Tbilisi

Tbilisi (gruz.: თბილისი; v minulosti, najmä stredoveku, Tiflis čo v preklade znamená „teplý“) je hlavné a najväčšie mesto Gruzínska. Leží na rieke Kura (gruz. Mtkvari). Od roku 2006 je starostom Giorgi Gigi Ugulava, ktorý bol do tejto funkcie zvolený v decembri 2013 už po tretíkrát v poradí. Počet obyvateľov je 1 175 200 (2012) a zastúpení sú okrem Gruzíncov aj iné národností, napr. Arméni, Azerbajdžanci, Sýrčania, Kurdi, Rusi a iní.

Dejiny 

Tbilisi bolo založené gruzínskym kráľom Vachtangom I. Gorgasalim (452-502) v 5. storočí, oblasť však bola osídlená už skôr. Mesto obsadili mnohé ríše, ako napr. Arabi, Peržania a Seldžuckí Turci - v 8. storočí bolo mesto dokonca sídlom arabského emira. Gruzínci mesto dobyli opäť až v roku 1122, za vlády kráľa Dávida IV., ktorý sem potom presunul svoje sídlo z Kutaisi a Tbilisi ustanovil hlavným mestom krajiny. Na konci 18. storočia bolo mesto neustále ohrozované perzskými výbojmi a od roku 1801 sa potom natrvalo stalo súčasťou Ruského impéria.

Nezávislosť získalo opäť až po Októbrovej boľševickej revolúcii v roku 1917, avšak len do intervencie sovietskych síl roku 1920. Tie vytvorili násilným zjednotením Arménska, Azerbajdžanu a Gruzínska Zakaukazskú sovietsku federatívnu socialistickú republiku. Neskôr došlo k jej rozdeleniu na tri sovietske republiky, Tbilisi zostalo centrom Gruzínskej SSR. Od 9. apríla 1991 je Tbilisi hlavným mestom nezávislého a suverénneho Gruzínska. Napriek tomu ale krátko po vyhlásení nezávislosti došlo k nepokojom. V januári roku 1992 tu zúrili urputné boje, čo nakoniec viedlo k zmene politickej scény, rovnako ako revolúcie z roku 2003, ktorá zvrhla Eduarda Ševardnadzeho.

Priemysel a doprava 
V Tbilisi sa vyrábajú poľnohospodárske stroje, lietadlá a lokomotívy. Je tu tiež zastúpený textilný priemysel, orientovaný na spracovanie vlny a hodváb a kožiarsky priemysel. Neďaleko mesta sa nachádza tepelná elektráreň.

Chrbticou Tbiliskej MHD je metro s dvoma linkami. Do roku 2006 po meste jazdili tiež električky a trolejbusy, boli ale úplne nahradené lacnejšími autobusmi. 17 km juhovýchodne od mesta sa nachádza medzinárodné letisko Tbilisi.

Pamätihodnosti 

Na pravom brehu rieky Kura, nad starým mestom, ležia ruiny pevnosti Nariqala z 3. storočia. Nad týmto opevnením stojí monumentálna socha Kartlis Deda. Pod ňou sa rozprestiera 128 ha veľká botanická záhrada, ktorá bola zriadená v roku 1845 na priestranstve parku pevnosti.

Staré mesto so svojimi úzkymi, mačacími hlavami dláždenými ulicami, má byť prijaté za kultúrne dedičstvo UNESCO. V starom meste s nachádza aj Katedrála Sioni z 5. storočia, kostol gruzínskych kráľov z 13. storočia, bazilika Ančischati zo 6. storočia a synagóga. Cez staré mesto viedla kedysi hodvábna cesta. Domy sú prevažne drevené s vyrezávanými predsadenými balkónmi. V kúpeľnej štvrti Abanotubani sa nachádzajú sírne kúpele zo 17. storočia a mešita.

Na staré mesto nadväzuje mestská časť Garetubani s okázalými budovami z 19. storočia. Srdce tvorí platanmi lemovaná promenáda Rustaveli-Boulevard. Na nej sa okrem iného nachádza kostol Kašveti, štátna obrazáreň, historické múzeum, štátne divadlo Rustaveli, opera a budova parlamentu. Rieka Kura je lemovaná z oboch strán nábrežím s viacprúdovými cestami.

Z hory Mtacminda vedie dole do mesta stacionárna lanová dráha z roku 1905, ktorá tohto času nie je v prevádzke. V polovici dráhy sa nachádza Panteón, cintorín, na ktorom sú pochovaní významní Gruzínci. Na plochom vrchole hory bol založený rozsiahly park, ktorý bol v roku 2009 rozšírený na zábavný. Televízna veža tu stojí ako z diaľky viditeľná dominanta, ktorá je v noci zaujímavo nasvietená.

Na ľavom brehu rieky sa nachádzajú v 20. storočí postavené kultúrne a štátne inštitúcie. Medzi nimi je aj Katedrála Najsvätejšej Trojice v Tbilisi, štátna lekárska univerzita a iné vedecké inštitúcie, štadión a stanice.

Osobnosti mesta 
 Mirza Fatali Achundov (* 1812 – † 1878), azerbajdžanský spisovateľ, verejný činiteľ, filozof a osvietenec.
 Alexej Alexejevič Brusilov (* 1853 – † 1926), ruský a sovietsky generál a vojvodca
 Aram Chačaturjan (* 1903 – † 1978), arménsky hudobný skladateľ, klavirista, dirigent a hudobný pedagóg
 Jakov Josifovič Džugašvili (* 1907 – † 1943), syn Josifa Vissarionoviča Stalina  
 Grigol Abašidze, (* 1914 – † 1994), básnik, prozaik a verejný činiteľ
 Tengiz Jevgenievič Abuladze (* 1924 – † 1994), scenárista a filmový režisér
 Tigran Vartanovič Petrosian (* 1929 – † 1984), šachový veľmajster
 Gia Kančeli (* 1935), skladateľ vážnej hudby
 Micheil Saakašvili (* 1967), bývalý prezident
 Nino Salukvadzeová (* 1969), športová streľkyňa
 Nikolay Tsiskaridze (* 1973), baletný majster
 Sergej Movsesian (* 1978), slovenský šachista
 Giorgi Lacabidze (* 1978), klavírny virtuóz
 Vachtang Murvanidze (* 1979), gruzínsky krasokorčuliar, tréner a choreograf
 Irakli Labadze (* 1981), tenista
 Tejmuraz Besikovič Gabašvili (* 1985), ruský tenista 
 Anna Tatišviliová (* 1990), tenistka
 Elene Gedevanišviliová (* 1990), krasokorčuliarka

Partnerské mestá 
  Ankara, Turecko
  Astana, Kazachstan, 2005
  Atény, Grécko
  Atlanta, USA, 1988
  Bilbao, Španielsko, 1989
  Bristol, Spojené kráľovstvo, 1987
  Innsbruck, Rakúsko, 1982
  Jerevan, Arménsko
  Kyjev, Ukrajina, 1999
  Ľubľana, Slovinsko, 1979
  Nantes, Francúzsko, 1979
  Palermo, Taliansko, 1987
  Paríž, Francúzsko, 1997
  Saarbrücken, Nemecko, 1975

Iné projekty

Zdroj 
 

 
Hlavné mestá v Ázii
Mestá v Gruzínsku