Theodore Dreiser

Theodore Herman Albert Dreiser [Drajzr] (* 27. august 1871, Terre Haute, Indiana, USA – † 28. december 1945, Hollywood, Kalifornia) bol americký prozaik, novinár a dramatik. Patrí medzi predstaviteľov naturalizmu.

Životopis 
Narodil sa a vyrastal v prísnej katolíckej rodine, rodičom Johnovi Paulovi Dreiserovi a jeho manželke Sarah. Jeho otec bol nemecký emigrant z Mayenu a jeho matka pochádzala z rodiny patriacej k hnutiu Mennonitov, neďaleko Daytonu v Ohio. Keď sa vydala za Johna a prestúpila na katolícku vieru, komunita ju zaprela. Theodore bol dvanáste z trinástich detí a deviate z desiatich, ktoré prežili. Známy autor piesní Paul Dresser (*1859 - †1906) bol jeho starší brat. V rokoch 1889 - 1890 navštevoval Theodore Dreiser Bloomingtonskú univerzitu v štáte Indiana. Počas niekoľkých rokov písal pre noviny Chicago Globe a pre St. Louis Globe-Democrat. Po tom, ako v roku 1893 požiadal Saru Whiteovú o ruku, sa s ňou 28. decembra 1898 oženil. Od roku 1909 žili definitívne oddelene, no formálne sa nerozviedli. V politike sa Dreiser pripojil k niekoľkým volebným kampaniam proti sociálnej nespravodlivosti. Ako oddaný socialista alebo skôr komunista, napísal niekoľko faktografických kníh na politickú tému. Pochválil Sovietsky zväz pod vládou Stalina počas veľkých čistiek a spojenectva s Hitlerom. Dreiser sa spojil s Americkou komunistickou stranou v auguste 1945, no 28. decembra 1945 zomrel vo veku 74 rokov na zlyhanie srdca.

Tvorba 
Theodore Dreisler bol ovplyvnený jeho prácou ako robotník, novinárskymi počiatkami a štúdiom sociológie. Vynikol stvárnením sociálnych pomerov svojej doby a ich sprievodných javov v USA, ktoré je zachytené pohľadom dobrého pozorovateľa. Pre jeho diela je typická apolitická kritika americkej spoločnosti a ľudí túžiacich po kariére a peniazoch, ktorá je založená na tvrdení, že peniaze a kariéra vedú k strate ľudskosti a citov. Zároveň o ňom možno povedať, že ho lepšie vrstvy fascinovali. Vo svojich dielach sa pokúšal nájsť moderného amerického hrdinu. Jeho prvý román z roku 1900 - Sestra Carrie, rozpráva príbeh ženy, ktorá uteká od vidieckeho života do mesta (Chicago, Illinois) a upadá do nepredvídateľného života. Vydavateľ urobil knihe malú reklamu, a len ťažko ju predával. T. Dreiser prijal prácu ako editor ženských časopisov, no v roku 1910 bol prinútený rezignovať kvôli romániku na pracovisku. Jeho druhý román, Jennie Gerhardtová, bol vydaný v nasledujúcom roku. Mnoho z nasledujúcich Dreiserových románov sa zaoberá sociálnou nespravodlivosťou. V roku 1918 vydal zbierku krátkych poviedok Free and Other Stories. Jeho prvým komerčným úspechom sa stal román Americká tragédia z roku 1925, ktorý bol sfilmovaný v roku 1931 a znova v roku 1951. V roku 1935 nariadili vo Warsaw, v štáte Indiana, spálenie všetkých diel v knižnici, ktoré pochádzali od Dreisera.

Dielo

Beletria 
 Sister Carrie (Sestra Carrie, 1900, po slovensky 1965, 1966, 1977, 1991)
 Jennie Gerhardt (Jennie Gerhardtová, 1911, 1957, po slovensky 1966, 1977)
 The Genius (1915)
 Free and Other Stories (1918)
 Twelwe men (1919)
 Hey Rub - a - Dub - Dub ( 1920)
 The Color of a Great City (1923)
 Chains (1924)
 An American Tragedy (Americká tragédia, 1925, po slovensky 1951, 1963, 1973, 1977, 1990)
 Gallery of Women (1929)
 The Bulwark (1946) - vydané posmrtne

Trilógia túžby 
 The Financier (1912)
 The Titan (Titan, 1914, po slovensky 1966)
 The Stoic (1947) - vydané posmrtne

Poézia 
 Moods, Cadenced and Declaimed (1926, rozšírené 1928)

 Dráma 
 The Hand of the Potter (1918) Plays of the Natural and Supernatural (1916) Faktografia 
 Dreiser Looks at Russia (1928) My City (1929) Tragic America (1931) America is Worth Saving (1941) Autobiografické diela 
 The Traveler at Forty (1913) A Hoosier Holiday (1916) A Book About Myself (1922) neskôr vydaná ako Newspaper days (1931)
 Dawn (1931) Letters'', 3 zväzky, 1959 - vydané posmrtne

Pozri aj 
Americká literatúra
Zoznam spisovateľov USA
Naturalizmus

Iné projekty

Externé odkazy 
Texty diel T. Dreisera Project Gutenberg 
Friendship to the Soviet People in 1938-1941 

 
Spisovatelia USA
Novinári USA
Dramatici USA
Osobnosti z Indiany
Osobnosti z Los Angeles