Kengury

Kengury (iné názvy: málozubce, klokany, staršie: málozubé, staršie: bylinožravce; lat. Diprotodontia, Diprotodonta) je rozsiahly rad z magnradu Australidelphia, kohorty vačkovce. Zahŕňa 11 žijúcich čeľadí, nielen vlastné kengury.

Charakteristika 
Druhy sú diprodontné, to znamená, že im na spodnej čeľusti prevláda jeden pár rezákov, v ojedinelých prípadoch môže byť prítomný aj druhý pár. V hornej čeľusti má veľká väčšina radu Diprotodontia tri páry rezákov. Výnimku tvorí čeľaď vombatovitých, u ktorých sa vyskytuje len jeden pár týchto rezákov. Dolné očné zuby úplne chýbajú všetkým druhom, kým horné žiadnemu. Horné očné zuby bývajú rôzneho tvaru: od nízkych a rovných až po zahnuté s veľa ostrými hranami. 

Navyše sú Diprotodontia syndaktilné, to znamená, že majú druhý a tretí prst na predných končatinách zrastený.Syndaktilita nie je veľmi bežná vlastnosť (hoci austrálske všezravé vačkovce ju zdieľajú) a často sa vykladá ako adaptácia na doslova horolezecký štýl života. Veľa moderných Diprotodontia je však striktne pozemných, a teda majú ďalšie znaky, ktoré zodpovedajú tomuto životnému štýlu. To trocha komplikuje históriu stromových kengúr. Zdá sa, že pôvodne žili na stromoch, ale niekedy v dávnej minulosti zliezli zo stromov a prešli k pozemnému spôsobu života a vďaka tomu sa im vyvinula typická dlhá kenguria laba, aby sa nakoniec zas vrátili naspäť na stromy, vďaka čomu sa im znovu začala skracovať a rozšiřovať zadná laba.

Skoro všetky Diprotodontia sú bylinožravci. Niektoré druhy sa druhotne vrátili k pôvodnej hmyzožravosti alebo aj všežravosti. 

Diprotodontia sa vyskytujú výhradne na území Austrálázie. Najranejšie fosílie pochádzajú z neskorého oligocénu. Ale je isté, že ich pôvod je skorší, čo naznačuje veľká rôznorodosť Diprotodontia v tomto období. Navyše v záznamoch austrálskych fosílií sú veľké medzery a v prípade Novej Guiney žiadné záznamy v podstate neexistujú.

Veľa najväčších a najmenej vrtkých Diprotodontia vyhynulo potom, ako ľudia prvý raz prišli do Austrálie pred približne 50 000 rokmi. Možno ako priamy dôsledek lovu, ale pravdepodobnejšie je, že ich zahubila zmena prostredia spôsobená ľudskou aktivitou. Hlavným dôvodem by mohol byť prínos ohňa.

Úplná systematika 
kengury (Diprotodontia):
?rod †Brachalletes De Vis, 1883
?rod †Koalemus De Vis, 1889
?rod †Sthenomerus De Vis, 1883
?rod †Nimbadon Hand, Archer, Godthelp, Rich & Pledge, 1993
čeľaď †Palorchestidae Tate, 1948, Archer & Bartholomai, 1978
čeľaď †Wynyardiidae Osgood, 1921
čeľaď †Thylacoleonidae Gill, 1872
čeľaď nektárnikovité (Tarsipedidae) Gervais & Verreaux, 1842 – zaraďované aj priamo do Australidelphia alebo do Petauroidea
podrad Vombatiformes (Vompatiformes)
nadčeľaď Phascolarctoidea Woodburne, 1984
čeľaď koalovité (Phascolarctidae) Owen, 1839 – zaraďované aj do Planageroidea
 nadčeľaď Vombatoidea Burnett, 1830, Kirsch in Hunsaker, 1977
čeľaď †Ilariidae Tedford & Woodburne in Archer, 1987
čeľaď †Diprotodontidae Gill, 1872
čeľaď vombatovité (Vombatidae) Burnett, 1829
podrad Phalangeriformes
nadčeľaď Phalangeroidea Thomas, 1888, Weber, 1928
čeľaď Burramyidae Broom, 1898 – zaraďované aj inde v rámci Phalangeriformes
čeľaď kuskusovité (Phalangeridae) Thomas, 1888
čeľaď †Ektopodontidae Stirton et al., 1967
čeľaď †Pilkipildridae Archer et al. in Archer, 1987
čeľaď †Miralinidae Woodburne et al. in Archer, 1987
nadčeľaď Petauroidea
čeľaď vakoplchovité (Acrobatidae) Aplin in Aplin & Archer in Archer, 1987
čeľaď vakovevericovité (Petauridae) C.L. Bonaparte, 1838, Kirsch, 1968
čeľaď Pseudocheiridae – zaraďované aj do Petauridae
podrad Macropodiformes (Macropoidea)/ čeľaď kengurovité (Macropodidae) v najširšom zmysle
čeľaď Hypsiprymnodontidae – zaraďované aj do Potoroidae
čeľaď potkanokengurovité (Potoroidae) – zaraďované aj ako podčeľaď Porotinae pod Macropodidae
čeľaď kengurovité (Macropodidae)  [v širšom zmysle, t.j. vrátane †Balbaridae a †Bulungamayinae ] - zaraďované aj pod Phalangeriformes

Poznámky

Iné projekty

Zdroje

 
Vačkovce