Dunajská Streda

Dunajská Streda (, , heb. סרדאהלי) je okresné mesto okresu Dunajská Streda na južnom Slovensku ležiace v Trnavskom kraji na Podunajskej nížine.

Polohopis 
Leží v približnom strede Žitného ostrova. Cesta I/63 na Komárno vedie južným okrajom, priamo v centre sa križujú II/507 a II/572. Mestom prechádza aj železničná trať Bratislava – Komárno. Dunajská Streda leží  južne od Galanty,  severozápadne od Komárna,  juhovýchodne od Bratislavy a  severne od maďarského Győru.

Časti mesta 
V 19. storočí boli k mestu pričlenené dovtedy samostatné obce Nemešseg (doslova , ), Stredská Nová Ves (), Felserská Nová Ves (), Bašatejed (doslova , ) a Elótejed (doslova , ).

V roku 1960 bola k Dunajskej Strede pričlenená obec Malé Blahovo (historicky , ) a obec Mliečany (doslova , ).

 Centrum
 Sídlisko Západ
 Sídlisko Sever 1
 Sídlisko Sever 2
 Sídlisko Východ
 Malé Blahovo
 Mliečany
 Čótfa

Samospráva 
Na čele mesta stojí primátor, od roku 2009 je ním Zoltán Hájos (SMK-MKP). Mestské zastupiteľstvo má od roku 2018 21 poslancov, 13 bolo zvolených za stranu SMK-MKP a 8 ako nezávislí kandidáti.

Obyvateľstvo

Národnostné zloženie obyvateľstva 

Tesne pred 2. svetovou vojnou žila v meste početná židovská komunita, ktorá tvorila takmer 43 % obyvateľstva Dunajskej Stredy.

Náboženské zloženie obyvateľstva 

Historicky patrila Dunajská Streda podľa vierovyznania obyvateľov medzi centrá judaizmu na Slovensku. Pri sčítaní v roku 1930 deklarovalo židovské náboženstvo 42,26 % (2 654) obyvateľov, čo bol v percentuálnom vyjadrení druhý najvyšší pomer na Slovensku.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
Veľká časť mesta bola zlikvidovaná v rámci socialistickej výstavby. Zanikli mnohé historické pamiatky ako napríklad Veľká synagóga, na ktorej mieste sa nachádza pamätník holokaustu. V období medzi dvoma svetovými vojnami bolo v Dunajskej Strede viac synagóg napr. Adas Jisrael a zopár židovských modlitební napr. Beth Midrash, ktorá slúži svojmu účelu dodnes. Nezachoval sa tzv. Biely kaštieľ, alebo starý cintorín, ktorý sa nachádzal na mieste dnešného hotela Bonbón. 

 Rímskokatolícky kostol sv. Juraja, dvojloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z polovice 14. storočia. Nedlho po jeho výstavbe bol doplnený o kvalitné nástenné maľby. Okolo roku 1518 bola pristavaná severná bočná loď zaklenutá neskorogotickou rebrovou klenbou. Na prelome 17. a 18. storočia bol upravovaný a v rokoch 1742 – 1743, keď prešiel výraznou barokovou úpravou, vznikla pruská klenba presbytéria a valená klenba s lunetami v lodi a vzniklo nové zariadenie kostola. Zo stredovekej stavby sa zachovali okrem hrubej stavby klenby v bočnej lodi a podveží, západný portál a na nárožiach severnej lode konzoly s motívom ľudských tvárí. V presbytériu sa dochovala stredoveká maľba sv. Mikuláša biskupa, na južnej fasáde maľba Kalvárie zo 14. storočia. Hlavný oltár, dva bočné oltáre, kazateľnica a spovedelnica sú barokové z konca 18. storočia, krstiteľnica so sochou Krst Krista pochádza z polovice storočia. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami a lizénovými rámami. Veža má nárožné kvádrovanie a je ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a murovanou ihlancovou helmicou.

 Žltý kaštieľ, trojtraktová dvojpodlažná baroková stavba na pôdoryse obdĺžnika so stredným rizalitom z prvej polovice 18. storočia. Kaštieľ nechal vybudovať Mikuláš Kondé, varadínsky biskup. Klasicistickou úpravou prešiel v roku 1770 a začiatkom a v druhej polovici 19. storočia. V interiéri sa nachádza vstupný vestibul a schodište. Na prízemí majú miestnosti stropy s fabiónom, na poschodí majú štukové ornamenty. Fasády kaštieľa sú členené kordónovou rímsou, lizénovými rámami a nárožným kvádrovaním. Okná majú šambrány a nadokenné rímsy, v suprafenestre rokajovú štukatúru. Trojosový rizalit je členený pilastrami a oknami so segmentovými suprafenestrami. Rizalit má bohato zdobenú barokovú atiku s reliéfnym erbom, prelamovanou rímsou a dekoratívnymi vázami. 

 Evanjelický kostol, jednoloďová neorománska stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej homty, z rokov 1863 – 1883. V roku 1938 bola doplnená veža. Loď má plochý strop, presbytériumm je kryté konchou. Nachádza sa tu neoklasicistický oltár z roku 1933 pochádzajúci z Banskej Bystrice. Krstiteľnica je mramorová z roku 1883, organ z roku 1903. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami a lizénami. Veža vyrastá zo štítového priečelia dekorovaného nárožnými vežicami vo forme rizalitu. Je členená pilastrami a ukončená ihlancovou helmicou. 

 Vermesova vila, dvojpodlažná dvojtraktová novorenesančná stavba na pôdoryse písmena T z rokov 1905 – 1909. Úpravami prešla v 50. rokoch a v rokoch 1985 – 1987. V súčasnosti tu sídli Galéria súčasných maďarských umelcov. Fasády vily sú členené oknami s profilovanými šambránami a nadokennými rímsami. Z východnej strany má dve nárožné veže na pôdoryse kruhu s ihlancovými helmicami.

 Golgota, súsošie veľkej Kalvárie, klasicistické súsošie z roku 1808. Skladá sa zo sochy Krista na kríži, Panny Márie, sôch Dismasa a Gesmasa, sv. Jána Evanjelistu a sv. Márie Magdalény.

 Socha sv. Trojice, baroková na stĺpe z roku 1777. Nachádza sa pri rímskokatolíckom kostole.

 Socha sv. Mikuláša, barokovoklasicistická socha z roku 1788. Nachádza sa pri rímskokatolíckom kostole.

 Socha Panny Márie na stĺpe, historizujúca socha z konca 19. storočia. Nachádza sa pri rímskokatolíckom kostole.

Občianska vybavenosť  
V Dunajskej Strede sa nachádza aj termálne kúpalisko s akvaparkom a wellness hotel s japonskými kúpeľmi. V septembri sa koná tradičný žitnoostrovský jarmok a mnoho sprievodných podujatí a koncertov.

Partnerské mestá 
  Berehovo, Ukrajina
  Dalaman, Turecko
  Jedľovo, Maďarsko
  Győr, Maďarsko
  Jimbolia, Rumunsko
  Jindřichův Hradec, Česko
  Odorheiu Secuiesc, Rumunsko
  Senta, Srbsko
  Subotica, Srbsko

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Dunajskej Strede

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta
 Informačný systém samosprávy mesta Dunajská Streda
 Apsida.sk- profil gotického kostola

 
Okres Dunajská Streda
Mestá na Slovensku
Mestá v Trnavskom kraji