2022

Rok 2022 (MMXXII) bol kalendárny rok, ktorý v súlade s gregoriánskym kalendárom začal v sobotu 1. januára a skončil v sobotu 31. decembra.

Udalosti 

 1. január
 Francúzsko sa ujalo predsedníctva EÚ.
 európskymi hlavnými mestami kultúry v roku 2022 sú litovský Kaunas, luxemburský Esch-sur-Alzette a srbský Nový Sad
 2. januárv Kazachstane vypukli protesty kvôli prudkému nárastu cien skvapalneného ropného plynu.
 5. január – prezident Kazachstanu Tokajev požiadal Organizáciu zmluvy o kolektívnej bezpečnosti o pomoc pri potlačení protestov.
 15. január – došlo k výbuchu sopky Hunga Tonga-Hunga Ha’apai, ktorý spôsobil škody a spustil vlnu cunami, ktorá zaplavila tichomorské pobrežia od Japonska až po Spojené štáty.
 24. január – vesmírny ďalekohľad Jamesa Webba bol korekčným manévrom úspešne umiestnený na halo orbitu okolo libračného bodu L2 sústavy Slnko-Zem. V ďalších mesiacoch má prebiehať jeho ostrenie a kalibrácia prístrojov.
 29. január – za prezidenta Talianska bol znovuzvolený Sergio Mattarella.
 4. – 20. február – v čínskom Pekingu sa uskutočnili XXIV. zimné olympijské hry. Slovensko na nich zastupovalo 50 športovcov v 7 športoch.
 9. február – Národná rada SR schválila a prezidentka Zuzana Čaputová ratifikovala dohodu o obrannej spolupráci s USA, ktorá americkým ozbrojeným silám umožní využívať letecké základne Malacky a Sliač.
 11. február – austrálska vláda zaradila koaly medvedíkovité medzi ohrozené druhy.
 13. február – prezidentom Nemecka zostáva Frank-Walter Steinmeier. Spolkové zhromaždenie ho zvolilo na druhé päťročné funkčné obdobie.
 21. február – ruský prezident Vladimir Putin uznal nezávislosť Doneckej a Luhanskej ľudovej republiky na východe Ukrajiny a podpísal výnos nariaďujúci vstup ozbrojených síl na ukrajinské územie.
 24. február – Rusko začalo v skorých ranných hodinách inváziu na Ukrajinu.
 2. marec – Valné zhromaždenie OSN schválilo rezolúciu požadujúcu okamžité zastavenie bojov a stiahnutie ruských vojsk z Ukrajiny.
 4. marec – počas ruskej invázie na Ukrajinu ruské sily zasiahli a obsadili Záporožskú jadrovú elektráreň.
 4. marec – v Pekingu sa bez účasti zástupcov Ruska a Bieloruska začali XIII. zimné paralympijské hry.
 9. marec – vrak lode Endurance, jednej z dvoch lodí antarktickej expedície Ernesta Shackletona, ktorá sa potopila v roku 1915, bol nájdený na dne Weddellovho mora v hĺbke 3 km.
 10. marec – za maďarskú prezidentku bola zvolená Katalin Nováková, kandidátka konzervatívnej vládnej strany Fidesz. Úrad má prevziať 10. mája 2022.
 13. marec – v Pekingu sa skončili XIII. zimné paralympijské hry. Slovenskí paralympionici na nich získali 3 zlaté a 3 bronzové medaily.
 18. marec – v Turecku slávnostne otvorili most Çanakkale 1915 cez Dardanelskú úžinu. S hlavným rozpätím 2 023 m ide o najdlhší visutý most na svete.
 23. marec – americký matematik Dennis Sullivan získal Abelovu cenu za prínos v oblasti topológie.
 3. apríl – v parlamentných voľbách v Maďarsku zvíťazil Fidesz premiéra Viktora Orbána, ktorý dosiahol štvrté víťazstvo v parlamentných voľbách s ústavnou väčšinou v rade.
 5. apríl – časopis Forbes vyhlásil aktuálny rebríček najbohatších ľudí sveta na čele s Elonom Muskom s majetkom 219 miliárd dolárov. Z osôb slovenského pôvodu je v rebríčku na 654. mieste Andrej Babiš s majetkom 4,4 mld. a zo Slovákov na 1729. mieste Ivan Chrenko s majetkom 1,7 mld. dolárov.
 14. apríl – vlajková loď ruskej čiernomorskej flotily krížnik Moskva sa potopila po výbuchu v Čiernom mori. Ukrajina tvrdí, že loď zasiahla protilodnými strelami Neptun.
 24. apríl – parlamentné voľby v Slovinsku vyhralo Hnutie Sloboda vedené Robertom Golobom pred Slovinskou demokratickou stranou súčasného premiéra Janeza Janšu.
 24. apríl – Emmanuel Macron zvíťazil vo francúzskych prezidentských voľbách.
 7. máj – na návštevu Slovenska pricestovala prvá dáma USA Jill Bidenová.
