Svrčinovec

Svrčinovec je obec ležiaca v Žilinskom kraji v okrese Čadca.

Polohopis 
Svrčinovec leží na severozápade Slovenska v blízkosti trojmedzia Slovenska, Česka a Poľska. Obec leží na rozhraní Západných a Stredných Beskýd, v doline rieky Čierňanky, ktorá oddeľuje tri geomorfologické celky: Jablunkovské medzihorie na severe, Turzovskú vrchovinu (podcelok Predné vrchy) na západe a Kysucké Beskydy (podcelok Javorský Beskyd) na juhovýchode. Tieto pohoria patria do flyšového pásma a vrchy tvorené pieskovcami a ílovcami majú obmedzenú priepustnosť vody, preto sa tu po výdatných dažďoch vyskytujú zosuvy.  Nadmorská výška centrálnej časti obce je od 430 do  Najvyšším osídleným územím obce je osada Pod Bučkami. Najvyšším bodom celého katastrálneho územia je Plané s nadmorskou výškou  v časti Potok na hranici s Čiernym.

Obec susedí na východe s obcou Čierne, na juhu a západe s mestom Čadca (mestské časti Čadečka, Podzávoz a Milošová) a na severe s českou obcou Mosty u Jablunkova.

Časti obce 
Od centra obce sú oddelené miestne časti Závršie, Potok a Zatky (časť obce ležiaca bezprostredne pri štátnej hranici s Českom).
V obci sa nachádza aj niekoľko malých osád (tzv. kopaníc), roztrúsených po okolitých vrchoch.

Vodné toky 
 rieka Čierňanka
 Šľahorov potok

Dejiny 
Územie dnešného Svrčinovca bolo osídlené počas valašskej kolonizácie koncom 16. storočia pastiermi budatínskeho panstva, územie však patrilo strečnianskemu panstvu. Prvá zmienka sa vyskytuje v súvislosti s hraničným sporom medzi budatínskym panstvom a tešínskym kniežatstvom. Preto sa už v roku 1578 vybudovala murovaná obranná pevnosť Jablunkovské Šance, ktorá dohliadala na bezpečnosť na obchodnej ceste a na presadzovanie záujmov tešínskeho kniežatstva. Zanikla až po ukončení hraničného sporu v roku 1792. Prvá písomná zmienka o Svrčinovci ako o samostatnej obci pochádza z roku 1658. Názov obce je odvodený od hustých smrekových lesov (svrčín), ktoré sa vyskytovali v okolí. Koncom 18. storočia bola týmto územím vytýčená nová trasa obchodnej cesty cez Jablunkovský priesmyk do Sliezska a ďalej k Baltskému moru a cez Zwardoń do Żywca a Krakova. K rozvoju obce prispelo aj sprevádzkovanie Košicko-bohumínskej železnice v roku 1871 a trate do Żywca v roku 1884.

25. novembra 1938 bola severná časť obce spolu s obomi železničnými traťami zabratá Poľskom. Tento stav však trval iba do roku 1939, keď cez túto časť vkročili nemecké vojská na územie Poľska a po jeho kapitulácii bolo územie pripojené k Slovenskému štátu.
1. mája 1945 do obce vkročili sovietske vojská. V roku 1993 sa Svrčinovec stal pohraničnou obcou a bol vybudovaný hraničný priechod.

Politika 
Obec je súčasťou Euroregiónu Beskydy a spolu s obcami Čierne a Skalité tvorí mikroregión Kysucký Triangel.

Obecné zastupiteľstvo 
Obecné zastupiteľstvo tvoria v období 2018 – 2022 11 poslanci: 5 nezávislí, po 2 za KDH a SNS a po 1 za SMER-SD a SME RODINA – Boris Kollár.

Obyvateľstvo 
31. decembra 2013 tu žilo 3 583 obyvateľov.

Partnerské obce 
  Mosty u Jablunkova, Česko

Kultúra a zaujímavosti

Stavby 
V obci sa nachádza rímskokatolícky kostol Ružencovej Panny Márie, postavený počas druhej svetovej vojny v modernistickom štýle a kaplnka Sedembolestnej Panny Márie v miestnej časti Závršie.

Hospodárstvo a infraštruktúra

Doprava 
Obcou prechádza medzinárodná cesta I. triedy číslo 11 od hraničného priechodu s Českom do Žiliny. Cesta má spočiatku juhovýchodný, neskôr južný smer. Tranzitný význam tejto cesty by mali v budúcnosti prevziať plánovaná diaľnica D3 a rýchlostná cesta R5, ktorých križovatka je plánovaná medzi centrom obce a časťou Zatky. Občania i vedenie obce sa dlhodobo sťažujú na preťaženosť cesty I/11.
V obci odbočuje cesta I. triedy číslo 12 na severovýchod k hraničnému priechodu s Poľskom v Skalitom.
Miestne časti Závršie a Potok sú dostupné po odbočke z ceste III. triedy 011058 z Čadečky. Priame spojenie s centrom obce neexistuje.

Autobusovými linkami je obec spojená s Čadcou, Čiernym a Skalitým.

Cez Svrčinovec prechádzajú železničné trate číslo 127 zo Žiliny do Česka a 129 z Čadce do Poľska.

Školstvo 
V obci sa nachádza materská škola a základná škola, ktorej výstavba začala v roku 1933 a v roku 1959 začala výstavba novej budovy s telocvičňou. V časti Závršie sa nachádzala základná škola, kde v rokoch 1923 – 1925 vyučoval Peter Jilemnický (dnes je v jej budove kaplnka). V obci pôsobil i Peter Jaroš.

Rodáci 
 František Jurišta (* 31. marec 1925 – † 13. marec 2000), akademický maliar
 PhDr. Ján Jurišta (* 23. august 1944),  žurnalista, diplomat, veľvyslanec ČSSR v Argentíne, vedec a kandidát v prezidentských voľbách v roku 2014 za KSS
 Anton Pajonk, spisovateľ
 Terézia Mešťanová, spisovateľka
 František Dejčík, fotograf
 Branislav Padyšák, fotograf
 Viera Sojčáková-Cyprichová, učiteľka hudby, speváčka, organistka

Referencie

Iné projekty 

 
Obce okresu Čadca