Kaspické more

Kaspické more (po rusky Каспийское mоpe alebo Каспий, po perzsky دریای مازندران, po azerbajdžansky Xəzər dənizi, po kazašsky Каспий теңізі, po turkménsky Hazar deňizi, po grécky Kaspion pelagos, po latinsky Caspium Маrе) je slané, typicky reliktné jazero (prv to bolo more – súčasť Tethys). Leží medzi Európou a Áziou. Niekedy sa udáva, že pojem more nie je správny, pretože je to najväčšie jazero sveta podľa rozlohy. So svojou rozlohou spĺňa charakteristiky mora aj jazera.

Názov je odvodený od dávneho kmeňa Kaspijcov, ktorí žili vo východnej časti Kaukazu. Takisto ďalšie historické názvy (Girkanské, Chvalynské, Chvalisské alebo Chazarské more) sú odvodené od historických národov, ktoré obývali jeho brehy. S rozlohou , ktorá sa však stále zmenšuje a dnes má už len asi 3/4 svojej pôvodnej rozlohy, je najväčším jazerom sveta. Dosahuje maximálnu hĺbku až  a najplytšie je na severe v oblasti Achtuby pri ústí Volgy. Salinita Kaspického mora je približne 1,2 %, čo je asi tretina salinity svetových morí. Zo severu na juh je  dlhé a priemerne  široké. Jeho hladina leží  pod úrovňou svetového oceánu a je najnižším bodom európskeho svetadielu. Rozloha povodia je .

Pobrežie 
Dĺžka pobrežia je . Na jeho brehoch leží 5 štátov: Rusko, Kazachstan, Turkménsko, Azerbajdžan a Irán.

Polostrovy a ostrovy 
Polostrovy:
 Apšeronský polostrov – na severe Azerbajdžanu
 Agrahaňský polostrov – v Dagestane
 Miyānkāle – v Iráne
 Karabogazská kosa, Krasnovodská kosa, Kenderli a Krasnovodský polostrov – v Turkmenistane
 Mangyšlak – v Kazachstane

Ostrovy:
 Čečen, 
 Tjulenij ostrov
 Tjulenyje araly
 Ogurčinskij

Vodný režim 
3/4 vody pochádza z Volgy, ostatné prítoky sú Ural, Kura, Terek a Emba.

Lodná doprava 
Kaspické more má veľký význam pre národnú a medzinárodnú lodnú dopravu. Najviac prevážané náklady sú ropa, drevo, obilie, bavlna, ryža a síra. Hlavné prístavy sú Astrachán, Baku, Machačkala, Krasnovodsk a Aktau, ktoré sú spojené osobnou dopravou. Medzi Baku a Krasnovodskom funguje železničný trajekt. V Iráne sú najväčšie prístavy Bandar-e Anzalī a Bender-Šách.

Osídlenie pobrežia 
 Machačkala
 Baku
 Derbent
 Türkmenbaşy (bývalý Krasnovodsk)
 Bandar-e Anzali
 Astara

Flóra a fauna 
V Kaspickom mori sa nenachádza veľa druhov rastlín a živočíchov, ale tie, ktoré tam žijú, sú zastúpené veľkým množstvom jedincov. Žije tu 500 druhov rastlín a 824 druhov rýb a iných živočíchov.

Z rastlín prevládajú sinice a rozsievky. Novo sa objavilo mnoho červených a hnedých vodných rastlín. Z kvitnúcich sú najrozšírenejšie vocha morská a táhlice. Najväčšiu rastlinnú masu tvoria parožnatky (do  na  dna). 

Pôvod živočíchov je väčšinou neogénny, ktoré v dôsledku častých zmien slanosti prešli značnými zmenami. Z rýb tam patria jesetery, slede, kilky, hlaváče a zástupcovia druhu benthophilus. Z mäkkýšov sú to srdcovky. Z bezstavovcov sú to zástupcovia pontogammarus, mnohoštetinavce, huby a jeden druh medúz. Okrem toho tu žije 15 druhov prisťahovaných z arktických a stredozemských krajín povodia. Významnú skupinu tvoria živočíchy sladkovodného pôvodu (zubáč obyčajný). Celkovo tu je veľmi veľa endemických druhov. Niektoré organizmy sa prisťahovali pomerne nedávno, či už na trupoch lodí (slávky, fúzonôžky a tiež kraby) alebo priamo prostredníctvom človeka (mugil hlavatý, nereidky a zástupcovia syndesmya).

Referencie

Externé odkazy 
 Ciel: Ropa v Kaspickom mori John Robb, 2004

Zdroj 

Jazerá v Azerbajdžane
Jazerá v Iráne
Jazerá v Kazachstane
Jazerá v Rusku
Jazerá v Turkménsku
Geografia Astrachánskej oblasti‎
Geografia Dagestanu
Geografia Kalmycka
Bezodtokové jazerá