Revúca (mesto)

Revúca (, ) je okresné mesto na Slovensku ležiace v Banskobystrickom kraji.

Polohopis 
Revúca sa rozprestiera v juhovýchodnej časti Slovenského rudohoria, na pomedzí Stolických vrchov a Revúckej vrchoviny, pod majestátnym Kohútom. Nachádza sa na sútoku vodných tokov Zdychava a Muráň. Mestom vedie cesta II/532, ako aj železničná trať Plešivec – Muráň. Revúca je vzdialená  východne od Tisovca,  severozápadne od Jelšavy,  západne od Rožňavy a (cez Tisovec)  severne od Rimavskej Soboty.

Časti obce 
Revúčka leží oddelene asi  severne od mesta. V obci sa zlieva Slianový potok a riečka Zdychava.

Vodné toky 
Zdychava, Muráň

Obyvateľstvo 
Etnické a náboženské zloženie obyvateľstva (podľa údajov z roku 2011)

 Slováci – 85,34 %
 Rómovia – 2,81 %
 Maďari – 1,47 %
 Česi – 0,35 %
 Ukrajinci – 0,30 %
 Nemci – 0,03 %
 nezistení – 9,48 %
a iní

Náboženské zloženie obyvateľstva
 rímski katolíci – 36,87 %
 bez vyznania – 29,87 %
 evanjelici a. v. – 15,28 %
 grécki katolíci – 1,09 %
 nezistení – 13,63 %
a iní

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Budova prvého slovenského patronátneho gymnázia, jednopodlažná dvojtraktová neskorobaroková kúria na pôdoryse obdĺžnika s manzardovou strechou z druhej polovice 18. storočia. Fasády s nárožným zaoblením sú členené lizénovými rámami a oknami so šambránami, strecha je pokrytá šindľom. V súčasnosti tu sídli múzeum a turistická informačná služba.  

 Rímskokatolícky kostol sv. Vavrinca, jednoloďová neskorogotická stavba s polygonálnym ukončením presbytériom a predstavanou vežou, z druhej polovice 15. storočia. Kostol prešiel renesančnou úpravou v 17. storočí a neogotickou úpravou v roku 1892. Svätyňa je zaklenutá gotickou hviezdicovou klnebou. Hlavný oltár je neogotická práca rezbára Júlisa Fuhrmanna, na ktorom sú osadené gotické tabuľové obrazy z obdobia okolo roku 1500 zobrazujúce život sv. Quirina. K ďalšiemu zariadeniu kostola patrí gotické pastofórium z 15. storočia a baroková krstiteľnica z červeného mramoru z 18. storočia. Neogotický organ z roku 1897 je dielom C. L. Wegensteina z Temešváru. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a oknami s osteniami ukončenými lomeným oblúkom. Veža kostola dostala svoju súčasnú podobu pri úprave v roku 1875, je ukončená priebežnou ochodzou a korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a ihlancovou helmicou. Okolo kostola sa nachádza obranný múr z polovice 15. storočia.

 Evanjelický kostol, jednoloďová klasicistická stavba so segmentovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1784–1785. Staviteľom kostola bol A. Rozmus z Revúcej. Veža bola dokončená dodatočne v roku 1788. 16. septembra 1862 bolo v kostole slávnostne otvorené Slovenské evanjelické gymnázium, čo pripomína pamätná tabuľa pri vstupe do kostola. V interiéri sa nachádza rokokový oltár a kazateľnica z roku 1784 od jelšavského rezbárskeho majstra Jána Reisigera. Pred oltárom je kovaná mreža z roku 1795. Mramorová krstiteľnica je neorománska z roku 1904. V interiéri sa nachádza typická protestantská empora. Súčasťou inventára kostola je aj bohatá historická seniorátna knižnica. Fasády sú členené polkruhovo ukončenými oknami so šambránami s klenákmi. Veža s nárožným zaoblením je členená kordónovými rímsami a pilastrami. Ukončená je priebežnou arkádovou ochodzou a barokovou helmicou s laternou.

 Mestský dom, budova radnice, dvojpodlažná klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika s manzardovou strechou z roku 1809. Priečelie je členené stredný trojosovým rizalitom a bočnými jednoosovými rizalitmi so segmentovými atikami s latinskými nápismi s chronogramom v tympanóne. Stredný rizalit je členený pilastrami, polkruhovo ukončené okná majú dekoratívne kazety s festónmi. Ukončený je stupňovitou atikou.

