Dušan Jurkovič

Dušan Samuel Jurkovič (* 23. august 1868, Turá Lúka – † 21. december 1947, Bratislava, pochovaný v Brezovej pod Bradlom) bol slovenský architekt, dizajnér a etnograf. Na jeho počesť sa od roku 1964 udeľuje Cena Dušana Jurkoviča.

Životopis 
Narodil sa v národoveckej rodine. Jeho otec bol Juraj Jurkovič a matka Emília rod. Jurkovičová. Otec bol spoluzakladateľom Matice slovenskej a starý otec z matkinej strany Samuel Jurkovič bol zakladateľom Gazdovského spolku v Sobotišti.

V rokoch 18741878 navštevoval evanjelickú cirkevnú školu v Brezovej, v rokoch 18781884 maďarskú meštiansku školu v Šamoríne a nižšie gymnázium v Šoproni. V rokoch 18841889 pokračoval na štátnej škole remesiel vo Viedni, staviteľský odbor pod vedením profesora Rudolfa Feldschareka.

Pôsobil v ateliéroch u architektov Blažeja Bullu a Michala Urbánka, kde sa zdokonalil v architektúre. Po prvej svetovej vojne navrhol prvé montované domy, ktorými sa usiloval riešiť problémy slovenského stavebníctva. V roku 1921 zaviedol do praxe stavby domov z pálených veľkoplošných dielcov. Svoje priekopnícke myšlienky rozvinul v diele Skladacie rodinné domy z pálených tehliarskych výrobkov, ktoré vydal v roku 1947. Bol to prvý krok k prefabrikácii.

Za mnohostranné zásluhy a projekty mu v roku 1938 bratislavská univerzita udelila čestný doktorát. Bol aj nositeľom titulu národný umelec, ktorý mu udelili v roku 1946.

Dielo 
Na prelome 19. a 20. storočia vo všetkých európskych centrách architektúry vznikala nová vlna tvorby, ktorá prekonávala všetky zažité formy ako historizmus či jednotvárny eklektizmus. Nové smery sa uberali rozmanitými smermi a reflektovali, či už romantické ale i racionálne predstavy o bývaní a všetkom čo s tým súvisí. Snáď najvýraznejšia sa stáva záľuba v tradícii, detailoch a ornamente z nej vychádzajúcimi. Dušan Jurkovič ako architekt nadviazal na európske trendy modernej architektúry v prvej polovice 20. storočia. Cieľavedome zužitkovával ľudovú architektúru. Je považovaný za zakladateľa modernej slovenskej architektúry.

V roku 1887 navštívil výstavu ľudových výšiviek v Martine, kde ho zaujala vstupná veža „slovenskej brány“ od architekta Blažeja Bullu, ku ktorému v ďalšom roku nastúpil na krátku prax. Po nej v roku 1891 pracoval v projektovej kancelárii architekta Michala Urbánka v českom Vsetíne. S ním v roku 1891 navštívil Prahu a v ďalšom roku študoval ľudové staviteľstvo Valašska a spolupracoval na príprave národopisnej výstavy vo Vsetíne, kde realizoval expozíciu valašskej izby.

Počas rokov 18921895 pokračoval v začatom štúdiu zameranom na staviteľstvo v dreve a veľa cestoval najmä po Moravskom Valašsku a západnom Slovensku. V roku 1895 vyvrcholilo jeho úsilie v uskutočnení Národopisnej výstavy českoslovanskej v Prahe, ktorá sa stretla s veľkým ohlasom. Tým sa mu otvoria dvere k prvej veľkej objednávke pre Pohorskú jednotu Radhošť vo Frenštáte, kde navrhol súbor turistických stavieb na Pustevniach.

V roku 1899 sa usadil v Brne, pôsobil už ako samostatný architekt a pohyboval sa v okruhu národne orientovanej brnianskej inteligencie. O rok neskôr vychádza jeho prvá publikácia Pustevne v Radhošti.
Nasledujú jeho práce na vidieckej vile pre továrnika Roberta Bartelmusa pri Novom Měste nad Metují. Tam sa zoznámil so svojou budúcou manželkou Boženou Bartelmusovou (18831965). Ešte predtým však navrhol a postavil komplex kúpeľných stavieb v Luhačoviciach.

Dva roky na to začal vydávať sériu zošitov pod názvom Práce lidu našeho, ktorých vyšlo celkovo 14. V roku 1906 postavil vlastnú vilu v brnianskej štvrti Žabovřesky, pri jej otvorení sa konala výstava jeho interiérových prác. V roku 1910 sa stal členom Spolku výtvarných umelcov Mánes v Prahe. O tri roky neskôr sa stal majiteľom tehelne v Trnave a tým sa mu znovu otvorila možnosť styku s vlasťou. Počas prvej svetovej vojny pracoval v Krakove, kde navrhoval cintoríny a pomníky pre okres Žmigród v západnej Haliči.

