Ľvov

Ľvov (; ďalšie názvy pozri kapitolu Názvy) je najväčšie mesto západnej Ukrajiny, kultúrne, ekonomické a správne stredisko Ľvovskej oblasti. Leží cca 65 km od hraníc s Poľskom, ktorému od novembra roku 1918 do septembra roku 1939 aj patrilo. Historické centrum mesta je zapísané do Svetového dedičstva UNESCO.

Názvy 
Medzi ďalšie názvy mesta patria: ; ; ;  (Lemberg);  (Lèmberik);

História 
Mesto Ľvov založilo v roku 1256 knieža Daniel Romanovič (Haličský), ktorý ho nazval podľa svojho syna Leva. V roku 1349 ho dobyli poľské vojská kráľa Kazimíra III. Veľkého a odvtedy sa mesto stalo jedným zo stredísk poľskej kultúry a vzdelanosti. Postupne v ňom prevládli obyvatelia poľského pôvodu a rímskokatolíckeho náboženstva. Usádzali sa tu aj Nemci a Židia. V roku 1649 a 1655/1656 ho obliehali ukrajinskí kozáci Bohdana Chmeľnyckého a dvakrát ho obliehali aj švédske vojská (1656, 1704). V roku 1772 sa po prvom delení Poľska stalo súčasťou habsburskej monarchie (Rakúska). V rámci Rakúska mala Halič určitú formu autonómie a stala sa centrom poľského a ukrajinského národného života a kultúry. Práve v tomto čase sa obyvatelia Haliče kultúrne vzdialili od svojich ukrajinských pravoslávnych bratov, ktorí žili v Ruskom impériu. V rokoch prvej svetovej vojny bolo mesto krátko obsadené ruskou cárskou armádou a neskôr boľševickou armádou. Po porážke Rakúska a boľševického Ruska 1. novembra 1918 Ľvov sa stal hlavným mestom Západoukrajinskej ľudovej republiky. Potom – súčasťou obnoveného Poľského štátu (1919 – 1939), stalo sa tretím najväčším mestom Poľska. V rokoch 1939 až 1941 bolo súčasťou Sovietskeho zväzu a v rokoch 1941 až 1944 sa stalo časťou Generálneho gouvernementu (okupovaného nacistami). V tomto čase bolo aj strediskom ukrajinských nacionalistov, ktorí sa snažili o nezávislosť Ukrajiny od Sovietskeho zväzu, Nemecka i Poľska (banderovci). V roku 1944 sa mesto opäť stalo súčasťou Sovietskeho zväzu (Ukrajinskej sovietskej socialistickej republiky). Bolo vysťahované väčšinové poľské obyvateľstvo a do mesta sa hromadne prisťahovali Ukrajinci a čiastočne aj Rusi. Od roku 1991 je Ľvov súčasťou nezávislej Ukrajiny.

Administratívne členenie 
Ľvov je rozdelený na 6 správnych obvodov („rajónov“):
 Halyckyj (Галицький) 
 Zaliznyčnyj (Залізничний) 
 Lyčakivskyj (Личаківський)
 Sychivskyj (Сихівський) 
 Frankivskyj (Франківський) 
 Ševčenkivskyj (Шевченківський)

Obyvateľstvo

Etnické zloženie 
Väčšinu obyvateľstva podľa sčítania obyvateľstva v roku 2002 tvorili Ukrajinci. Ich percentuálny podiel predstavoval 88,1 % obyvateľov mesta. Ukrajinskú väčšinu získal Ľvov po likvidácii židovskej komunity počas nacistickej okupácie a odsune poľskej komunity po roku 1945. V roku 1931 tvorili Poliaci až 63,5 % obyvateľov mesta a Ľvov bol po Varšave a Krakove tretím najväčším poľským mestom. Dnes žije v meste veľmi málo Poliakov (0,9 %). V meste žijú aj Rusi (8,9 %) a Bielorusi (0,4 %). Malé komunity predstavujú aj Židia (0,3 %) a Arméni (0,1 %). V roku 1931 bol v meste aj vysoký počet obyvateľov židovského pôvodu. Predstavovali 24,1 % obyvateľov mesta.