 8. máj – členovia írskej kapely U2 odohrali na pozvanie ukrajinského prezidenta Volodymyra Zelenského improvizovaný koncert v kyjevskom metre.
 12. máj – na tlačovej konferencii ESA bola zverejnená prvá snímka supermasívnej čiernej diery Sagittarius A*, ktorá sa nachádza v strede našej Galaxie. Ide iba o druhú snímku supermasívnej čiernej diery vôbec a o prvú snímku čiernej diery z našej Galaxie.
 16. máj – francúzskou premiérkou sa stala Élisabeth Borneová. Je druhou ženu na tomto poste v histórii Francúzska a prvou po vyše 30 rokoch.
 18. máj – Fínsko a Švédsko podali žiadosť o členstvo v NATO. Rozhodnutie bolo „motivované obavami o bezpečnosť, ktoré vyvolala ruská vojenská invázia na Ukrajinu“.
 26. máj – líderkám bieloruskej opozície Sviatlane Cichanovskej, Maryji Kalesnikavovej a Veranike Capkalovej odovzdali Cenu Karola Veľkého. Kalesnikavovú, odsúdenú na 11 rokov väzenia, zastupovala na ceremoniáli v nemeckom Aachene jej sestra.
 29. máj – Fínsko vyhralo finálový zápas Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji nad Kanadou.
 1. jún – Európska komisia schválila zavedenie eura v Chorvátsku, ktoré sa má k 1. januáru 2023 stať 20. členským štátom eurozóny.
 2. jún – v Londýne sa začali štyri dni osláv 70. výročia nástupu kráľovnej Alžbety II. na trón Spoločenstva národov.
 6. jún – vo vzorkách prachu z asteroidu Ryugu, dovezených návratovým modulom japonskej sondy Hajabusa 2, bolo identifikovaných viac než 20 druhov aminokyselín.
 17. jún – britská vláda schválila žiadosť o vydanie zakladateľa WikiLeaks Juliana Assangea do USA.
 23. jún – Európska rada udelila Ukrajine a Moldavsku štatút kandidátskych krajín EÚ.
 24. jún – Najvyšší súd USA zrušil federálne ústavné právo na interrupciu, zavedené rozhodnutím v prípade „Roeová verzus Wade“ v roku 1973.
 25. jún – frankofónne západoafrické štáty Gabon a Togo sa stali novými členmi Spoločenstva národov (Commonwealth).
 1. júl – Česko sa ujalo predsedníctva EÚ.
 8. júl – bývalý japonský premiér Šinzó Abe zomrel po streľbe počas volebného prejavu v meste Nara.
 12. júl – kozmické agentúry NASA, ESA a CSA zverejnili prvú sériu vedeckých snímok z Vesmírneho ďalekohľadu Jamesa Webba.
 26. júl – Chorvátsko otvorilo Most Pelješac ponad Malostonský záliv, sprístupňujúci najjužnejšiu časť chorvátskej Dalmácie s historickým mestom Dubrovník, od zvyšku krajiny oddelenú neumským koridorom na území Bosny a Hercegoviny.
 31. júl – kosovskí Srbi zablokovali dva hraničné priechody na hranici so Srbskom po tom, čo kosovská vláda do praxe uviedla recipročné opatrenie vyžadujúce od občanov Srbska osobitný doklad na vstup do Kosova.
 1. august – sierraleonská loď Razoni vyplávala z prístavu v Odese s prvým nákladom obilnín odkedy Rusko zaútočilo na Ukrajinu a začalo jej brániť vo vývoze obilia po Čiernom mori.
 2. august – predsedníčka Snemovne reprezentantov Kongresu Spojených štátov Nancy Pelosiová dorazila na oficiálnu návštevu Taiwanu, čo Čína ostro odsúdila a spustila námorné a letecké cvičenie v priestore.
 6. august – americký dezinformátor Alex Jones bol odsúdený k úhrade odškodného vo výške 49,3 milióna rodičom obetí masakry na základnú školu v Sandy Hook v connecticutskom Newtowne.
 8. august – FBI vykonala domovú prehliadku v dome bývalého amerického prezidenta Donalda Trumpa vo floridskom rezorte Mar-a-Lago.
 12. august – britského spisovateľa Salmana Rushdieho zranil nožom útočník počas prednášky v meste Chautauqua v štáte New York.
 25. august – Úrad jadrového dozoru vydal povolenie na spustenie 3. bloku Mochoviec.
 29. august – Ukrajinské ozbrojené sily začali pozemnú ofenzívu v Chersonskej oblasti s cieľom získať späť ruským vojskom okupované územie na juhu Ukrajiny, najmä mesto Cherson.
 8. september – Alžbeta II., najdlhšie panujúci panovník Spojeného kráľovstva, zomrela vo veku 96 rokov. Kráľom Spojeného kráľovstva a ďalších 14 krajín Spoločenstva národov sa stal jej syn Charles, ktorý prijal panovnícke meno Karol III.
