Rómčina

Rómčina (-kodifikovaný tvar; iné názvy: romčina, cigánčina; po rómsky romaňi čhib, rromani ćhib) alebo (ak sa považuje za viacero jazykov) rómske jazyky (romské jazyky, cigánske jazyky), je stredný indoárijský jazyk. Rómčinou hovoria Rómovia roztrúsení po celom svete, ale najmä v Európe, v Rusku a v Ázii.

Terminológia 
Termín rómčina (resp. romčina, cigánčina, rómské jazyky, romské jazyky, cigánske jazyky) vo význame "to, čím hovoria všetci Rómovia sveta", autori definujú rôzne široko: 
V širšom zmysle do rómčiny zaraďujú aj jazyky arménska rómčina (čiže lomčina, lomavren) a sýrska rómčina (čiže dómčina, domari); samotná rómčina sa potom niekedy volá (na odlíšenie od rómčiny v širšom zmysle) aj európska rómčina.
V užšom zmysle do rómčiny tieto dva jazyky nepatria, t.j. rómčina je potom zhodná s európskou rómčinou. 
V ešte užšom zmysle do rómčiny nepatria ani tzv. pararómske dialekty (resp. pararómske idiómy/jazyky), napr. anglo-romani. 
V najužšom zmysle do rómčiny nepatria ani pararómske dialekty, ani dialekt/jazyk Sintov, t.j. sintské dialekty (porov. nižšie delenie podľa Courthiada)

Rómčina sa považuje v literatúre buď za jeden jazyk alebo za zoskupenie viacerých jazykov. Jednotlivá podjednotka rómčiny sa v prvom prípade volá rómsky dialekt (romský dialekt, cigánsky dialekt) a/alebo rómske nárečie (romské nárečie, cigánske nárečie) alebo skupina rómskych dialektov, v druhom prípade sa väčšia podjednotka volá rómsky jazyk (romský jazyk, cigánsky jazyk) a len podjednotka tejto väčšej podjednotky sa volá rómsky dialekt (atď.)/rómske nárečie (atď.) alebo skupina rómskych dialektov. Slovenské slovo rómčina (romčina) je z tohto hľadiska neutrálne - môže znamenať buď rómsky jazyk (ako jazyk všetkých Rómov alebo ako jeden z jazykov Rómov) alebo rómsky dialekt/nárečie alebo skupinu rómskych dialektov/nárečí, obyčajne sa ním však myslí jazyk všetkých Rómov.

Charakteristika 
Ide o aglutinačný jazyk. Má 8 pádov  (nominatív, vokatív, akuzatív, datív, lokál, inštrumentál, ablatív, genitív), 2 rody (mužský, ženský), 3 slovesné triedy, ktoré ovplyvňujú koncovky v časoch. Sloveso má tvary pre: infinitív, osoby, číslo (jedn., množ.), slovesné časy, spôsoby, rody.

 Slovesné časy: Prítomný, budúci, minulý nedokonavý, minulý dokonavý
 Spôsoby: oznamovací, rozkazovací, podmieňovací prítomný, podmieňovací minulý
 Rody: činný, trpný
 Ďalšie prvky: opakovanosť (frekventativ), slovesá majú kauzatívne a pasívne tvary

Veľa slov je prevzatých z jazykov národov, na ktorých územiach Rómovia vo svojej histórii putovali. Základom sú slová indického pôvodu, medzi najstaršie výpožičky patria slová z perzštiny a gréčtiny. Jednotlivé dialekty používané v rôznych krajinách sa odlišujú množstvom týchto prevzatých slov, celkovou slovnou zásobou, fonetikou ale aj gramatikou.

Rómológia (romistika) 

Rómológia je odbor, ktorý skúma rómčinu. Prvú gramatiku rómčiny používanej na Slovensku (presnejšie jednej z východoslovenských variet) publikoval v maďarčine rusínsky filológ Jurij Ignatkov (Ihnátko) v roku 1877; autor
istý čas pôsobil ako učiteľ v Levoči. Autorkou moderných publikácií o rómčine v 20. storočí bola česká rómologička Milena Hübschmannová. Na Slovensku sa rómológia študuje na Univerzite Konštantína Filozofa v Nitre.

