Patince

Patince (, Path) sú obec na Slovensku v okrese Komárno.

Polohopis 
Obec leží v juhozápadnom výbežku Podunajskej roviny a v jej chotári sa nachádza najjužnejší bod Slovenska. Južne od obce tečie Dunaj, východný okraj chotára lemuje Patinský kanál. V jeho blízkosti sa nachádza aj rekreačné stredisko s termálnym kúpaliskom. 

Stredom obce prechádza cesta Komárno – Štúrovo, z ktorej vychádzajú viaceré miestne komunikácie. Komárno je vzdialené  západne, Štúrovo  východne, Nové Zámky  severne a do krajského mesta je to rovnako severným smerom .

Dejiny 
Archeologické nálezy pravekých kultúr v susedných obciach Chotín, Marcelová a Virt napovedajú pohyb ľudí kamennej doby aj v chotári Patiniec. Potvrdil to nález žiarového pohrebiska, ktoré však narušila činnosť ľudí strednej doby bronzovej. Kamenné nástroje nahradil bronz, šperky boli predovšetkým zo zlata. Práve predmety z týchto troch materiálov boli objavené aj v lokalite Patiniec; boli nájdené kamenné sekery, hroty a háčiky, zlaté rímske mince i šperky, mnohé práve v okolí termálnych prameňov. Keramika bola zväčša zničená v domnienke, že ukrýva poklad.

Menili sa i tu žijúce etniká, medzi ktoré patrili Skýti, Kelti a Ilýri. Keltov tu v 1. storočí pred Kr. vystriedali Dákovia, pričom tieto etniká splynuli. Významný brod upútal pozornosť aj Rimanov, ktorí mali na opačnom brehu Dunaja sústavu opevnení. Strážne veže (základy jednej boli objavené v areáli školy) sa práve pri významných brodoch budovali aj na opačnom brehu rieky a objavené pozostatky potvrdzujú aj existenciu vojenskej pevnosti pri susednej obci Iža. Po ústupe Rimanov tu pobývali Gepidi a neskôr Avari. V tomto období poskytol príchod Slovanov základný predpoklad vzniku Samovej a neskôr Veľkomoravskej ríše. Koncom 9. storočia sa toto územie dostalo pod vplyv Starých Maďarov a následne súčasťou Uhorska. 

Najstaršia písomná zmienka o majeri „terra Poth“ pochádza z roku 1268, kedy tunajšie územie patrilo do majetku komárňanského hradného panstva. Názov obce sa odvodzuje od priezviska „Páth“, ktoré vzniklo skrátením mena rodiny Pathovcov. Zakladateľom rodu  bol Konrád z Aldenburgu, ktorý sem prišiel počas panovania kráľa Šalamúna (1063 – 1074). Meno Both dostal preto, že bol poverovaný funkciou vyslanca (nemecky Bothe), z čoho vznikla skomolenina v podobe „Poth“, neskoršie Path. Neskôr boli členovia rodu povýšení do šľachtického stavu. Celá oblasť výrazne utrpela osmanskými nájazdmi, kedy bola po vypálení v roku 1532 dočasne vyľudnená. V roku 1549 tu stálo iba 5 domov, o 7 rokov neskôr ich bolo stále iba 8. Noví zemepáni tu prišli po roku 1559, pričom majitelia sa viackrát menili. Patince boli už v roku 1576 opäť osídlené a koncom 17. storočia tu žilo 20 gazdov a stálo 34 domov. Po vyhnaní Turkov (podľa povesti bola mierová zmluva v roku 1606 podpísaná pod mohutným dubom pri ústí starej Žitavy) do obce prišli kalvíni, ktorí tu pôsobili do roku 1745. Odchodom kalvínov odišla veľká časť obyvateľov a v roku 1714, kedy obec patrila komárňanskému hradnému kapitánovi Jakabovi Heiblovi, v nej žilo iba 30 obyvateľov. Miestny kostol bol opustený v roku 1731 a o dve desaťročia neskôr sa už prepadával strop, čo urýchlilo jeho deštrukciu. Obyvatelia začali rozoberať múry a hrozilo zrútenie celej stavby. V polovici 18. storočia prišlo s Pálffyovcami 21 nových rodín, ktorí vybudovali novú dedinu, asi 1 km východne od tej pôvodnej. V roku 1776 začala prestavba kostola, ktorý bol už o 4 roky neskôr opätovne vysvetený. 

V roku 1840 mala obec 237 obyvateľov v 38. domoch, ktorí sa venovali najmä poľnohospodárstvu, predovšetkým pestovaniu tabaku. Známa bola veľká bažantnica kniežaťa Antala Pálffyho a v okolí sa lovili vyzy. Už v tomto období bol známy potok s liečivou vodou, ktorá vyvierala na viacerých miestach a tiekla do jazierka. Boli známe liečivé účinky výparov, čo využil miestny zemepán a dal tu postaviť kúpeľnú budovu. Vodu zohrievali a využívali na blahodárny kúpeľ. 