 17. september – hlavné mesto Kazachstanu bolo po 3 rokoch z iniciatívy prezidenta Tokajeva premenované späť z Nur-Sultanu na Astanu.
 18. september – Európska komisia navrhla odobrať Maďarsku dotácie z fondov Európskej únie v hodnote 7,5 miliardy eur.
 19. september – vo Westminsterskom opátstve sa uskutočnil štátny pohreb britskej kráľovnej Alžbety II.
 21. september – ruský prezident Vladimir Putin vyhlásil po úspešnej ukrajinskej protiofenzíve v Charkovskej oblasti vo vojne na Ukrajine čiastočnú mobilizáciu. V ruských mestách vypukli protesty, zadržaných bolo vyše 1 300 ľudí.
 26. september – pri dánskom ostrove Bornholm v Baltskom mori došlo k výbuchom a úniku plynu na plynovode Nord Stream, pričom dánske, nemecké a poľské úrady označili za pravdepodobnú príčinu sabotáž.
 27. september – americká sonda DART úspešne kolidovala s mesiacom Dimorfos dvojplanétky Didymos s cieľom zmeniť jeho obežnú dráhu.
 2. október – v Bratislave-Starom Meste došlo k vážnej dopravnej nehode, zrážke vozidla Škoda Superb s chodcami, ktorá zanechala päť obetí.
 3. október – Nobelovu cenu za fyziológiu alebo medicínu získal švédsky genetik Svante Pääbo „za objavy v oblasti genómov vyhynutých hominínov a ľudskej evolúcie“.
 4. október – Nobelovu cenu za fyziku získali Francúz Alain Aspect, Američan John Clauser a Rakúšan Anton Zeilinger „za objavy v oblasti kvantovej informačnej vedy“.
 5. október – Nobelovu cenu za chémiu získali Američania Carolyn Bertozziová, Karl Barry Sharpless a Dán Morten Meldal „za vývoj v oblastiach click a bioortogonálnej chémie“.
 6. október – Nobelova cena za literatúru bola udelená francúzskej spisovateľke Annie Ernauxovej „za odvahu a klinickú precíznosť s ktorou odkrýva korene, odcudzenia a kolektívne obmedzenia osobnej pamäti“.
 7. október – Nobelovu cenu za mier získali bieloruský ľudskoprávny aktivista Ales Biaľacki a ruská a ukrajinská ľudskoprávna organizácia Memorial a Centrum pre občianske slobody (CCL) „za zastupovanie občianskej spoločnosti vo svojich krajinách, vynaloženie mimoriadneho úsilia na zdokumentovanie vojnových zločinov, prípadov porušovania ľudských práv a zneužitia moci a názorne poukazovanie na význam občianskej spoločnosti pre mier a demokraciu“.
 12. október – teroristický útok na LGBT kaviareň Tepláreň na Zámockej ulici v bratislavskom Starom Meste si vyžiadala dve obete a jednu zranenú osobu. Páchateľa našla polícia mŕtveho.
 20. október – po 44 dňoch v úrade oznámila britská premiérka Liz Trussová rezignáciu, jej funkčné obdobie tak bude pravdepodobne najkratšie v britských dejinách.
 23. október – 20. zjazd Komunistickej strany Číny skončil potvrdením Si Ťin-pchinga vo funkcii generálneho tajomníka na bezprecedentné tretie päťročné funkčné obdobie, pričom v novozvolenom vedení strany dominujú jeho spojenci.
 25. október – Rishi Sunak bol kráľom Karlom III. vymenovaný za premiéra Spojeného kráľovstva po tom, čo sa 24. októbra stal lídrom vládnej Konzervatívnej strany.
 28. október
 Elon Musk uzavrel kúpu spoločnosti Twitter za 44 miliárd amerických dolárov.
 prezident ČR Miloš Zeman vyznamenal pri príležitosti 104. výročia vzniku Česko-Slovenska 78 osobností, vrátane Slovákov Mareka Frauwirtha, Ladislava Mňačka a Miroslava Žbirku (všetci in memoriam). Najvyšším štátnym vyznamenaním, Radom Bieleho leva I. triedy, ocenil aj ukrajinského prezidenta Volodymyra Zelenského.
 29. október – na Slovensku sa konali spojené krajské a komunálne voľby. Volebná účasť bola 43,74 % v krajských a 46,19 % v komunálnych voľbách. Novými županmi sú Ondrej Lunter a Branislav Becík, zvyšných 6 (J. Baška, J. Droba, E. Jurinová, M. Majerský, R. Trnka, J. Viskupič) posty obhájilo.
 31. október – brazílske prezidentské voľby vyhral ľavicový exprezident Lula da Silva pred úradujúcim Jairom Bolsonarom.
 9. november – za verejného ochrancu práv bol Národnou radou SR zvolený právnik Róbert Dobrovodský. Úrad bol neobsadený od 29. marca, kedy skončilo funkčné obdobie Márie Patakyovej.
