Alkoholdehydrogenáza

Alkoholdehydrogenáza (ADH) je enzým, ktorý katalyzuje vzájomnú premenu medzi alkoholmi a aldehydmi či ketónmi. 

Ľudská alkoholdehydrogenáza je metaloenzým, ktorý existuje v podobe dimér, obsahujuci Zn2+. Patrí do skupiny dehydrogenáz. Dehydrogenázy predstavujú najväčšiu skupinu redoxných enzýmov. V súčasnosti je známych asi 300 druhov.

V živých organizmoch 
Ľudský organizmus disponuje šiestimi typmi ADH. Všetky sú diméry (zostavené z dvoch polypeptidov). Je dokázané, že alkoholdehydrogenáza u žien sa vyznačuje menšou efektivitou. ADH majú aj mnohé zvieratá, kvasinky, baktérie. U hmyzu, ako sú napríklad ovocné mušky, je ADH oveľa menšia ako u človeka a neobsahuje atóm kovu. V kvasinkách a mnohých baktériách hrá ADH dôležitú úlohu pri fermentácii pyruvátu na etanol. Mnohé ADH v kvasinkách sú väčšie ako ľudské ADH.

Funkcia u človeka 
ADH sa nachádza v cytoplazme buniek, a to predovšetkým v pečeni, ďalej v žalúdku a obličkách. ADH je nešpecifický enzým. Katalyzuje oxidácie celého radu primárnych alkoholov. Reakcia so sekundárnymi a rozvetvenými alkoholmi je veľmi obmedzená. Optimálne pH pre oxidáciu etanolu je 8,6 až 9,0; nad pH 9,0 enzým rýchlo stráca stabilitu. Pre redukciu acetaldehydu je optimálne pH okolo 7,0. Izoelektrický bod sa nachádza pri pH 5,4. Toto platí pre ADH pečeňového typu. 

Detský plod nemá ADH.

ADH katalyzuje metabolickú premenu etanolu na acetaldehyd, ktorý sa ďalej biotransformuje na kyselinu octovú. Kyselina octová sa potom premieňa na iné menšie neškodné molekuly. Terminálnymi produktami odbúrania alkoholov v ľudskom organizme sú CO2 a H2O.

Afinita metanolu k ADH je mnohonásobne nižšia (asi sedemkrát) ako k etanolu a v zmesi sa metabolizuje prednostne etanol. Preto sa pri liečbe otravy metanolom ako prvá pomoc podáva intravenózne etanol (ako antidotum), ktorý vlastne „vytláča“ oveľa toxickejší metanol. Metanol sa potom nepremieňa na toxický formaldehyd, ale vylučuje sa von z tela.

Oxidoreduktázy