Hradec Králové

Hradec Králové (skloňuje sa len prvé slovo názvu; slovenské prídavné meno znie královohradecký) je štatutárne mesto na východe Čiech a metropola Hradeckého kraja, ležiace na sútoku riek Labe a Orlice.

Dejiny 
Strategická lokalita pri dôležitom brode na sútoku Labe a Orlice bola osídlená už v praveku. V lokalite Plotiště na severozápadnom okraji mesta sa potvrdili nálezy tak z obdobia praveku, ako aj z doby rímskej. Výhodnosť polohy na starej ceste z Prahy do Krakova priamo nabádala na vznik obchodnej osady a tak už krátko po vzniku Českého kráľovstva sa tu v 10. storočí nachádzalo slovanské hradisko Slavníkovcov. Po vyvraždení rodu Přemyslovcami v roku 995 sa Hradec stal sídlom kniežaťa a správnym centrom rozsiahleho územia severovýchodných Čiech. 

Význam Hradca zvýraznilo jeho povýšenie Přemyslom Otakarom I. na slobodné kráľovské mesto v roku 1225, ktoré prospelo ďalšiemu rozvoju. Do mesta prišli nemeckí kolonisti a mnoho obchodníkov a remeselníkov, čím sa osídlil celý ostroh, okolo ktorého bolo vybudované opevnenie, chrániace hrad a jadro mesta. Množstvo priznaných výhod počas 14. storočia posilnilo postavenie mesta, ktoré sa stalo významom, rozlohou a počtom obyvateľov druhým najdôležitejším mestom krajiny. V meste, ktoré sa rozkladalo na 15. ostrovoch a oboch stranách Labe a Orlice a v ktorom sídlili české kráľovné, bol počas najväčšieho stavebného rozmachu postavený chrám sv. Ducha, 7 farských kostolov, 2 kláštory, 3 špitály, ale aj 16 mostov. Husitské obdobie zastavilo rozmach Hradca, kde bol napokon v roku 1424 pochovaný Ján Žižka. K hospodárskemu oživeniu došlo až za vlády Jiřího z Poděbrad a Vladislava Jagelovského. 

Odboj proti cisárovi Ferdinandovi znamenal v roku 1547 stratu kráľovských výsad, konfiškáciu majetku a tým opätovný úpadok mesta. Časť majetku a práv bola Hradcu vrátená v roku 1562, no pokles vplyvu a významu mesta to nezabránilo. Najťažšie obdobie však obyvatelia i mesto zažilo počas tridsaťročnej vojny, keď bolo okupované švédskym vojskom a keď došlo k rozsiahlej devastácií pamiatok i obydlí v meste i širokom okolí. V roku 1664 tu bolo zriadené biskupstvo a kostol sv. Ducha sa stal katedrálnym chrámom, pri ktorom vznikla kapitula. Stavebný rozmach v barokovom slohu zmenil tvár mesta, v ktorom pribudol chrám Nanebovzatia Panny Márie, biskupská rezidencia, kaplnka sv. Klimenta, nový morový stĺp a seminárny kostol sv. Jana Nepomuckého.

Ani tento rozmach netrval dlho, keďže mesto priamo zasiahla sedemročná vojna. Ničivý požiar, založený pruskými vojakmi v roku 1762 a ktorý zničil takmer polovicu mesta, podnietil premenu Hradca na vojenskú pevnosť. Medzi rokmi 1766 až 1789 tak mesto výrazne zmenilo svoj charakter aj vzhľad, vznikli nové štvrte - Nový Hradec Králové, Kuklen, Farářství a Pouchov. Pomery v meste sa postupne upokojili a mesto začalo kultúrne a spoločensky prosperovať. V roku 1857 bola do mesta postavená železničná trať, neskôr vznikol cukrovar, strojáreň, plynáreň, záložňa, sporiteľňa a v roku 1864 aj továreň na piána značky Petrof. V blízkosti mesta sa 3. júla 1866 odohrala bitka pri Hradci Králové, po ktorej nasledovalo zrušenie pevnosti, vojenských objektov i hradieb. V druhej polovici 19. storočia bolo postavené Klicperovo divadlo a múzeum, množstvo nových budov a oživil sa tiež kultúrny život.

Územný plán z rokov 1926 - 1928 predurčil dnešný vzhľad centra s okružným princípom, na ktorý nadväzovali nasledovné koncepcie. V meste vznikli priemyselné podniky, školy, úrady, ale aj komunikácie a celé štvrte. Hradec Králové sa vyvíjal ako hospodárske centrum východných Čiech, bol sídlom kraja a jeho populácia presiahla 100 tisíc obyvateľov.

Osobnosti mesta 
 Alžbeta Rejčka (* 1286 – † 1335) česká a poľská kráľovná, druhá manželka Václava II. i Rudolfa Habsburského
 Bohuslav Balbín (* 1621 – † 1688) český literát, historik, zemepisec a pedagóg
 Václav Kliment Klicpera (* 1792 – † 1859), český spisovateľ a dramatik
 Josef Kajetán Tyl (* 1808 – † 1856), český dramatik a spisovateľ.
 Karel Jaromír Erben (1811 – † 1870), český spisovateľ, básnik, prekladateľ, literárny historik, zberateľ českých ľudových piesní a rozprávok
 František Plesnivý (* 1845 – † 1918), rakúsko-uhorským architektom
 Antonín Petrof (* 1851 – † 1930), český podnikateľ, zakladateľ firmy Petrof
 Alois Jirásek (* 1851 – † 1930), český prozaik a dramatik, autor množstva historických románov
 Jan Kotěra (* 1871 – † 1923), český architekt, teoretik architektúry a urbanista
 Josef Gočár (* 1880 – † 1945), český architekt
 Rudolf Medek (* 1890 – † 1940), český spisovateľ a generál čs. armády
 Karel Čapek (* 1890 – † 1938), český prozaik, dramatik, novinár, filmový scenárista, libretista, básnik a prekladateľ, literárny, divadelný a výtvarný kritik, estetik a filozof
 Vladimír Jiránek (* 1938), český karikaturista, ilustrátor, scenárista a režisér animovaných filmov
 Vladimír Preclík (* 1929 – † 2008), slavný český sochár
 Zuzana Navarová (* 1959 – † 2004), česká speváčka, hudobníčka, skladateľka a textárka

Partnerské mestá 
  Alessandria, Taliansko
  Arnhem, Holandsko
  Banská Bystrica, Slovensko
  Carovigno, Taliansko
  Gießen, Nemecko
  Jagodina, Srbsko
  Kaštela, Chorvátsko
  Metz, Francúzsko
  Montana, Bulharsko
  Vroclav, Poľsko
  Wałbrzych, Poľsko

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam miest v Česku
 Zoznam obcí v Česku

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka

 
Mestá v Česku
Okresné mestá v Česku
Krajské mestá v Česku
Štatutárne mestá v Česku
Mestské pamiatkové rezervácie v Česku
Obce okresu Hradec Králové
Univerzitné mestá v Česku