Veža (stavba)

Veža je hranolovitý alebo valcovitý stavebný objekt, ktorého výška značne (relatívne) prevyšuje jeho pôdorysné rozmery. Veža je často súčasťou inej budovy (napríklad kostolná veža) a často sa zužuje smerom k vrcholu.

Niekedy, najmä v oblasti telekomunikácií, sa definícia veže obmedzuje navyše tak, že nejde o stožiar, čo je vežovitá konštrukcia, ktorá je ukotvená lanami a podobne, teda sa nenesie sama. Existujú ale aj kombinácie stožiara a veže, tzv. hybridné veže.

Dejiny 
Najstaršia známa je babylonská veža (asi 600 pred Kr.), ktorá mala tvar kocky so stranou 90 m. Ďalšie významné veže sú:
 veža dómu v Ulme (14. stor., 161 m)
 Eiffelova veža (1889, 300 m)
 Ostankinská veža (539 m)
 CN Tower v Toronte (553 m)
 Šikmá veža v Pise (55,863 m)

Veže sa pôvodne stavali na ochranné a pozorovacie ciele alebo na vysielanie a prijímanie zvukových či svetelných signálov (zvonica, minaret, maják). Dominujúci charakter veže viedol k výstavbe veží z panoramatických dôvodov, a to najprv v indickej a čínskej starovekej architektúre. Kresťanské zvonice (kompanily) sa pôvodne stavali ako samostatné objekty a až neskôr sa stali súvislou časťou kostola.

Druhy 
Významné druhy veží sú:
 zvonica, kostolná veža, minaret
 maják
 strážna veža
 hradná veža, zámocká veža v hradoch a zámkoch 
 vyhliadková veža (rozhľadňa) v turizme
 televízna veža, rozhlasová veža, retranslačná veža, telekomunikačná veža, vysielacia veža v telekomunikáciách
 silážna veža, senná veža v poľnohospodárske
 vodárenská veža (vežový vodojem) vo vodnom hospodárstve – výtlačnom vodovode
 letisková riadiaca veža (kontrolná veža) na letiskách
 chladiaca veža v továrňach, najmä elektrárňach
 rozhodcovská veža pri lyžiarskych mostíkoch
 vrtná veža pri ťažbe

Pozri aj 
 World Federation of Great Towers

Iné projekty 

 
Opevnenie