Ignimbrit

Ignimbrit je súhrnné označenie utuhnutých, spečených sopečných produktov, ktoré vznikli pri usadení pyroklastických prúdov. Názov pochádza z latinských slov igni - oheň a imbri - voda. Ich existencia je zviazaná s laminárne (bez turbulencií) sa pohybujúcimi, horúcimi a hustými pyroklastickými prúdmi, vzniknutými kolapsom erupčného stĺpca sopečných plynov a pár. Farba nezvetraných ignimbritov je žltá až oranžová, zvetrané typy sú sfarbené do okrova, kvôli prebiehajúcej oxidácii Fe minerálov a vzniku limonitu.

Mineralógia 
Minerálne zloženie závisí od zloženia primárnej taveniny. Jej chemizmus ovplyvňuje zloženie tak samotného matrix (základnej hmoty), ako aj výskyt a početnosť výskytu fenokrystov (výrastlíc). Z minerálov sa najčastejšie vyskytujú sľudy, ortoklas a iné živce. Ďalšími minerálmi, vyskytujúcimi sa v ignimbritoch (tentokrát už len v menšom - akcesorickom množstve) sú pyroxény, nefelín atď...

Petrológia 
Petrologicky sa ignimbrity blížia dacitom až ryolitom, teda horninám s prevládajúcim obsahom oxidu kremičitého. Charakteristickým znakom ignimbritov sú fiamme - drobné úlomky vulkanického skla, pretiahnutého tvaru, ktorý je spôsobený deformáciami pri transporte a kompaktácii. Je možný aj výskyt väčších kryštálov, prípadne aj xenolitov (cudozodých úlomkov). Často sa tiež stáva, že horúci pyroklastický prúd úplne spečie (zosklovatie) povrch už usadenej vrstvy popola, takéto útvary sa nazývajú spečené tufy.

Premeny 
Ignimbrity pomerne ľahko podliehajú zvetrávaniu a iným dezintegračným procesom, nakoľko tým, že sú priamy produkt sopečnej činoosti a aj ich ukladanie prebieha v blízkosti aktívnej zóny vulkánu, sú často menené vplyvom horúcich vôd a/alebo pár, produkovaných samotným vulkánom. Najčastejšie zvetrávajú živce na kaolinit, tento proces sa nazýva kaolinizácia.

Iné projekty 
.

Sopečné produkty