 13. november – pri bombovom útoku v európskej časti Istanbulu zomrelo šesť osôb a 81 ostalo zranených.
 15. november
 po 8 rokoch výstavby bol slávnostne prerazený tunel Čebrať pod rovnomenným vrchom severozápadne od Ružomberka. Dvojrúrový tunel s dĺžkou 3,6 km bude súčasťou diaľnice D1, úseku Hubová – Ivachnová.
 podľa projekcií Organizácie Spojených národov v tento deň dosiahol počet obyvateľov na Zemi 8 miliárd.
 do dediny Przewodów v Lubelskom vojvodstve na východe Poľska dopadla raketa, ktorá zabila dvoch poľnohospodárov. Podľa generálneho tajomníka NATO Jensa Stoltenberga išlo pravdepodobne o raketu vypálenú ukrajinským protilietadlovým systémom S-300 pri obrane pred ruským raketovým útokom.
 16. november – odštartovala misia Artemis I, prvá v rámci programu Artemis a prvý let rakety SLS s kozmickou loďou Orion k Mesiacu.
 17. november – holandský súd odsúdil v neprítomnosti Igora Girkina a dvoch ďalších páchateľov na doživotné odňatie slobody za zostrelenie letu Malaysia Airlines 17.
 18. november – Medzinárodná sústava jednotiek (SI) bola doplnená o štyri nové predpony: ronto (10−27), quecto (10−30), ronna (1027) a quetta (1030).
 20. november – 18. december – 22. Majstrovstvá sveta vo futbale v Katare.
 27. november – na ostrove Havaj došlo po 38 rokoch k erupcii sopky Mauna Loa, objemovo najväčšieho činného vulkánu na svete.
 1. december – NAKA obvinila protagonistov kauzy Gorila – Jaroslava Haščáka, Jirka Malchárka a Annu Bubeníkovú zo založenia, zosnovania a podporovania zločineckej skupiny a ďalších trestných činov.
 3. december – Northrop Grumman predstavil v kalifornskom Palmdale viacúčelový strategický stealth bombardér B-21 Raider, nástupcu typu B-2 Spirit.
 9. december – čínsky výrobca Comac dodal zákazníkovi (China Eastern Airlines) prvý exemplár dopravného lietadla Comac C919 na krátke a stredné trate.
 15. december – Národná rada SR vyjadrila nedôveru vláde Eduarda Hegera.
 18. december – vo finále MS vo futbale 2022 vyhrala Argentína nad Francúzskom po penaltovom rozstrele  a získala tretí titul. Najlepší hráč, Argentínčan Lionel Messi, sa stal prvým účastníkom šampionátov od zavedenia 16-člennej vyraďovacej fázy v roku 1986, ktorý na jedinom turnaji strelil gól v každej jeho fáze.

Úmrtia 

 2. január – Eric Walter Elst, belgický astronóm (* 1936)
 2. január – Richard Leakey, kenský paleontológ, archeológ a politik (* 1944)
 2. január – Eduard Žitňanský, slovenský novinár a komentátor denníka SME (* 1952)
 6. január – Peter Bogdanovich, americký režisér, herec, producent, filmový kritik (* 1939)
 6. január – Sidney Poitier, americký herec, režisér a aktivista (* 1927)
 9. január – Dušan Klein, český filmový režisér, scenárista a vysokoškolský pedagóg (* 1939)
 9. január – Bob Saget, americký herec, komik a moderátor (* 1956)
 11. január – David-Maria Sassoli, taliansky politik a novinár (* 1956)
 12. január – Ronnie Spector, americká speváčka, členka skupiny The Ronettes (* 1943)
 14. január – Ricardo Bofill, španielsky architekt (* 1939)
 15. január – Juraj Dolinský, slovenský rímskokatolícky kňaz, člen Spoločnosti Ježišovej a cirkevný historik (* 1958)
 16. január – Ibrahim Boubacar Keïta, bývalý malijský prezident (* 1945)
 18. január – Francisco Gento, španielsky futbalista (* 1933)
 18. január – Milan Leščák, slovenský etnológ a folklorista (* 1940)
 19. január – Hardy Krüger, nemecký filmový herec a autor (* 1928)
 19. január – Gaspard Ulliel, francúzsky herec (* 1984)
 20. január – Meat Loaf, americký rockový spevák, hudobník a herec (* 1947)
 21. január – Louie Anderson, americký komik a herec (* 1953)
 21. január – Arnis Līcītis, lotyšský herec (* 1946)
 23. január – Thierry Mugler, francúzsky módny návrhár (* 1948)
 25. január – Wim Jansen, holandský futbalista (* 1946)
 28. január – Anna Kollárová, slovenská spisovateľka a učiteľka (* 1949)
 31. január – Radko Pytlík, český literárny historik, spisovateľ a editor (* 1928)
 2. február – László Szigeti, slovenský politik (* 1957)
