Francúzska a indiánska vojna

Francúzska a indiánska vojna je časť sedemročnej vojny, ktorá sa odohrávala na severoamerickom bojisku. Stretli sa v nej Spojené kráľovstvo a Francúzsko podporované svojimi indiánskymi spojencami.

Priebeh 
Napätie medzi anglickou a francúzskou stranou eskalovalo už v roku 1754 menšími zrážkami. Zo začiatku kvôli nejednotnosti britských koloniálnych a kráľovských inštitúcii (každá kolónia mala vlastný kongres a guvernéra, ktorí rozhodovali o nasadení koloniálnych milícií a prostriedkov) mala prevahu francúzska strana. V roku 1755 zorganizovaná výprava pod velením generála Braddocka (na ktorej sa zúčastnil aj George Washington) mala za úlohu obsadiť francúzsku pevnosť Fort Duquesne v údolí Ohia. 
Expedícia však skončila katastrofou neďaleko rieky Monongahela. Celé dva pluky vrátane pomocných milícií boli rozprášené Francúzmi a Indiánmi útočiacimi zo zálohy. 
Generál Braddock bol smrteľne ranený. 

V roku 1756 do Ameriky priplával s posilami markíz de Montcalm. Dobytím pevnosti Fort William Henry, pri jazere Lake George, zaistil Francúzom dôležité strategické pozície. Ale v roku 1757 sa britské kráľovské a koloniálne sily konečne zorganizovali, čo im umožnilo využiť obrovskú presilu ľudských zdrojov a hospodárskych prostriedkov, ktorú anglické kolónie nad francúzskymi mali. Britské kráľovské pluky a koloniálne milície sa potom vylodili pri francúzskej pevnosti Louisbourg, ktorá mala chrániť vjazd do Zálivu svätého Vavrinca, a dobyli ju (na druhý raz, po prvom dobytí v roku 1745 bola Francúzsku vrátená), čím definitívne odrezali Nové Francúzsko od dodávok z materskej krajiny. 

Vojna sa však ešte zďaleka neskončila: 8. júla 1758 pripravil Montcalm zdrvujúcu porážku 5x silnejšej britskej armáde v bitke pri Carillone, napriek tomuto skvelému víťazstvu musel stále ustupovať.

V roku 1759 Montcalm najprv ešte odrazil britský pokus o vylodenie pri Montmorencyho vodopádoch, avšak vzápätí sa vylodili jednotky generála Wolfa pri Quebecu a zvíťazili nad Francúzmi v bitke na Abrahamovej pláni neďaleko mesta. Generáli Wolfe i Montcalm boli v bitke smrteľne ranení. 

Pádom Montrealu v roku 1760 francúzska nadvláda nad Novým Francúzskom prestala fakticky existovať. Vojna skončila zánikom Nového Francúzska, ktorú úplne ovládli britské jednotky.

Uzavretie mieru 
V novembri 1762 sa emisári troch panovníkov – Ľudovíta XV., Juraja III. a Karola III. dohodli na mierovej dohode. Francúzsko odstúpilo Veľkej Británii Kanadu (Louisianu predala svojmu spojencovi Španielsku), uznalo stratu Akádie (bez ostrovov Saint Pierre a Miquelon), stratilo Grenadu a Grenadíny. Francúzsku boli vrátené ostrovy Martinik, Guadaloupe, Désirade a Marie-Galante. Briti sľúbili opustiť Havanu a Španieli postúpili Veľkej Británii Floridu. Na začiatku decembra prerokúval parlament Veľkej Británie tieto články a zazneli i kritické ohlasy, napriek tomu zmluva bola podpísaná 10. februára 1763.

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Virtuálna prehliadka bitky na Abrahámovej pláni (po anglicky)

Zdroj 

Dejiny Kanady
Dejiny Severnej Ameriky
Dejiny USA