Hana Gregorová (spisovateľka)

Hana Gregorová, rod. Lilgová (* 30. január 1885, Martin  † 11. december 1958, Praha) bola slovenská spisovateľka, osvetová pracovníčka a obhajkyňa emancipačných snáh žien.

Rodina 
 otec: Ján Lilge
 matka: Mária rod. Jamnická
 manžel: Jozef Gregor-Tajovský
 brat: Ivan Lilge - Lysecký

Život 
Narodila sa v Martine v uvedomelej farbiarskej rodine a vzdelanie získala na základnej škole v rodisku a neskôr sa po sobáši vzdelávala sama. 
V roku 1903 – 1906 hrávala ochotnícke divadlo v Slovenskom spevokole v Martine. Účinkovala prevažne v hrách slovenských autorov. Počas krátkeho pôsobenia v rumunskom Nadlaku (1907 – 1910) stvárnila plastickú postavu matky v rovnomennej hre J. G. Tajovského, ktorý ju aj režíroval (1908). Preložila aktovku A. P. Čechova Pytačky, ktorú Tajovský nacvičil s nadlackým Ľudovým kruhom (1909). V roku 1907 sa v Nadlaku zaňho vydala a neskôr sa usadili v Bratislave. 

Pracovala v osvetových organizáciách, pôsobila v časopise Slovenský východ. Po presťahovaní do Bratislavy pokračovala v osvetovej práci, zaujímala sa o politický vývoj, a jej dom často navštevovali tak slovenskí, ako aj českí a zahraniční spisovatelia.

Po smrti svojho manžela sa presťahovala k dcére Dagmar do Prahy, počas 2. svetovej vojny pracovala v protifašistickom odboji. Krátko bola predsedníčkou Zväzu slovenských žien. 

Zomrela vo veku 73 rokov v Prahe, pochovaná je v Tajove.

Tvorba 
Jej literárna tvorba začala prekladom románu Dáždnik sv. Petra (Kálmán Mikszáth). Písala prózu, no okrem diel pre dospelých sa venovala i tvorbe pre deti.

Myšlienky 

„Dnes už máme možnosť akademicky študovať, koľko úsilia to stálo. Vzdelaná žena je povinná pracovať kultúrne a verejne v záujme druhých. Žena dneška má pracovať na novej epoche ľudstva, v ktorej nebude nezaslúženej biedy. Má bojovať o lepšie sociálne pomery. Má kultúrou, sociálnou činorodosťou a umením napĺňať formu života.“

Ocenenia 

 2023 in memoriam Rad Ľudovíta Štúra II. triedy za mimoriadne zásluhy o ľudské práva a slobody a ich ochranu.

Diela

Tvorba pre dospelých 

 1912 – Ženy, zbierka krátkych próz
 1920 – Môj svet, kniha noviel
 1924 – Pokorní ľudia, kniha noviel
 1929 – Slovenka pri krbe a knihe
 1930 – Zo srdca, kniha noviel
 1933 – Vlny duše, román
 1935 – Svet je tak krásny, cestopisné črty
 1938 – Čas nezastavíš, román
 1945 – Radosť bez tône a slzy vekov
 1946 – Ženy-matky za svetový mier, brožúra
 1949 – Cudzím dvorom, výber z noviel
 1958 – Trpké údely, výber z noviel
 Spomienky (rukopis, knižne vyšli až po úprave a zredigovaním jej dcérou v roku 1979)

Tvorba pre deti 
 1922 – O Zorke, čo každému svietila
 1922 – Kytka
 1926 – Oddané srdiečka
 1931 – Rozprávočky z rádia
 1933 – Pavko v Prahe

Referencie

Literatúra 
 Encyklopédia dramatických umení Slovenska

Externé odkazy 
 
 Záznam o narodení a krste v matrike záznam číslo 6 - evanjelická farnosť v Martine; pokrstená ako JAnna Božena Lilge

Iné projekty 

Slovenskí spisovatelia
Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Ženy v slovenskej literatúre
Osobnosti z Martina
Slovenské feministky
Držitelia Radu Ľudovíta Štúra II. triedy