 Mestská reduta, bývalý hostinec Kohút, dvojpodlažná trojtraktová reprezentatívna stavba na pôdoryse písmena U s neoklasicistickým tvaroslovím z rokov 1858–1861. Priečeliu doinuje trojosový prevýšený rizalit s arkádami v parteri, na poschodí s polkruhovo ukončenými oknami a dekoratívnou atikou s erbom mesta. Fasády sú členené kordónovou rímsou a pilastrami. 

 Novšia budova prvého slovenského patronátneho gymnázia, dvojpodlažná neoklasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika z roku 1872. Fasády budovy sú členené kordónovou rímsou, okná majú profilované šambrány. Priečeliu dominuje trojosový rizalit lemovaný pilastrami s polkruhovo ukončenými oknami a trojuholníkovým štítom s tympanónom.

Školstvo 
 Gymnázium Martina Kukučína
 Prvé slovenské literárne gymnázium
 súkromná stredná odborná škola

Doprava 
V rámci Slovenska možno tento región zaradiť medzi zaostalejšie aj preto, že mesto nie je vybavené dostatočnou dopravnou infraštruktúrou. Neprechádza ním totiž žiadna rýchlostná cesta. Iné mestá nachádzajúce sa v Revúckom okrese, Jelšava a hlavne Tornaľa, majú lepšie riešenú cestnú sieť ako samotné okresné mesto. Revúcej chýba lepšie cestné spojenie najmä so severom Slovenska. Prístupnosť do krajského mesta, ktorým je Banská Bystrica, je dnes tiež viac ako otázna. Komplikuje ju aj relatívne náročný terén, najmä Slovenské rudohorie. Mesto má síce vybudované aj železničné spojenie (trať č. 165), ale to je od roku 2011 pre osobnú dopravu zrušené a tak v Revúcej neexistuje vlaková doprava. Na jednej strane trať smeruje totiž len po neďaleký Muráň a na druhej strane len po Plešivec. Prípadný budúci rozvoj mesta teda bude pravdepodobne závislý od zlepšenia súčasnej dopravnej infraštruktúry.

Osobnosti mesta

Rodáci 
 Gustáv Reuss (* 1818 – † 1861), lekár, botanik a polyhistor, autor prvej botaniky Slovenska a zakladateľ slovenskej vedeckej fantastiky
 Oľga Textorisová (* 1880 – † 1938), pedagogička a spisovateľka
 Ľudovít Čech (* 1888 – † 1946), maliar a pedagóg
 Rudolf Viest (* 1890 – † 1945), veliteľ povstaleckej armády na Slovensku počas Slovenského národného povstania a jediný slovenský generál počas predvojnovej ČSR
 Ľuba Hornoveská (* 1926 – † 1987), redaktorka, publicistka, spoluzakladateľka Lúčnice
 Ivan Brndiar (* 1944 – † 2005), politik, bývalý poslanec Slovenskej národnej rady zvolený za Demokratickú stranu
 Andrej Danko (* 1974), politik, 9. predseda NR SR, predseda Slovenskej národnej strany

Pôsobili tu 
 Samuel Reuss (* 1783 – † 1852), evanjelický farár, folklorista, etnograf, historik, v roku 1822 založil v Revúcej prvú knižnicu, Pavol Dobšinský sa uňho zamestnal po skončení štúdii 
Ivan Branislav Zoch (* 1843 – † 1921), učiteľ, polyhistor, fyzik, na revúckom gymnáziu vybudoval bohaté fyzikálno-chemické zbierky 
 František Hajný (* 1901 – † 1972), štátny úradník a známy entomológ – koleopterológ
 Bystrík Muránsky (* 1907 – † 1972), básnik a katolícky kňaz
 Ján Gallo (* 1922 – † 2008), historik a pedagóg, čestný občan mesta Revúca

Partnerské mestá 
  Kazincbarcika, Maďarsko
  Lędziny, Poľsko
  Litovel, Česko
  Uster, Švajčiarsko

Literatúra 
 DUBOVSKÝ, Dušan: Biografický lexikón mesta Revúca. Revúca : Mestské kultúrne stredisko, 2000. 292 s. ISBN 80-967687-5-1

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Revúcej
Múzeum prvého slovenského gymnázia

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta
 Virtualne.sk- informačný portál o meste
 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v meste

 
Okres Revúca
Mestá na Slovensku