Dialekty (nárečia) z celosvetového pohľadu 
Rómčina (či rómske jazyky) nikdy nebola spisovným jazykom. Rómovia zväčša hovoria rodným dialektom (nárečím), ale ovládajú aj jazyk štátu, v ktorom žijú. 

Existuje veľa spôsobov rozdelenia rómčiny (či rómskych jazykov) na podskupiny/dialekty/nárečia. Nasledujú vybrané príklady delení (takmer výlučne len) európskej rómčiny.

Súčasné konsenzuálne delenie

Matras 2005  
rómčina:
severné dialekty* - severná a západná Európa, vrátane Pyrenejského polostrova a južného Talianska
centrálne dialekty
severné centrálne dialekty - južné Poľsko, severné Slovensko, Zakarpatská Ukrajina
južné centrálne dialekty - južné Slovensko, Maďarsko, juhovýchodné Rakúsko, severné Slovensko
balkánske dialekty v širšom zmysle
balkánske dialekty v užšom zmysle (juhobalkánske dialekty v užšom zmysle, juhobalkánske dialekty I) - Balkán, pobrežie Čierneho mora
balkánske ZIS-dialekty (skupina bugurdži-kalajdži-drindari, juhobalkánske dialekty II) - severovýchochodné Bulharsko a Severné Macedónsko
vlašské dialekty (olašské dialekty) - historické Valašsko a Sedmohradsko a emigranti z týchto oblastí v rôznych častiach Európy
severné vlašské dialekty - Rumunsko, Moldavsko, Maďarsko, Srbsko
južné vlašské dialekty - celý Balkán, južné Rumunsko a Turecko
sporné zaradenie: rómske dialekty iránskeho Azerbajdžanu (Zargari a Romano)

(*) Skupina "severné dialekty" je v niektorých deleniach nahradená týmito skupinami (teda rozdelená na tieto samostatné skupiny):
severovýchodné dialekty (baltské dialekty) 
severozápadné dialekty (nemecko-škandinávske dialekty) 
britské dialekty - Británia
iberské dialekty - Pyrenejský polostrov
rómske dialekty južného Talianska 
slovinské dialekty rómčiny (Istriani, Hrvati, Dolenjski)

Elšík 200x    
Poznámka: Za pomlčkou vpravo nasleduje (ak vôbec existuje) najprv špecifický názov etnickej podskupiny/rodu (uvedený v rómčine, nie v slovenčine), ktorá/-rý daným nárečím hovorí, a potom v zátvorke jej/jeho geografická poloha.

