Chiméra (mytológia)

Chiméra (po grécky Χίμαιρα (Chímaira)) je v gréckej mytológii dcéra stohlavého obra Tyfóna a Echidny, napoly ženy, napoly hada. Sama bola fantastický netvor.

Predná časť tela Chiméry mala podobu leva, prostriedok divej kozy a zadná časť tela podobu draka. Jej tri papule chrlili oheň. Žila v rokline sopky a strážila vchod do podsvetia. Keď zacítila človeka, vyliezla zo svojej nory a chrlila na neho oheň. Zabil ju Bellerofontes, ktorý priletel na okrídlenom koni Pegasovi a Chiméru zasiahol niekoľkými smrtiacimi šípmi z bezpečnej výšky. Prvým šípom ju len zranil a tak na neho zaútočila ohňom zo svojich troch papúľ, šibala chvostom a vysoko za ním vyskakovala. No Bellerofontes dal na hrot svojej kopije olovo, ktoré sa v plamennej papuli netvora roztavilo a spálilo jej vnútornosti.

Súrodencami Chiméry boli: 
 Orthos – dvojhlavý pes
 Kerberos – trojhlavý pes žijúci v podsvetí
 Sfinga – obluda so ženskou hlavou, levím telom a vtáčími krídlami 
 Hydra – obluda s hadím telom a deviatimi dračími hlavami

Slovo chiméra v novodobom slovníku pretrvalo ako označenie preludu, vidiny, klamnej predstavy, či niečoho nereálneho.

Odraz v umení 
Napriek tomu, že Chiméra bola netvor, antickí umelci ju zobrazovali často. Jej najznámejšie zobrazenie je zrejme bronzová socha Chiméra z Arezza, vynikajúce dielo etruského umelca z 5. storočia pred naším letopočtom. Nachádza sa v Archeologickom múzeu vo Florencii.

Induská (Harappská) civilizácia 
V induskej civilizácii je chiméra zobrazená na mnohých tabuľkách ("pečatidlách").  Znázornené sú rôzne druhy chimér zložených zo zvierat vyskytujúcich sa na indickom subkontinente. Aký názov mala chiméra v induskej civilizácii nie je známe.

Literatúra 
 
 Vojtech Zamarovský: Bohovia a hrdinovia antických bájí
 Graves, Robert: Řecké mýty, 2004, ISBN 80-7309-153-4
 Houtzager, Guus: Encyklopedie řecké mytologie, ISBN 80-7234-287-8
 Gerhard Löwe, Heindrich Alexander Stoll: ABC Antiky

Iné projekty

Externé odkazy 
 Harappan Chimaeras as ‘Symbolic Hypertexts’. Some Thoughts on Plato, Chimaera and the Indus Civilization

Postavy gréckej mytológie