 2. február – Monica Vitti, talianska herečka (* 1931)
 3. február – Iľja Skoček, slovenský architekt a urbanista (* 1930)
 3. február – Ludmila Vaňková, česká prozaička a spisovateľka (* 1927)
 6. február – Ronnie Hellström, švédsky futbalový brankár (* 1945)
 7. február – Ivan Hudec, slovenský spisovateľ, bývalý minister kultúry SR (* 1947)
 8. február – Luc Montagnier, francúzsky virológ, nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu (* 1932)
 9. február – Sebastian Bieniek, nemecký režisér, dramatik, fotograf a umelec (* 1975)
 9. február – Ian McDonald, britský hudobník (* 1946)
 10. február – Eduard Kukan, slovenský politik, bývalý podpredseda SDKÚ-DS (* 1939)
 12. február – Ivan Reitman, kanadský filmový režisér narodený v Československu (* 1946)
 14. február – Oľga Májovská-Stručková, slovenská divadelná a televízna herečka (* 1943)
 18. február – Pavol Dubček, slovenský lekár (* 1948)
 20. február – Ivan Matušík, slovenský architekt (* 1930)
 21. február – Milan Šago, slovenský herec Radošinského naivného divadla (* 1951)
 21. február – Imrich Žigo, slovenský manažér a komunálny politik (* 1976)
 22. február – Mark Lanegan, americký rockový hudobník a spevák (* 1964)
 24. február – Sally Kellerman, americká herečka a speváčka (* 1937)
 25. február – Olexandr Jakovyč Oxančenko, ukrajinský stíhací pilot a poslanec mesta Mirhorod (* 1968)
 26. február – Rudolf Podoba, slovenský komunálny politik, bývalý primátor mesta Handlová (* 1963)
 1. marec – Asia Klimovová, ruská stand-up komička a aktivistka, obeť ostreľovania kyjevskej televíznej veže (* 1990)
 3. marec – Peter Zmátlo, slovenský historik, univerzitný pedagóg a publicista (* 1965)
 5. marec – Martin Džupinka, slovenský bubeník a tatér (* 1983)
 8. marec – Desislav Čukolov, bulharský politik, bývalý poslanec Európskeho parlamentu (* 1974)
 10. marec – Hana Daubnerová, slovenská pesničkárka, redaktorka a dramaturgička (* 1945)
 10. marec – Eva Zaoralová, česká filmová publicistka a kritička, prekladateľka a spisovateľka (* 1932)
 12. marec – Jaroslav Wykrent, český hudobný skladateľ, textár, hudobník, spevák, básnik a moderátor (* 1943)
 13. marec – William Hurt, americký herec (* 1950)
 13. marec – Ľubomír Roman, slovenský herec a politik (* 1944)
 14. marec – Dušan Kubaň, slovenský umelec (* 1971)
 15. marec – Milan Polák, slovenský teatrológ, novinár, spisovateľ, scenárista, dramatik a pedagóg (* 1932)
 17. marec – Jaroslav Kurzweil, český matematik (* 1926)
 17. marec – Oksana Švecová, ukrajinská herečka (* 1955)
 22. marec – Vlasta Winkelhöferová, česká japanologička, spisovateľka a prekladateľka (* 1932)
 23. marec – Madeleine Albrightová, americká diplomatka a ministerka zahraničných vecí USA (* 1937)
 24. marec – Peter Bu, slovenský divadelný kritik, teoretik a organizátor divadelných festivalov (* 1940)
 24. marec – Štefan Páll, slovenský futbalista (útočník) a tréner (* 1939)
 25. marec – Taylor Hawkins, americký hudobník (* 1972)
 27. marec – Titus Buberník, slovenský futbalista (* 1933)
 27. marec – Ajaz Mutalibov, prvý azerbajdžanský prezident (* 1938)
 29. marec – Dušan Bruncko, slovenský časticový fyzik, vedúci skupiny ATLAS na Ústave experimentálnej fyziky SAV v Košiciach (* 1955)
 30. marec – Tom Parker, britský spevák (* 1988)
 31. marec – Leoš Středa, český lekár (* 1963)
 2. apríl – Leonel Sánchez, čilský futbalista, ktorý hrával na poste ľavého útočníka (* 1936)
 3. apríl – Zdeněk Janík, český básnik (* 1923)
 5. apríl – Sidney Altman, kanadsko-americký chemik a molekulárny biológ, profesor biológie na Yale University (* 1939)
 5. apríl – Bobby Rydell, americký spevák a herec (* 1942)
 5. apríl – Bjarni Tryggvason, kanadský astronaut (* 1945)
 6. apríl – Ivan Čierny, slovenský člen SOŠV a predseda ZOK (* 1938)
 6. apríl – Karol Divín, slovenský krasokorčuliar (* 1936)
 6. apríl – Pavol Hudík, slovenský spisovateľ a redaktor RTVS (* 1937)
 6. apríl – Vladimir Voľfovič Žirinovskij, sovietsky a ruský politik (* 1946)
 7. apríl – Josef Alois Náhlovský, český herec a komik (* 1949)
