Krajná Poľana

Krajná Poľana (do roku 1927 Poľana) je obec na Slovensku v okrese Svidník.

Symboly obce

Erb a vlajka 
Erb obce
V modrom štíte na zelenej pažiti je strieborný kôň v rovnakej zbroji so zlatým postrojom. V zlatom sedle strieborne odetý  rytier drži v ľavici  striebornú šabľu so zlatou rukoväťou. 

Základom erbu je sediaci jazdec na sivkovi. Motív erbu pravdepodobne vychádza z rodového erbu neidentifikovateľného vlastníka. Erb vznikol podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1868.
Autormi erbu sú Jozef Novák a Ladislav Čisárik.

Vlajka obce
Vlajka pozostáva z piatich pozdĺžnych pruhov vo farbách modrej (1/7), bielej (2/7), modrej (1/7), žltej (2/7) a zelenej (1/7). Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

Erb bol prijatý obecným zastupiteľstvom dňa 15. marca 2000 a je registrovaný v heraldickom registri SR pod číslom HR: K-153/2000

Prírodné podmienky   
Nadmorská výška 330 m stred obce, 320 – 507 v chotári. Krajná Poľana leží v severnej časti Nízkych Beskýd pri ústí riečky Bodružalíka do Ladomírky. Mierne členitý povrch zväčša odlesneného chotára tvoria flyšové súvrstvia.

V obci, ktorá patrí do územia Laboreckej vrchoviny, je od 17. septembra 2009 vyhlásené Ministerstvom životného prostredia "Chránené vtáčie územie", ktoré má zabezpečiť podmienky pre  prežitie a rozmnožovanie vtákov európskeho významu.

Názov 
Vývin názvu obce
 1618 – Polona alias Polianka Krainaj
 1773 - Krajná Polyana, Krajna Polana
 1786 - Polyana, Krajna-Polyana
 1808 - Krajna-Polyána, Krajná Polana
 1863 - Krajnapolyana
 1873–1882 - Krajnapolyánka
 1888–1902 - Krajnópolyana
 1907–1913 - Ladomérmező
 1920 - Poľana
 1927 - Krajná Poľana

Dejiny 
Obec vznikla 1573-1598. Patrila panstvu Makovica. Roku 1712 sa vyľudnila útekom poddaných 
 1787 mala 14 domov a 98 obyvateľov 
 1828 mala 20 domov a 162 obyvateľov   
 Počty obyvateľov sú podľa štatistických výkazov sčítaní od 1869
 1869 – 88 
 1940 – 305  
 1970 – 333

V polovici 19. storočia vysťahovalectvo. Do 1. svetovej vojny bolo v obci iba 10 drevených domov, v každom z nich žili 2-3 rodiny.

Za prvej ČSR pracovali obyvatelia v lesoch a na miestnej píle, chodievali na sezónne poľnohospodárske práce na veľkostatky do južných oblastí Slovenska. V roku 1907 bratia Tonetovci postavili v dedine pílu, ktorú v roku 1936 odkúpil Ladislav Vančura a nazval ju Párna píla veľkostatku L. Vančuru a spol. V roku 1929 do obce prišiel prvý učiteľ Anton Komanický.

Za druhej svetovej vojny počas prechodu frontu bola väčšia časť obce zničená, po oslobodení obnovená, vyznamenaná Radom červenej hviezdy. 

Väčšina obyvateľov pracovala do konca 90. rokov 20. storočia v miestnom závode Piloimpregna. Značná časť obyvateľov vo Svidníku a Stropkove. 

Pôdu obrábali do začiatku 70. rokov 20. storočia súkromne hospodáriaci roľníci. Po tomto období leso-poľnohospodárky podnik. Po prevrate, po roku 1990 väčšia časť pôdy je neopracovaná.

Pôvodnými osídlencami boli najmä pastieri oviec, kôz a dobytka, drevorubači a neskôr  aj výrobcovia poľnohospodárskeho náradia a tkáči.

Staré a inojazyčné názvy obce a obyvateľské mena 
Pôvodný názov – Hunkovská Poľana – svedčí o tom, že ju pôvodne vybudovali na poľane v susedstve Hunkoviec, neskôr bola premenovaná prívlastkom „krajná“, z čoho môžeme usudzovať, že ju spravovali krajníci.

Dejiny administratívneho začlenenia 
 Šarišská župa, okres Svidník, kraj Prešov do 1960 
 okres Bardejov (19601968) 
 od 1968 okres Svidník, Východoslovenský kraj
 Od 90. rokov 20. storočia okres Svidník Prešovský samosprávny kraj

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Gréckokatolícky chrám Narodenia presvätej Bohorodičky, jednoloďová neoklasicistická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1924-1925. Stojí na mieste staršieho dreveného chrámu. Poškodený bol počas druhej svetovej vojny. Zariadenie interiéru pochádza z doby vzniku chrámu s výnimkou malého barokového oltárika z druhej polovice 18. storočia s obrazom ľudovej Piety, ktorý pochádza z pôvodného dreveného kostola. Fasády sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená zvonovitou helmicou s malou cibuľou.

Zaujímavosti 
 Vojenský cintorín z 1. svetovej vojny tvorí súčasť obecného cintorína a je na ňom 23 hrobov. Je tu pochovaný 1 ruský a 37 neznámych rakúsko-uhorských vojakov, ktorí padli na území obce v roku 1914.  Vojenské hroby  sú označené a udržiavané. JNachádza sa tu aj hrob 32-ročného baróna kpt. Ladislava Faitha.

Osobnosti obce

Rodáci 
 František Gibala (* 1912 - † 1987), akademický sochár

Zdroje 

 KROPILÁK, Miroslav, ed. Vlastivedný slovník obcí na Slovensku II. 1. vyd. Bratislava: Veda, 1977. s. 86.
 DROBŇÁK, M.: Zborník z konferencie Prvá svetová vojna – boje v Karpatoch (www.kvhbeskydy.sk, 21.01.2008)
 DROBŇÁK, Martin – KORBA, Matúš – TURIK, Radoslav: Cintoríny prvej svetovej vojny v Karpatoch. Humenné : Redos, 2007, 86 s. ISBN 978-80-969233-3-5.
 Ďurina Marián: Zanedbané vojnové cintoríny z 1. svetovej vojny, In.: Bojovník č. 23, 24, 25/2010 str. 10
 SLEPCOV, I.: Miznúce stopy histórie, In: Dukla, č. 7, VIII. Ročník, Svidník, 11. februára 1998, str. 5
 SLEPCOV, I. Vojenské cintoríny z prvej svetovej vojny na východnom Slovensku. In Vojenská história, roč. 7, 2003, č. 2, s. 70.
 SLEPCOV Igor: Z histórie karpatskej ofenzívy Ruských vojsk v rokoch 1914 -1915, In.: Vojenská história 2/2000, ročník 4 str.5
 ŠUMICHRAST  Peter: Nemecké vojnové hroby na území Slovenska 1.časť  In: VOJENSKÁ HISTÓRIA, 3/2010, str. 88
 Turik Radoslav: Vedecká konferencia na tému Prvá svetová vojna – boje v Karpatoch; (www.kvhbeskydy.sk, 12.12.2007); Klub vojenskej histórie Beskydy Humenné.

Iné projekty

Externé odkazy 
 

 
Obce okresu Svidník
Rusínske obce okresu Svidník