rómčina:
severná nadskupina
britská skupina - Kåle (Wales), Romaničela (†Anglicko, †Škótsko)
severozápadná skupina
škandinávska podskupina - Škandinávia (sčasti †), †Estónsko
sintská podskupina - Sinti (Nemecko, Rakúsko, Česko, Taliansko atď.), Manuš (Francúzsko)
severovýchodná skupina
západná podskupina - Poľsko
východná podskupina - pobaltské republiky, Podolie v Ukrajine, Rusko
iberská skupina - Kale († Španielsko, † Portugalsko, † Brazília), Errumančela (Baskicko)
centrálna nadskupina
severocentrálna skupina
západná podskupina - †Česko, západné Slovensko
východná podskupina - stredné a východné Slovensko, južné Poľsko, západná Ukrajina, Sedmohradsko
juhocentrálna skupina 
severná podskupina - južné Slovensko, severné Maďarsko
vendská podskupina - južné Maďarsko, východné Rakúsko, severné Slovinsko
balkánska nadskupina
slovinská skupina - Slovinsko, severné Taliansko
apeninská skupina - južné Taliansko
juhobalkánska podskupina
severoarlijská podskupina - Arlija (Srbsko, Prizren v Kosove, Skopje a Kumanovo v Macedónsku)
juhoarlijská podskupina - Arlija (Prilep v južnom Macedónsku, Florina a Kardica v severném Grécku)
sepečidská podskupina - Sepečides (Volos v Grécku, Izmir v Turecku)
epiroská podskupina - Romacila (Epiros v Grécku)
erlijská podskupina - Cocomaňa (Cerovo v Bulharsku), Erlides (Sofia v Bulharsku), Yerlides (Velingrad v Bulharsku), Bugurdžides (Varna v Bulharsku) a i.
pontská podskupina - Ursara (Rumunsko, Moldavsko), Kirimitika (Krym, južné Rusko, Gruzínsko)
iránska podskupina - Zargari (severný Irán)
severobalkánska skupina
západná podskupina - Burgudžides (Kosovo), Kovača (Severné Macedónsko)
kalajdžijská podskupina - Kalajdžides (Bulharsko), Spoitori (Rumunsko)
centrálna podskupina - Nange (Sliven v Bulharsku)
drindárska podskupina - Muzikantska (Sliven v Bulharsku), Drindara (Šumen v Bulharsku)
xoraxanská podskupina - Xoraxane/Chorachane (Kaspičan v Bulharsku), Gadžikane (Varna v Bulharsku) [T.Moco pozn.: "Gadžikane(s)" znamená "   vo väčšine Rómskych dialektoch  "(po)Nerómske/(y)" je preto otázna presnosť pomenovania tejto skupiny]
vlašská nadskupina
severovlašská skupina
lovárska podskupina - Lovara (Sedmohradsko, Maďarsko), Čurara a Kherari a Drizari a ďalšie skupiny (Slovensko, Česko, Rakúsko, Poľsko, Nórsko a inde)
kalderašská podskupina - Kalderaš (Rumunsko, Srbsko, Bulharsko, Rusko, Švédsko, Francúzsko, Amerika a inde)
juhovlasšská skupina
severná podskupina - Rakarenge (Rumunsko), Rabešte (Vojvodina v Srbsku)
gurbetská podskupina - Gurbeti (Sriem, Bačka, Bosna, Srbsko, Kosovo), Dasikane (Čierna Hora), Xoraxane/Chorachane (Taliansko), Džambaza (Severné Macedónsko), Albánsko
južná podskupina - Rešitare(Velingrad v Bulharsku), Filibidžija a Kalpazea a ďalšie skupiny (Grécko)
východná podskupina - Cocomaňa (Lom a Vidin v Bulharsku), Kalburdžudes (Sindel v Bulharsku), Kalajdžides (Varna v Bulharsku), Laxi (Turecko)
ukrajinská skupina - Servi (východná Ukrajina)
cerhárska skupina - Cerhara a Gurvara a ďalšie skupiny (Sedmohradsko, Maďarsko)

Ethnologue (2013)  

rómske jazyky (resp. makrojazyk rómčina ):
severné rómske jazyky
waleská rómčina - Anglicko a Wales
fínska rómčina kalo
baltská rómčina - nárečia: estónska rómčina, lotyšská rómčina, severoruská rómčina, poľská rómčina, bieloruská rómčina
sintská rómčina - nárečia: abbruzzesi, srbská rómčina, slovinsko-chorvátska rómčina 
karpatská rómčina - nárečia: východoslovenská rómčina, západoslovenská rómčina, moravská rómčina
balkánska rómčina - nárečia: arlija, dzambazi a drotársky dialekt
vlašská rómčina (olašská rómčina) - nárečia: churari, východné vlašské dialekty(bisa), ghagar, grekurja (greco), kalderaš, lovari, machvano, severoalbánske dialekty, skupina usadených Rómov v Bulharsku, skupina usadených Rómov v Rumunsku, srbsko-bosnianske dialekty, juhoalbánske dialekty, ukrajinsko-moldavské dialekty, zagundzi.

Mimo rómskych jazykov, ako tzv. zmiešané jazyky, sú vedené :
lomčina (lomavren, boša) - arménsko-rómsky jazyk
errumančela - baskicko-rómsky jazyk
kočovnícka dánčina (rodi, rotwelsch) - dánsko-rómsky jazyk
kočovnícka nórčina (rodi) - nórsko-rómsky jazyk
tavringer romani (kočovnícka švédčina, svensk rommani, resande romani, rommani) -švédsko-rómsky jazyk
angloromani (anglická rómčina, rómska angličtina, pogadi chib, posh 'n' posh, romanichal) - anglicko-rómsky jazyk
jeniština - nemecko-jidiškos-rómsko-rotwelschský jazyk
rómsko-grécky jazyk (hellenoromani) - grécko-rómsky jazyk
caló - ibersko-rómsky jazyk
rómsko-srbský jazyk