Náboženské zloženie 
Po náboženskej stránke žije veľká časť obyvateľov, ktorá sa hlási k Ukrajinskej gréckokatolíckej cirkvi (zjednotenej s Rímom, uniati). Predstavujú asi 35 % obyvateľov mesta a Ľvov patrí k tradičným baštám gréckych katolíkov na Ukrajine. Pravoslávnych, ktorí patria pod patriarchát Kyjev je asi 9 % a pravoslávnych patriacich pod patriarchát Moskva je asi 11,5 %. K rímskym katolíkom sa hlási asi 6 % obyvateľov. Malé skupiny tvoria aj baptisti, Svedkovia Jehovovi, pentekostalisti, židia, moslimovia, či príslušníci arménskej gregoriánskej cirkvi. Preto je v meste veľa chrámov rôznych vierovyznaní. Časť obyvateľstva nevyznáva nijaké náboženstvo.

Vývoj počtu obyvateľov v meste Ľvov

Historické pamiatky 
V meste Ľvov sa nachádza veľké množstvo chrámov cirkví rôznych vierovyznaní. V tomto meste sa akoby stretával západný rímskokatolícky svet reprezentovaný silnou poľskou komunitou s východným gréckokatolíckym a pravoslávnym svetom ukrajinského obyvateľstva. Až do vysídlenia Poliakov po druhej svetovej vojne tu existovalo mnoho rímskokatolíckych chrámov. Dnes je z nich iba málo v rukách rímskych katolíkov, pretože príslušníkov tohto náboženstva tu žije v porovnaní sa stavom z roku 1930 oveľa menej. Preto bývalé rímskokatolícke chrámy sú v rukách gréckokatolíckej, pravoslávnej alebo iných cirkví. V minulosti bolo v meste aj veľa funkčných synagóg. Po likvidácii židovského obyvateľstva ich zostalo iba torzo. Väčšina chrámov v meste patrí Ukrajinskej gréckokatolíckej cirkvi (zjednotenej s Rímom, uniati) alebo Ukrajinskej pravoslávnej cirkvi (patriarcháty Kyjev i Moskva).
 Katedrála svätého Juraja (gréckokatolícka) vo Ľvove
 Dominikánsky kostol, dnes Chrám svätej Eucharistie Ukrajinskej gréckokatolíckej cirkvi 
 Katedrála Nanebovzatia Najsvätejšej Panny Márie (rímskokatolícka) vo Ľvove
 Cerkov svätých Oľgy a Alžbety (pred Kostol svätej Alžbety)
 Kostol svätej Márie Magdalény (Ľvov)

Osobnosti mesta 
 Stanisław I. Leszczyński (* 1677 – † 1766), poľský kráľ a vojvoda lotrinský
 Leopold von Sacher-Masoch (* 1836 – † 1905), rakúsky spisovateľ
 Alexius Meinong (* 1853 – † 1920), rakúsky filozof
 Ivan Jakovyč Franko (* 1856 – † 1916), spisovateľ, kritik a politický aktivista
 Ludwig von Mises (* 1881 – † 1973), rakúsky liberálny ekonóm 
 Stanisław Jerzy Lec (* 1909 – † 1966), poľský satirik a básnik
 Stanisław Ulam (* 1909 – † 1984), americký matematik
 Vlasta Fabianová (* 1912 – † 1991), česká herečka
 Stanisław Lem (* 1921 – † 2006), poľský spisovateľ sci-fi
 Jacek Kuroń (* 1934 – † 2004), poľský intelektuál a politik
 Grigorij Alexejevič Javlinskij (* 1952), ruský liberálny ekonóm a opozičný politik 
 Ruslana (* 1973), speváčka, pianistka, skladateľka, producentka, tanečníčka a politička
 Jelena Sergejevna Vesninová (* 1986), ruská tenistka

Partnerské mestá 
  Banja Luka, Bosna a Hercegovina
  Freiburg im Breisgau, Nemecko
  Krakov, Poľsko
  Kutaisi, Gruzínsko
  Novi Sad, Srbsko
  Przemyśl, Poľsko
  Vroclav, Poľsko
  Winnipeg, Kanada

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 Oficiálne stránky mesta Ľvova

 
Mestá na Ukrajine
Lokality Svetového dedičstva na Ukrajine
Geografia Ľvovskej oblasti