Návrat na Slovensko a mohyla na Bradle 
Po vzniku Česko-slovenskej republiky sa vracia spať na Slovensko a usadil sa v Bratislave. Stal sa vládnym komisárom pre zachovanie umeleckých pamiatok na Slovensku. Ešte v máji roku 1919 ho poverili prípravou smútočného obradu a pohrebu generála dr. Milana Rastislava Štefánika na Bradle. Krátko nato začal pracovať na projekte mohyly na Bradle, ktorá dodnes ostáva v očiach verejnosti zrejme jeho najvýznamnejšou stavbou. V roku 1920 sa stal čestným členom Masarykovej Akadémie práce a začal sa zaoberať problematikou štandardizovanej výstavby rodinných domov na Slovensku.

V ďalšom období jeho života sa angažoval, už v úlohe generálneho predsedu Umeleckej besedy slovenskej, za zachovávanie archeologických a prírodných pamiatok na Slovensku. V roku 1924 sa stal predsedom Spoločnosti Slovenského vlastivedného múzea a spoluzakladateľom múzea v Bratislave. V roku 1929 sa stal predsedom novozaloženej Školy umeleckých remesiel v Bratislave a neskôr sa zaoberal typizovanou výstavbou školských budov pre slovenský vidiek. V rokoch 1930 až 1935 získal veľký počet ocenení z rôznych výstav umenia po celej Európe.

Lanová dráha Tatranská Lomnica – Lomnický štít 
V tridsiatych rokoch sa Dušan Jurkovič stretol so špecifickou výzvou – dať primeraný architektonický výraz technickému dielu umiestnenému v mimoriadne náročných podmienkach, keď sa v rokoch 19361937 riešili projekty staníc lanovej dráhy na Lomnický štít.

II. svetová vojna a povojnové obdobie 
K jeho 70. narodeninám usporiadala Umelecká beseda slovenská veľkú výstavu jeho celoživotného diela. Počas druhej svetovej vojny aktívne podporoval účasť svojich synov v protifašistickom odboji a sám reagoval na vzniknuté udalosti sériou náčrtov pre pamätníky. V roku 1946 sa zúčastnil na konferencii v Londýne o znovuvybudovaní zničených miest a možnostiach využitia montovaných obytných domov. V tom istom roku ešte stihol vydať publikáciu Skladacie domky rodinné z pálených tehliarskych výrobkov.

Zomiera 21. decembra 1947 v Bratislave. O necelý rok neskôr boli jeho pozostatky prevezené na cintorín v Brezovej pod Bradlom.

In memoriam mu bol udelený Rad T. G. Masaryka I. triedy za vynikajúce zásluhy o demokraciu a ľudské práva. Za mohylu na Bradle vyznamenaný Veľkou Katzovou cenou Československej akadémie vied a umení (1933). Národný umelec (1946).

Výstavy 
 1892 Národopisná výstava vo Vsetíne
 1895 Národopisná výstava českoslovanská v Prahe
 1906 výstava interiérovej tvorby pri príležitosti dokončenia stavby vlastnej vily
 1938 výstava Diela Dušana Jurkoviča v sieni Umeleckej besedy slovenskej
 19451946 výstava životného umeleckého diela národného umelca architekta Dra. h. c. Dušana Jurkoviča v Prahe
 1971 výstava Diela Dušana Jurkoviča v Bratislave
 1988 výstava Dušan Jurkovič v Zlíne
 1993 Dušan Jurkovič – súborná výstava architektonického diela, Bratislava

