Pôrodnosť (zootechnika)

Pôrodnosť alebo natalita alebo nativita je v zootechnike ukazovateľ hodnotiaci schopnosti určitej skupiny zvierat rodiť mláďatá.

Plodnosť

Pravidelná
a dobrá plodnosť je základným prejavom a súčasťou úžitkovosti
v chovoch hovädzieho dobytka. Plodnosť je tiež výrazom a prejavom
dobrého zdravotného stavu určitej populácie.

Trvanie
a intenzitu plodnosti kráv určujú ich životné podmienky, genetický základ
a plemenná príslušnosť. V priaznivých chovateľských podmienkach
prebiehajú pohlavné funkcie normálne a dosahovaná plodnosť je na dobrej
úrovni.

O plemennici
možno tvrdiť, že je plodná, ak sa až do vysokého veku po osemenení, alebo
pripustení bez ťažkostí oplodňuje. Neoddeliteľnou súčasťou práce každej
plemenárskej organizácie je včasné a pravidelné hodnotenie plodnosti
pripustených plemenníc. Najvhodnejším a najspoľahlivejším spôsobom
hodnotenia plodnosti je včasné hodnotenie plodnosti pripustených plemenníc,
pričom sa používa viac metód.

a)                 
test rannej teľnosti zistený rektálnym vyšetrením –
palpácia maternice (asymetria, fluktuácia) a vaječníkov (žlté teliesko).
V inseminačnej praxi sa stanoví teľnosť najskôr o 60 a najneskoršie o
90 dní po inseminácii, u starších kráv možno dosiahnuť spoľahlivé výsledky
až o 70 dní po pripustení (inseminácii)

b)                
test neprebehnutých plemenníc (non–return test) –
Vyjadruje percento neprebehnutých (bez príznakov ruje) plemenníc v čase od
30 do 60 dní a v čase od  60 do 90
dní (niekedy až 90 – 120 dní) (Plesník a kol. 1977)  Rýchlo dáva približnú orientáciu
o situácii v zabrezávania kráv i o plodnosti plemenníkov.
Test neprebehnutých kráv je relatívne málo presný. Všeobecne sa počíta, že
skutočné zabreznutie k určovanému obdobiu je vždy o niečo nižšie (
v priemere  k 30. dňu o 15%, k 60.
dňu o 10% a k 90. dňu o 5%). Presnosť testu sa teda lineárne zvyšuje
s predlžovaním doby od poslednej inseminácie a samozrejme pri
starostlivom sledovaní výskytu ruje v očakávanom termíne opakovania ruje
za 19 – 22 dní a jednoduchých násobkov tohto obdobia (Kudláč, Holý 1984,
podľa Jílek a.i., 2002)

c)                 
Sledovanie hladiny hormónov v krvi a mlieku
(RIA resp. ELISA analýzy) – RIA – rádioimunologická metóda zisťovania
progesterónu v mlieku. Jej základom je rozdiel medzi hladinami
progesterónu v dobe aktívneho žltého telieska (diestru a gravidity)
a v dobe ruje. Zatiaľ, čo u cyklujúcich zvierat hladina progesterónu
v mlieku klesá s regresiou žltého telieska, u teľnej plemennice
sa diestrálna produkcia progesterónu udržuje s premenou corpus luteum periodicum v corpus luteum
graviditatis. Znamená to, že nízke hladiny progesterónu v mlieku za
19 – 24 dní po inseminácii (pod 2 ng/ml) svedčia o jalovosti, resp prebiehanie,
vysoké hladiny naopak, koncepciu.

d)                
Sonografické vyšetrenie – Pre spoľahlivé vyšetrenie na
teľnosť pri HD je možné medzi 19 – 25 dňom po koncepcii. Medzi 25 – 26 dňom je
už preukázateľná srdcová činnosť. Okolo 40. dňa teľnosti je pozorovaná pupočná
šnúra, neskoršie je možné rozoznať končatiny a prvé pohyby plodu. Po 70.
dni teľnosti možno sonografiou zistiť placentoformy.

Externé odkazy 
 
 Jílek, F. – Berka, T. 2002. Analýza reprodukčních ukazovatelů krav
jako prostředek ke zlepšení jejich produkční výkonnosti. In: Zemědělské informace, Praha – Ústav
zemědělských a potravinářských informací, 2002, č. 1

 Plesník, J. a.i.: Chov hovädzieho dobytka. Bratislava: Príroda,1977 s. 155 – 157,   
450 – 452, 485 – 489Zootechnika