 10. apríl – Jozef Tóth, slovenský gréckokatolícky kňaz (* 1925)
 11. apríl – Garrett Burnett, kanadský hokejista (* 1975)
 11. apríl – Mimi Reinhardtová, sekretárka, ktorá napísala na stroji Schindlerov zoznam (* 1915)
 12. apríl – Gilbert Gottfried, americký herec a komik (* 1955)
 12. apríl – Sergej Jašin, ruský hokejista (* 1962)
 14. apríl – Michael Bossy, kanadský hokejista (* 1957)
 15. apríl – Liz Sheridanová, americká herečka a tanečnica (* 1929)
 15. apríl – Ján Tužinský, slovenský prozaik, esejista a bývalý riaditeľ Slovenského rozhlasu (* 1951)
 19. apríl – Július Bartl, slovenský historik, archivár, didaktik dejepisu a univerzitný pedagóg (* 1937)
 21. apríl – Mwai Kibaki, keňský politik a prezident (* 1931)
 21. apríl – Jacques Perrin, francúzsky herec a režisér (* 1941)
 22. apríl – Guy Lafleur, kanadský hokejista (* 1951)
 27. apríl – Carlos Amigo Vallejo, španielsky kardinál, františkán, emeritný arcibiskup Tangeru a Sevilly (* 1934)
 29. apríl – Pavol Mešťan, slovenský múzejník (* 1946)
 30. apríl – Naomi Judd, americká speváčka, skladateľka a herečka (* 1946)
 2. máj – Radim Uzel, český sexuológ a pedagóg (* 1940)
 3. máj – Stanislav Stanislavovič Šuškevič, bieloruský vedec a politik (* 1934)
 4. máj – Albin Julius, rakúsky vojenský a industriálny hudobník (* 1967)
 11. máj – Šírín Abú Ákilová, palestínsko-americká novinárka, korešpondentka katarskej televízie Al-Džazíra (* 1971)
 13. máj – Ben Roy Mottelson, americko-dánsky fyzik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1926)
 14. máj – Christian Giudicelli, francúzsky spisovateľ a literárny kritik (* 1942)
 16. máj – Josef Abrhám, český herec (* 1939)
 16. máj – Marcela Plítková-Jurovská, slovenská scenáristka, režisérka a dramaturgička dokumentárnych filmov (* 1940)
 17. máj – Eduard Krekovič, slovenský archeológ a vysokoškolský pedagóg (* 1948)
 17. máj – Vangelis, grécky inštrumentalista a hudobný skladateľ (* 1943)
 18. máj – Bob Neuwirth, americký spevák, producent, skladateľ a výtvarník (* 1939)
 19. máj – Michal Hrušík, slovenský diplomat (* 1984)
 19. máj – Dušan Kabát, slovenský futbalista (* 1944)
 22. máj – Hazel Hendersonová, americká futurologička a ekonómka anglického pôvodu (* 1933)
 23. máj – Jozef Kot, slovenský spisovateľ (* 1936)
 26. máj – Andrew Fletcher, anglický hudobník a zakladateľ skupiny Depeche Mode (* 1961)
 26. máj – Ray Liotta, americký herec a producent (* 1954)
 27. máj – Angelo Sodano, taliansky kardinál, štátny sekretár Svätej stolice vo Vatikáne a dekan kardinálskeho kolégia (* 1927)
 28. máj – Bujar Nishani, albánsky politik, bývalý prezident Albánska (* 1966)
 29. máj – Ján Zavarský, slovenský scénograf a grafik (* 1948)
 30. máj – Boris Pahor, taliansky spisovateľ píšuci slovinsky (* 1913)
 6. jún – Valerij Viktorovič Riumin, ruský kozmonaut (* 1939)
 15. jún – Philippe Nozières, francúzsky fyzik, známy predovšetkým vďaka práci vo fyzike pevných látok, špeciálne v oblasti štúdia správania elektrónov v kovoch (* 1932)
 17. jún – Jean-Louis Trintignant, francúzsky herec (* 1931)
 22. jún – Jüri Tarmak, estónsky atlét (* 1946)
 23. jún – Stien Kaiser, holandská rýchlokorčuliarka (* 1938)
 27. jún – Colin Blakemore, britský neurofyziológ a emeritný profesor University of Oxford (* 1944)
 3. júl – Robert Curl, americký chemik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1933)
 3. júl – Dušan Ondrejovič, slovenský filozof a teológ, zaoberal sa výskumom protestantského myslenia (* 1930)
 6. júl – James Caan, americký herec (* 1940)
 8. júl – Šinzó Abe, japonský politik (* 1954)
 10. júl – Anvar Čingizoglu, azerbajdžanský prozaik, novinár, historik a etnológ (* 1962)
 10. júl – Ján Solovič, slovenský spisovateľ a dramatik (* 1934)
 10. júl – Alexander Strelinger, bývalý slovenský kameraman a fotograf (* 1934)
 11. júl – Erik Hornung, švajčiarsky egyptológ (* 1933)
 14. júl – Teodor Münz, slovenský filozof (* 1926)
 14. júl – Ivana Trumpová, prvá manželka Donalda Trumpa, modelka (* 1949)