Kaufman (1979) 
rómčina:
severná rómčina
sintský dialekt (sinto) - Nemecko a Francúzsko, severné Taliansko, Rakúsko, Holandsko, Švajčiarsko, bývalé Východné Prusko
britský dialekt - Spojené kráľovstvo, Austrália, severná Amerika
baltský dialekt - Lotyšsko, Estónsko, Rusko, ukrajinské Podolie, centrálne Poľsko
severský dialekt (nordický dialekt, škandinávsky dialekt) - Škandinávia
centrálny dialekt (karpatský dialekt) - Česko, Slovensko, južné Poľsko, ukrajinská Halič, rumunské Sedmohradsko
iberská rómčina - Pyrenejský polostrov, Latinská Amerika
balkánska rómčina 
čiernomorský dialekt - Ursari v Rumunsku
paspatiánsky dialekt (paspatský dialekt) - európske Turecko a Bulharsko
železiarsky dialekt  - Bulharsko
drotársky dialekt - Bulharsko a Severné Macedónsko
erlijský dialekt (erli) - južné Taliansko
maďarský dialekt - Maďarsko a Burgenland
grécka rómčina - európske Turecko
zargari - iránsky Azerbajdžan
vlašská rómčina 
ukrajinský dialekt - východná Ukrajina
centrálny vlašský dialekt - Rumunsko, Maďarsko, západná Ukrajina, celá Amerika
lovarský dialekt - Poľsko, Nemecko, Maďarsko
južný vlašský dialekt - Albánsko, bývalá veľká Juhoslávia, Rumunsko, Bulharsko, celá Amerika
juhovýchodný vlašský dialekt - Rumunsko, Bulharsko

Čerenkov a Ventceľová ((?)1976) Cina 2006 (asi sa cituje dielo:VENTCEĽ, Taťjana V. – ČERENKOV, L. N.: Dialekty cyganskogo jazyka. In: Jazyki Azii i Afriki 1, 1976)Vašečka, M. (ed.) et al.: ČAČIPEN PAL O ROMA. Súhrnná správa o Rómoch na Slovensku, 2002, str. 118   

rómčina:
I skupina:
dialekt Rómov severnej časti bývalého ZSSR ruska Roma
dialekt Rómov severnej časti bývalého ZSSR cheladitka Roma
dialekt Rómov západného Lotyšska a Estónska (lotfitka Roma)
dialekt Rómov stredného Poľska (felditka Roma v Poľsku) 
II skupina: dialekt Sintov - Nemecko, Rakúsko, Francúzsko, Poľsko, Česko, severné Taliansko, bývalá veľká Juhoslávia
III skupina:
dialekt Rómov severného a východného Slovenska (servika Roma)
dialekt Rómov žijúcich aj na južnom Slovensku a v severnom Maďarsku (ungrika Roma)
IV skupina:
dialekt Rómov Erlides - západné Bulharsko, Severné Macedónsko, južné Srbsko
dialekt Ursarov (dialekt Medvediarov) - Rumunsko, Moldavsko
dialekt Krymských Rómov (krymtika Roma)
dialekt miest Kotel, Sliven a Plaven v Bulharsku (dialekt Drindárov)
V skupina:
dialekt vlašských Rómov z Rumunska a Moldavska (Lingurari, Eletari, Kekaviari) 
dialekt Rómov Kalderari  - v polovici 19. storočia boli sústredení na maďarsko-rumunskom jazykovom pomedzí, neskôr sa odtiaľ rozšírili do rôznych štátov
dialekt Rómov Lovari
dialekt vlašských Rómov v bývalej veľkej Juhoslávii, najmä v časti Bosny a Hercegoviny (Gurbeti)
VI skupina: 
dialekt Rómov Servi (Plaščunaja, Volochuja) - ľavobrežná Ukrajina a okolie
dialekt Rómov západnej Ukrajiny 
VII skupina: dialekt Rómov Spojeného kráľovstva, najmä Walesu (Volšenenge, Kale) 
VIII skupina: dialekt fínskych Rómov (fintika Roma)

Cina a zdroje, ktoré z neho čerpajú, cituje túto klasifikáciu trochu odlišne (asi chybne), a to takto: 
v skupine I má prvé dva body spojené do jedného
v skupine V neuvádza dialekt Rómov Lovari a dialekt vlašských Rómov v bývalej Juhoslávii má uvedený v skupine VI
v skupine VI neuvádza dialekt Rómov západnej Ukrajina, namiesto toho tam má dialekt vlasšských Rómov v bývalej Juhoslávii

