu éry Webbova teleskopu – článok a prednáška fyzika Vladimíra Wagnera na Kosmonautix.cz (2022)
 První rok práce Vesmírného dalekohledu Jamese Webba – článok Vladimíra Wagnera na OSEL.cz (2023)
 Články, týkajúce sa JWST na webe Astro.cz Českej astronomickej spoločnosti
 Články, týkajúce sa JWST na webe Kosmonautix.cz

Zdroj 

Veľké kozmické observatóriá
Infračervené teleskopy
Kozmické programy NASA
Európska vesmírna agentúra
Kozmonautika v 2021
Kozmonautika v 2022