Daniel Rapant

Prof. PhDr. Daniel Rapant, DrSc., akademik SAV. (* 17. apríl 1897, Holíč, Rakúsko-Uhorsko, dnes Slovensko – † 17. apríl 1988, Bratislava, ČSSR, dnes Slovensko) bol slovenský historik, archivár a univerzitný pedagóg. Bol manželom herečky Hany Meličkovej. Jeho významný prínos spočíva v uvedení pozitivistickej metodológie do skúmania slovenských dejín – a teda etablovaní histórie na Slovensku ako vedy (na rozdiel od vlastivedného prístupu predchádzajúcich generácií slovenskej inteligencie).

Životopis 
Maturoval v Skalici v roku 1917. V rokoch 1918 – 1922 študoval históriu a slavistiku na Filozofickej fakulte Karlovej univerzity v Prahe. Popritom v rokoch 1919 – 1921 absolvoval Štátnu archívnu školu v Prahe. V rokoch 1922 – 1923 absolvoval študijný pobyt na Sorbonne v Paríži.

Roku 1924 nastúpil do funkcie hlavného župného archivára v Bratislave. 1. júla 1928 sa stal prednostom Krajinského archívu, kde pôsobil až do roku 1933.

V tom istom roku sa stal docentom  na Filozofickej fakulte UK. Od roku 1933 pôsobil ako mimoriadny profesor česko-slovenských dejín na Univerzite Komenského v Bratislave. V roku 1940 sa stal riadnym profesorom v spomenutom odbore. V rokoch 1938 – 1939 predsedal česko-slovensko-maďarskej komisii pre menšinové otázky. V rokoch 1944-1945 bol dekanom Filozofickej fakulty UK a roku 1945 bol rektor UK.

V rokoch 1945 – 1948 bol predseda Historického odboru Matice slovenskej.

Inicioval vznik Slovenskej historickej spoločnosti, ktorej prvým predsedom sa na jar 1946 sám stal.

V roku 1950 dostal od predstaviteľov vtedajšieho režimu zákaz prednášať. Krátky čas pracoval v Univerzitnej knižnici v Bratislave (1956 – 1958), potom odišiel do dôchodku. V roku 1968 sa stal akademikom SAV. Slovenskú historiografiu pozdvihol z vlastivednej polohy na vedeckú úroveň. Jeho dielo predstavuje 25 knižných a pramenných publikácií, veľké množstvo štúdií a článkov. Viedol polemiku s Václavom Chaloupeckým o samostatnosti slovenských dejín do roku 1918, keď za spoločné česko-slovenské dejiny považoval len dejiny Čechov a Slovákov po roku 1918. Venoval sa najmä problematike národného obrodenia. Jeho hlavným dielom v tejto oblasti bol 12-zväzkový dokument, v ktorom sú chronologicky usporiadané všetky udalosti na Slovensku, súvisiace s revolučnými rokmi Slovenské povstanie  roku 1848-1849. V III. dieli, pozostávajúcom z troch zväzkov sú uvedené citácie z Hurbanových Rozpomienok, veľmi hodnotná 16 stranová správa kpt. Bórika, ďalej po nemecky písané vojenské hlásenia kpt. Bloudka, novinové články Bloudkovho sekretára, inak moravského novinára Matěja Mikšíčka, výňatky zo životopisu Jonáša Záborského, ďalšie správy, hlásenia, verejné oznamy a podobne. Písal však aj práce týkajúce sa iných historických období, najmä veľkomoravského a stredovekého. Ako prvý vedecky vyvrátil názor o neosídlení prevažnej časti územia Slovenska pred 13. storočím (O Starý Liptov).

Dopady 
Jeho meno nesie Cena Daniela Rapanta.

Dielo 
 Asimilácia odrodilých Slovákov (Mladé Slovensko č. 3-4/1921) 
 Národ a dejiny (1924) 
 Národ a československá otázka (1925)
 K počiatkom maďarizácie. I. diel. Vývoj rečovej otázky v Uhorsku 1740-1790. (Sp.  fil. fak. Bratislava 1927) 
 Maďarizácia, Trianion, revízia a demokracia (Prúdy 1930) 
 Maďarónstvo Bernolákovo (Bratislava 1930)
 Československé dejiny. Problémy a metódy (1930)
 K počiatkom maďarizácie. II. diel . Prvé zákony maďarizačné 1790-1792. (Bratislava 1931)
 O Starý Liptov (1934)
 Slovenské povstanie v roku 1848-1849, I/1-2—V/1-2 (1937, 1947, 1948, 1950, 1954, 1956, 1958, 1961, 1963, 1967, 1972)
 Pribinov nitriansky kostolík (1941)
 Doba štúrovská (1942)
 Slovenský prestolný prosbopis z roku 1842 (Tranoscius, Liptovský Mikuláš 1943)
 Viedenské memorandum slovenské z roku 1861 (1943)
 Ilegálna maďarizácia 1790-1840 (1947)
 Tatrín. Osudy a zápasy. (1950) 
 Sedliacke povstanie na východnom Slovensku roku 1831. I/1-3. (1953)
 Slováci v dejinách (Slovenské pohľady č. 3/1968) 
 Logika dejín (Kultúrny život č. 33/1968)

Vyznamenania 
 1968 – Národná cena SSR
 1969 – Rad práce
 1987 – Zlatá medaila SAV
 1991 – Rad Tomáša Garrigua Masaryka 1.trieda (in memoriam)

Referencie

Iné projekty 

Osobnosti z Holíča
Slovenskí historici
Slovenskí archivári
Slovenskí univerzitní profesori
Pochovaní na Národnom cintoríne v Martine
Dekani Filozofickej fakulty Univerzity Komenského
Rektori Univerzity Komenského v Bratislave
Nositelia Radu T. G. Masaryka