Počas revolučných rokov v polovici 19. storočia viedla obcou hlavná komunikácia, spájajúca Viedeň, Bratislavu a Budapešť (železnica sa v tom čase iba budovala). Oblasť obsadili cárske ruské vojská pod velením generála Grabbeho, pričom štáb sídlil v susednej Marcelovej (vtedy Krátke Kesy). Kozáci pustošili okolité dediny, ktorých obyvatelia veľmi trpeli. Obec ohrozovali aj povodne, keď napríklad v roku 1876 veľká voda zvalila mnohé obydlia a poničila statky. Krátko po tejto katastrofe dal barón Ditfurt vybudovať okolo obce ochrannú hrádzu. Povodne sa však v rovinatom kraji opakovali aj v rokoch 1888, 1897, 1899, 1926 a ľadová povodeň bola aj v roku 1942. Situácia mnohých rodín sa zlepšila v roku 1887, kedy im Antal Pálffy odpredal pozemky, kde si mohli postaviť vlasné obydlia a hospodárstvo. Postavená bola i škola, učiteľský byt, opravený bol kostol. 

Ani Patinciam sa nevyhli povojnové deportácie obyvateľov maďarskej národnosti a v škole bola maďarčina nahradená slovenčinou. Neskôr sa vyučovanie maďarčiny obnovilo a pokračovalo až do uzatvorenia školy v roku 1977. Samostatné dejiny Patiniec sa však píšu až od roku 1956, kedy sa obec osamostatnila od Marcelovej. Najväčšou pohromou v novodobej histórii je katastrofálna povodeň, ktorá vznikla 15. júna 1965 po pretrhnutí dunajskej hrádze pod Patincami. Hladina vody presahovala 1 meter a evakuované boli rozsiahle oblasti povodia. Na následky podmočenia sa zrútilo 99 patinských domov a zničené boli aj kúpele.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Vendelína, jednoloďová pôvodne románska stavba s polkruhovou apsidou a malou strešnou vežou, z prvej polovice 13. storočia. Po spustošení obce Turkami bol objekt obnovený až v 20. rokoch 18. storočia za prispenia grófa Františka Ďulaia. Barokovou úpravou prešiel v roku 1776, keď dostali okenné otvory súčasný tvar. Historizujúco bol prefasádovaný v druhej polovici 19. storočia. Poslednými úpravami prešiel v roku 2002, ktoré boli k pamiatke pomerne necitlivé. Románska apsida je zaklenutá konchou. Kostol má hladké fasády zbavené originálnych prvkov, veža má stanovú strechu. 

 Parná prečerpávacia stanica, technická pamiatka, jednopodlažná dvojpriestorová industriálna stavba na pôdoryse obdĺžnika z roku 1897. Úpravami prešla v roku 1960. Súčasťou areálu je aj sklad uhlia, jednopodlažná stavba so sedlovou strechou, z roku 1897. Objekty majú segmentovo ukončené okná s tehlovými suprafenestrami. Areál sa nachádza na hranici chotárov Patiniec a Radvane nad Dunajom

 Travertínový kríž s liatinovým korpusom z roku 1916. Nachádza sa na staršom cintoríne
Lurdská jaskyňa - Lurdská jaskyňa bola postavená v roku 1933.
Pamätník obetiam I. svetovej vojny - Vybudovala ho obec Patince s podporou Nadácie Bethlen Gábor v roku 2018, na pamiatku obyvateľov mesta Patince, ktorí zahynuli v 1. svetovej vojne.
Pamätník povodne - V zadnej časti školského parku sa nachádza pamätník povodne z roku 1965. 
Pomník obetiam I. a II. svetovej vojny - V prvej svetovej vojne odviedli všetkých mužov z dediny. Bolo ich 56, z toho na fronte bojovalo 54 mužov, z nich 17 padlo v bojoch alebo umrelo v zajatí. Odpočívajú v cudzej zemi, ale ich rodiny a súcitní obyvatelia im dali postaviť v obci sochu, ktorá stojí na školskom pozemku školy a v r.1940 ju vytesal János Holdamf kamenár zo Süttő (MR.)

Občianska vybavenosť 
Rekreačný areál v obci má rozlohu 30 ha a vznikol na mieste starého rímskeho kúpeľa. V minulosti boli využívané liečivé účinky minerálnej vody a boli tu vybudované kúpele. Nový vrt z roku 1958 odštartoval novodobý rozvoj lokality a jej premenu na rekreačné stredisko. Nachádzajú sa v ňom tri bazény, umelé jazero, športové ihriská, ubytovacie kapacity poskytuje hotel a chatová osada. Termálne kúpalisko prešlo v roku 2006 rekonštrukciou.

Wellness Hotel Patince**** - Dnes sú Patince cieľom všetkých, ktorí hľadajú útočisko od uponáhľaného sveta. Vo Wellness Hoteli Patince vytvorili miesto, kde si odpočiniete od denných starostí a dokonale zrelaxujete.

Aktívne 

 Vyhliadkové plavby po Dunaji z Patiniec - Z prístavu Patince môžete absolvovať vyhliadkové plavby loďou po Dunaji. Počas plavby budete môcť spoznať okolitú prírodu Podunajska so zachovanými zvyškami lužných lesov.
Eurovelo 6 cyklistická trasa od Komárna do Kravanoch nad Dunajom cez obec Patince.

Referencie

Externé odkazy 
 Apsida.sk- profil románskeho kostola

Zdroj 
 Oficiálna stránka obce 
https://www.visitdanube.eu/sk/kupanie-sa-1

Iné projekty 

 
Obce okresu Komárno