 15. júl – Ivan Bajo, slovenský vysokoškolský pedagóg, horolezec, publicista a ilustrátor (* 1935)
 24. júl – David Warner, anglický herec (* 1941)
 25. júl – David Trimble, britský politik, nositeľ Nobelovej ceny za mier (* 1944)
 26. júl – James Lovelock, britský ekológ (* 1919)
 28. júl – Ondrej Demáček, slovenský stredoškolský učiteľ matematiky a informatiky (* 1940)
 29. júl – Juris Hartmanis, americký informatik (* 1928)
 30. júl – Nichelle Nichols, americká herečka a speváčka (* 1932)
 30. júl – Karol Rosmány, slovenský architekt, grafický dizajnér, typograf a ilustrátor (* 1937)
 2. august – Lucien Kroll, belgický architekt (* 1927)
 7. august – Anatolij Vasilievič Filipčenko, sovietsky kozmonaut (* 1928)
 8. august – Olivia Newton-John, austrálska herečka a speváčka (* 1948)
 8. august – Jozef Tomko, slovenský kardinál (* 1924)
 9. august – Pavol Kubovič, slovenský poslanec NR SR, podpredseda SDKÚ-DS a exstarosta mč. Bratislava-Ružinov (* 1960)
 11. august – Anne Heche, americká herečka (* 1969)
 12. august – Wolfgang Petersen, nemecký filmový režisér (* 1941)
 26. august – Hana Zagorová, česká speváčka, skladateľka, textárka, herečka a moderátorka (* 1946)
 30. august – Michail Sergejevič Gorbačov, sovietsky komunistický politik, jediný prezident Sovietskeho zväzu (* 1931)
 30. august – Don Leslie Lind, americký astronaut (* 1930)
 1. september – Ľudovít Komadel, slovenský plavec, olympionik a športový lekár (* 1927)
 2. september – Frank Drake, americký rádioinžinier a astronóm (* 1930)
 2. september – Vladimír Medek, český ekonóm a prekladateľ (* 1940)
 6. september – Just Jaeckin, francúzsky filmový režisér, scenárista, herec, fotograf, maliar a sochár (* 1940)
 7. september – Valerij Poľakov, ruský kozmonaut (* 1942)
 7. september – Michal Stríženec, slovenský vedec v odbore experimentálnej psychológie (* 1932)
 8. september – Alžbeta II., kráľovná Spojeného kráľovstva (* 1926)
 8. september – Ľubomír Dobrík, slovenský sudca a prokurátor, sudca Ústavného súdu SR (* 1952)
 11. september – Alain Tanner, švajčiarsky režisér, filmový producent a scenárista (* 1929)
 13. september – Jean-Luc Godard, francúzsky režisér, scenárista a producent (* 1930)
 14. september – Irene Papas, grécka herečka a speváčka (* 1926)
 14. september – Henry Silva, americký herec (* 1926)
 15. september – Saul Aaron Kripke, americký logik a filozof (* 1940)
 17. september – Vlado Milunić, český architekt (* 1941)
 18. september – Nick Holonyak, americký fyzik a elektrotechnik, vynálezca luminiscenčnej diódy (LED) (* 1928)
 22. september – Ladislav Švihran, slovenský spisovateľ literatúry faktu a prekladateľ (* 1931)
 23. september – Louise Fletcher, americká herečka (* 1934)
 28. september – Coolio, americký raper, hudobník, herec a hudobný producent (* 1963)
 3. október – Tatiana Hrivnáková, slovenská herečka a pedagogička (* 1948)
 7. október – Marta Černá, slovenská politička a ochrankyňa práv spotrebiteľov (* 1936)
 10. október – Karel Pezl, český generál, náčelník generálneho štábu (* 1927)
 10. október – Elias Vella, rímskokatolícky kňaz, minorita, exorcista, pedagóg, exercitátor a spisovateľ (* 1941)
 11. október – Jaroslav Čejka, český tanečník a herec – mím (* 1936)
 11. október – Angela Lansbury, britská herečka a speváčka (* 1925)
 13. október – Jozef Liščák, slovenský právnik a politik, v rokoch 1994 – 1998 minister spravodlivosti SR (* 1947)
 13. október – James Alton McDivitt, americký astronaut a skúšobný pilot (* 1929)
 14. október – Robbie Coltrane, škótsky herec (* 1950)
 14. október – Stanislav Kropilák, slovenský basketbalista 20. storočia (* 1955)
 16. október – Lodewijk van den Berg, americký astronaut (* 1932)
 16. október – Josef Somr, český herec (* 1934)
 18. október – Franco Gatti, taliansky spevák, zakladateľ hudobnej kapely Ricchi e Poveri (* 1942)
 20. október – Jiří Markovič, český kriminalista (* 1942)
 22. október – Leszek Engelking, poľský básnik, spisovateľ, literárny historik a kritik (* 1955)
 24. október – Leslie Jordan, americký herec (* 1955)