Dielo 

 1891
 Kostol sv. Cyrila a Metoda v Bratřejove
 1892
 Valašská izba – Národopisná výstava vo Vsetíne
 Nová radnice vo Vsetíne
 1893
 Valašská a Čičmanská zádruha, Oravský dom – Narodopisná českoslovanská výstava v Prahe
 1896
 Občanská záložna vo Vsetíne
 Rozhľadňa na vrchu Brňov (návrh)
 1899
 Súbor turistických stavieb, Pustevny na Radhošti
 1900
 Stavba a zariadenie vily na Rezku pre R. Bartelmusa
 1902
 Kúpele Luhačovice, regulačný plán Luhačovíc
 Kaviareň A. Polenka v Brne (návrh)
 Vila J. Pospíšila, Brno
 Rodinný dom J. Bartoňa, Královo Pole
 1904
 Spolkový dom v Skalici
 Penzionát Vesna v Brne
 Výstavná vitrína pre Londýn
 Nábytok pre dr. J. Jeništu
 Adaptácia vily a továrne j. Martinovského, Borovnice na Morave (návrh)
 1905
 Obecný dom v Hospozíne (návrh)
 Sv. Hostýn: prestavba kaplnky (návrh)
 Hotel Luhačovice (návrh)
 1906
 Kúpele Luhačovice
 Vila Dušana Jurkoviča v Brne-Žabovřeskoch
 Obchodný dom J. Patrného, Jaroměř (návrh)
 1907
 Vila F. Nováka, Luhačovice
 Hronov nad Mětují, návrhy typizovaných rodinných domov
 Dom B. Němcovej, Jičín
 1908
 Kúpele Luhačovice, druhý kúpeľný dom
 Hostinec j. Vlka, Kuřim u Brna
 Nájomný dom B. Škardu v Brne
 1909
 Zámok j. Veselého, Molitorov (prestavba)
 Zámok J. Bartoňa, Nové město nad Metují (prestavba)
 Mestská elektráreň, Boskovice
 1910
 Sirotinec, Modra
 Hostinec a spolkový dom, Brezová pod Bradlom
 1912
 Chata s rozhľadňou na vrchu Dobrošov
 1916
 Vojenské cintoríny a pamätníky
 Útulňa invalidov na Magure (návrh)
 1920
 Kolónia robotníckych domov Dynamitka pri Bratislave
 1921
 Mohyla na mieste pádu lietadla gen. Dr. M. R. Štefánika, Ivanka pri Dunaji
 1922
 Zámok vo Zvolene – sídlo župného úradu (návrh)
 1923
 Rodinné domy aj vlastná vila, Lermontovova ulica, Bratislava
 1925
 Stavebný projekt Mohyla M. R. Štefánika na Bradle
 Štefánikov ústav sociálnej starostlivosti, Martin
 1926
 Štátne obytné domy vo Zvolene – Jurkovičove domy vo Zvolene realizácia
 1928
 Mohyla M. R. Štefánika na Bradle realizácia
 Pomník J. Jenistu, Praha
 1928
 Činžové domy a vily – Legionárske stavebné družstvo – Bratislava, Ursínyho ul.
 1929
 Sanatórium MUDr. Karola Kocha – Bratislava, Partizánska ul.
 1932
 Typové rodinné domy z dreva (návrh na 5 typov)
 1933
 Pamätník obetiam I. svetovej vojny, Becherov
 1934
 Škola s oceľovou konštrukciou
 Administratívna budova firmy na káble, Bratislava
 1936
 Pavlačový bytový dom, Považská Bystrica
 1937
 Návrhy pre Západoslovenské elektrárne
 1938
 Epidemiologická nemocnica v Bratislave (návrh pre užšiu súťaž)
 Stanice lanovky Tatranská Lomnica – Lomnický štít
 1939
 Pomník Ľudovíta Štúra v Modre
 1940
 Úprava budovy Energoprojektov Bratislave
 Mauzóleum padlým na bojisku druhej svetovej vojny (návrh)
 1941
 Úprava Slovenskej hypotečnej banky v Bratislave
 Prístavba kartonážnej fabriky Tekla, Skalica
 1942
 Návrhy pre Západoslovenské elektrárne
 Jurkovičova tepláreň v Bratislave
 Prestavba tehelne, Stará Turá
 Adaptácia Slovenskej banky, Banská Bystrica
 1943
 Rodinný dom v Bratislave
 Náhrobok J. M. Hurbana, Hlboké
 1944
 Cintorín, Brezová pod Bradlom
 1945
 Hospodárska usadlosť do 
 Typové rodinné domy z tehliarskych výrobkov
 1947
 Kultúrny dom, Čierny Balog
 Pamätník slovenského národného povstania, Kremnička
 Úprava mohyly na Bradle
 Hrobka dr. M. Hodžu, Martin (návrh)

Publikačná činnosť (výber)

Pamiatky 
 pomník Dušana Jurkoviča od L. Snopka a J. Světlíka (1973); Dunajské nábrežie, Bratislava;
 od 1964 Cena Dušana Jurkoviča za architektúru

Referencie

Literatúra 
  
  
  
  
 
 Dana Bořutová, A. Zajková, Matúš Dulla: Dušan Jurkovič, súborný katalóg pri príležitosti súbornej výstavy architektonického diela, Bratislava, SAS 1993
 Adolph Stiller, Štefan Šlachta: Architektúra Slovenska – impulzy a reflexie, publikácia k rovnomennej výstave, Wien, Verlag Anton Pustet, 2003
 Adolph Stiller, Štefan Šlachta: Architektúra Slovenska – impulzy a reflexie, kniha, Slovart, ISBN 3-7025-0473-7,
 Slovenský biografický slovník

Pozri aj 
 Lanovka Tatranská Lomnica – Lomnický štít
 Secesia (architektúra)

Iné projekty

Externé odkazy 
 Dušan Samo Jurkovič 
 Životopis – archiweb.cz 
 Dušan Jurkovič: prvý slovenský architekt (po slovensky)
 Dušan Samo Jurkovič: výrazný představitel secese – dokument ČT (2006)
 Zoznam realizácií v Registri modernej architektúry Oddelenia architektúry HÚ SAV
 

 
Osobnosti z Myjavy
Slovenskí architekti
Slovenskí dizajnéri
Slovenskí etnografi
Secesní architekti
Česko-slovenskí národní umelci
Nositelia Radu T. G. Masaryka
Laureáti Pribinovho kríža I. triedy
Držitelia čestných doktorátov Univerzity Komenského