Devínska brána

Devínska brána (bývalý názov Porta Hungarica) je geomorfologický útvar na juhozápadnom okraji Malých Karpát.

Polohopis 
Predstavuje prielomový úsek (geografická brána) údolia Dunaja na hranici Slovenska a Rakúska v Karpatoch. V širšom zmysle začína už pod Bratislavským hradom (potom je dlhý 11,5 km a široký 2,25–7,25 km), v užšom zmysle až pod Devínskym hradom. Končí vrchom Hundsheimer Berg na pravom brehu Dunaja v Rakúsku. Na Slovensku patrí do geomorfologického celku Malé Karpaty, resp. podcelku Devínske Karpaty.

Vymedzenie 
Brána leží v severozápadnej časti Bratislavy, v časti Karlova Ves a Devín. Geomorfologická časť tvorí úzky pás na juhozápadnom okraji podcelku Devínske Karpaty. Od Hainburských vrchov ju oddeľuje rieka Dunaj, na severe susedí Dolnomoravská niva (podcelok Borskej nížiny), severným smerom pokračuje pohorie Devínskou Kobylou a východným Bratislavské predhorie. juhovýchodným smerom sa rozprestiera Podunajská rovina.

Geológia 
Vznikla v pleistocéne. Podstatnú časť kryštalického jadra tvoria granitové masívy, ktoré vekom patria do karbónu. Z druhohorného obdobia sa vyskytujú vápence a dolomity. Neogénne sedimenty sú zastúpené zlepencami, štrkmi, pieskami a pieskovcami, ílmi, šlírmi, vápencami a podobne.

Dejiny 
Územie bolo osídlené už od praveku a boli tu vybudované tri hrady: Hainburský hrad, Devínsky hrad a Bratislavský hrad. Týmto územím viedla Jantárová cesta.

Chránené územia 
Na jej území ležia cenné prírodné lokality:
 NPR Devínska hradná skala
 PR Slovanský ostrov (Bratislava)
 Sihoť

Referencie 

Malé Karpaty
Geomorfologické útvary na Slovensku
Geomorfologické časti na Slovensku
Brány na Slovensku
Geografia Bratislavy