 25. október – Branislav Hronec, slovenský hudobník, klavirista a hudobný skladateľ (* 1940)
 28. október – Jerry Lee Lewis, americký rokenrolový a country spevák, hudobný skladateľ a klavirista (* 1935)
 1. november – Filep Karma, papuánsky aktivista bojujúci za nezávislosť Západnej Papuy (* 1959)
 1. november – Takeoff, americký rapper, člen skupiny Migos (* 1994)
 4. november – Dezider Kollár, vysokoškolský pedagóg, jazykovedec (* 1931)
 5. november – Aaron Carter, americký spevák a raper, brat speváka Nicka Cartera z kapely Backstreet Boys (* 1987)
 5. november – Štefan Rosina, slovenský manažér, zakladateľ Matador Group (* 1932)
 6. november – Edward Prescott, americký ekonóm, nositeľ Nobelovej ceny (* 1940)
 8. november – Dan McCafferty, škótsky spevák a skladateľ, bývalý frontman skupiny Nazareth (* 1946)
 8. november – Marie Poledňáková, česká scenáristka a režisérka (* 1941)
 9. november – Ivan Čarnogurský, slovenský manažér a politik, spoluzakladateľ Kresťanskodemokratického hnutia (* 1933)
 11. november – Gallagher, americký herec a komik (* 1946)
 17. november – Frederick Brooks, americký informatik (* 1931)
 19. november – Greg Bear, americký spisovateľ vedeckej fantastiky (* 1951)
 19. november – Jason David Frank, americký herec (* 1973)
 20. november – Hebe Bonafiniová, argentínska aktivistka, zakladateľka ľudskoprávneho hnutia Madres de Plaza de Mayo (* 1928)
 24. november – Hans Magnus Enzensberger, nemecký spisovateľ (* 1929)
 24. november – Börje Salming, švédsky hokejista (* 1951)
 25. november – Irene Cara, americká herečka, speváčka a hudobná skladateľka (* 1959)
 25. november – Klára Kubičková, slovenská historička architektúry (* 1936)
 28. november – Clarence Gilyard, americký herec a vysokoškolský pedagóg (* 1955)
 28. november – Emília Tomanová, slovenská výtvarníčka a bábkoherečka (* 1935)
 30. november – Ťiang Ce-min, generálny tajomník Komunistickej strany Číny a čínsky prezident (* 1926)
 30. november – Christine McVie, anglická rocková speváčka, skladateľka a klávesistka (* 1943)
 1. december – Mylène Demongeot, francúzska herečka a autorka (* 1935)
 5. december – Kirstie Alley, americká herečka (* 1951)
 5. december – Mária Kráľovičová, slovenská herečka (* 1927)
 6. december – Ičiró Mizuki, japonský anison spevák, skladateľ a herec (* 1948)
 7. december – Ján Štefanovič, slovenský lekár, imunológ, akademik SAV (* 1928)
 10. december – Soňa Valentová, slovenská herečka (* 1946)
 11. december – Angelo Badalamenti, americký skladateľ filmovej hudby (* 1937)
 12. december – Mirosław Hermaszewski, prvý poľský kozmonaut (* 1941)
 15. december – Matúš Kučera, slovenský historik (* 1932)
 16. december – Antonín Bajaja, český spisovateľ (* 1942)
 16. december – Siniša Mihajlović, srbský futbalista (* 1969)
 17. december – Dieter Henrich, nemecký filozof; zameriaval sa na systematickú rekonštrukciu Kantovej filozofie a nemeckého idealizmu (* 1927)
 18. december – Ladislav Trojan, český herec (* 1932)
 20. december – Vladimír Krčméry, slovenský onkológ, infektológ a epidemiológ, špecialista na tropickú medicínu (* 1960)
 22. december – Anton Tkáč, slovenský cyklista (* 1951)
 23. december – George Cohen, anglický futbalista (* 1939)
 23. december – Slavo Kalný, slovenský publicista a spisovateľ (* 1929)
 26. december – Anton Cepka, slovenský šperkár (* 1936)
 29. december – Miroslav Číž, slovenský politik (* 1954)
 29. december – Arata Isozaki, japonský architekt (* 1931)
 29. december – Pelé, brazílsky profesionálny futbalista (* 1940)
 29. december – Vivienne Westwoodová, britská módna návrhárka a environmentálna aktivistka (* 1941)
 30. december – Miklós Duray, slovenský politik (* 1945)
 30. december – Barbara Waltersová, americká moderátorka (* 1929)
 31. december – Benedikt XVI., emeritný pápež (* 1927)
 31. december – Barnabás Ferkó, slovenský lekár a politik maďarskej národnosti (* 1956)
 31. december – Anita Pointer, americká speváčka a skladateľka (* 1948)

Referencie

Iné projekty