Dážďovky

Dážďovky (Lumbricina) sú podrad máloštetinavých obrúčkavcov, v niektorých deleniach ide o rad dážďovky alebo dážďovkotvaré (Lumbricida).

Charakteristika 
Sú to väčšinou stredne veľké červy, žijú v pôde a v hnijúcom potoku. Niektoré sa zdržujú v mokrej bahnitej pôde močiarov, nežijú však priamo vo vode. Clitellum je u väčšiny druhov výrazné po celý život. Oči chýbajú, v koži sú však rozptýlené fotoreceptorické bunky. Majú 1 – 2 páry gonád, ich uloženie v určitých somitoch je dôležitým systematickým znakom. Hoci majú značnú regeneračnú schopnosť, rozpad (schizogenéza) nie je normálnym spôsobom nepohlavného rozmnožovania.

Všeobecne známym druhom je dážďovka zemná (Lumbricus terrestris). Pod vlhkou kôrou práchnivejúcich pňov žije dážďovka svietivá (Eisenia lucens), v hnoji a rôznych organických zvyškoch nájdeme príbuzný druh dážďovka hnojná (Eisenia foetida). V bahnitej pôde močiarov žije olivovozelený a dosť veľký druh kriodrilus bahenný (Criodrilus lacuum), má až 30 cm. Za endemity slovenskej fauny sú považované teplomilné druhy Allobophora hraběi a Eisenia veneta z okolia Nitry (Ferianc & Korbel, 1972). Dážďovky zohrávajú veľkú úlohu pri prevzdušňovaní a zúrodňovaní pôdy.

Dážďovky vyliezajú počas dažďa na povrch zeme pretože sa dusia a len vyliezaním sa neutopia.

Systematika 
podrad dážďovky (Lumbricina):
 nadčeľaď Biwadriloidea
 čeľaď Biwadrilidae
 nadčeľaď Criodriloidea
 čeľaď kriodrilusovité (Criodrilidae)
 nadčeľaď Lumbricoidea
 čeľaď Sparganophilidae
 čeľaď Ailoscolecidae
 čeľaď Hormogastridae
 čeľaď dážďovkovité (Lumbricidae)
 čeľaď Lutodrilidae
 nadčeľaď Glossoscolecoidea
 čeľaď Kynotidae
 čeľaď Microchaetidae
 čeľaď Glossoscolecidae
 čeľaď Almidae
 nadčeľaď Megascolecoidea
 čeľaď Ocnerodrilidae
 čeľaď Megascolecidae
 čeľaď Eudrilidae
 čeľaď Aeolosomatidae - dnes už často zaraďované do mnohoštetinavcov, staršie zaraďované aj iné miesta v rámci máloštatinavcov (pozri články olejovky)
 čeľaď Acanthodrilidae
 čeľaď Octochaetidae

Iné projekty

Zdroje