Bitka pri rieke Halys

Bitka pri rieke Halys, známa tiež ako Bitka zatmenia, sa odohrala pri rieke Halys na území dnešného Turecka (v súčasnosti sa táto rieka volá Kizilirmak) 28. mája roku 585 pred Kr. medzi Médskou ríšou a Lýdiou. Rozhodujúcu bitku 15-ročnej vojny medzi Alyattom II. z Lýdie a Kyaxarom z Médie náhle ukončilo zatmenie Slnka; zatmenie bolo považované za zlé znamenie, dokazujúce, že bohovia si želajú zastaviť boj.

Príčiny 

Historici sa domnievajú, že vojna začala v dôsledku stretu záujmov v Anatólii. Herodotos (Hisoriés Apodexis, 1. 73-74) však tvrdí, že nejakí skýtski lovci v službách Médov, ktorí sa raz z lovu vrátili s prázdnymi rukami, boli urazení Kyaxarom. Ako odplatu lovci zabili jedného z jeho synov a predložili ho ako „úlovok“ Médom. Potom utiekli do Sardisu, hlavného mesta Lýdie. Keď Kyaxares žiadal o ich vydanie, Alyattes to odmietol. Nasledovala vojenská invázia Médov.

Následky 

Bolo urýchlene dohodnuté prímerie. Ako súčasť dohody si Alyattova dcéra Aryenis vzala za muža Kyaxarovho syna Astyaga, a rieka Halys bola vyhlásená za hranicu medzi Lýdiou a Médskou ríšou.

Zatmenie 

Podľa Hérodota (1.74):
„V šiestom roku sa konala bitka, v ktorej sa prihodilo, keď sa boj začal, že sa deň premenil na noc. A túto premenu dňa predpovedal Táles z Milétu Iónom, pričom stanovil ako hranicu presne tento rok, v ktorom sa premena udiala. Lýdi a Médi však, keď videli, že deň sa premenil na noc, zastavili svoj boj a boli oveľa dychtivejší mieru medzi sebou.“ (voľne)

Keďže je možné spätne určiť presný dátum zatmenia, je Bitka zatmenia najdávnejšou historickou udalosťou, ktorá je tak presne datovaná. 

Podľa NASA zatmenie vrcholilo nad Atlantickým oceánom na 37,9° severnej šírky a 46,2° západnej dĺžky a tieň zatmenia dosiahol juhozápadnú Anatóliu vo večerných hodinách. 

Dejiny Médskej ríše
Dejiny Lýdie
Halys
Halys
Halys