Ventceľová (1983) Elšík 200x (delenie je tu omylom uvedené ako delenie Čerenkova a Ventceľovej 

rómčina:
severné dialekty
baltské dialekty
severné Rusko, Bielorusko, Archangeľsk, Kitov, Vologda, východné Lotyšsko, stredné Poľsko
západné a severné Lotyšsko a Estónsko
východné Lotyšsko
nemecké dialekty - Nemecko, Rakúsko, severné Taliansko, západné Poľsko
južné dialekty
karpatské dialekty - Zakarpatská Ukrajina
balkánske dialekty - Krym, Moldavsko
vlašské dialekty 
Moldavsko, Ukrajina, Rakúsko, Maďarsko, Kalderaši, ZSSR
Lovari, ZSSR
ukrajinské dialekty 

Pozn.: Text je zameraný na územie ZSSR.

Kenrick (1975) 
rómčina:
S-dialekty
severné dialekty
poľské/ruské dialekty
balkánske dialekty
vlašské dialekty
nevlašské dialekty - južný Balkán
iberské dialekty
H-dialekty
fínske dialekty
sintské dialekty
slovenské dialekty rómčiny 
karpatské dialekty

Pre mimoeurópskych Rómov má na rovnakej úrovni ako S-dialekty a H-dialekty skupiny:
arménske dialekty (lomčina)
dialekty ben (domčina)

Kochanowski (1963/64)Matras 2002, str. 219Cina 2006 (prezentuje Kochanowského delenie odchylne a s inými názvami skupín, zrejme ide o zámenu s nejakým iným delením) 

rómčina:
vlašské dialekty (olašské dialekty) - Rumunsko, Lovari, Kalderaši, Ukrajina, bývalá veľká Juhoslávia
nevlašské dialekty(neolašské dialekty)
severné dialekty - Pobaltie, severné Poľsko, Rusko
nemecké dialekty - Nemecko a Francúzsko (Manuši)
karpatské dialekty - Maďarsko, ČSSR, južné Poľsko
balkánske dialekty - Bulharsko, bývalá veľká Juhoslávia

Kochinowského klasifikácia ignoruje britské, škandinávske, iberské, talianske, juhoruské a ukrajinské dialekty.

Courthiade (2009 a staršie) Matras, Y.: Romani – A Linguistic Introduction, 2002,str. 219Divisions within the Roma Liégeois, J.-P.: Roma in Europe, 2007, str. 41Cina, S.: Rómsky jazyk a špecifiká jeho štandardizácie  in: Vašečka 2002, str. 121 (tento text klasifikáciu prezentuje chybne, pretože chybne uvádza, že pojem “(3) vrstvy” sa vzťahuje na rómske jazyky, paggerdolekty a sintčinu a rómske jazyky ďalej nedelí; správne sa pojem “(3 či 4) vrstvy” vzťahuje na vnútorné delenie rómskych jazykov, teda na vetvu O♮ (a O#), E♮ a E#, pričom práve toto delenie rómskych jazykov na tieto vrstvy/vetvy je celá podstata Courthiadovho systému)

Autor rozlišuje:
A) rómsky jazyk (nazýv. aj: rromani ćhib) – 90 % všetkých Rómov
superdialekt O (nazýv. aj: balkánsko-karpatsko-baltský superdialekt) – dialekty, v ktorých koncovka slovies v 1. osobe minulého času je –ŏm (prípadne –om alebo –ŭm)
vrstva 1 (nazýv. aj: vetva/dialekt O♮, vetva/dialekt O bez mutácie)
1S: balkánske nárečia na O (nazýv. aj: starobalkánska skupina) – Bulharsko, Severné Macedónsko, južné Srbsko, Kosovo, Albánsko, Grécko, Rumunsko
1F: fenitko – niektoré dediny v Maďarsku, Prekmurje v Slovinsku, Burgenland
1K: karpatské nárečia – Slovensko, južné Poľsko, Maďarsko
1N: baltské nárečia (nazýv. aj: baltsko-ruská skupina) – Poľsko, Pobaltie, severné Rusko, Taliansko (Rómovia Abruzzese), Fínsko (vymreté kaale)
vrstva 1’ (nazýv. aj: vrstva 1#, vetva/dialekt O#, vetva/dialekt O s mutáciou) – malá skupina nárečí v severovýchodnom Maďarsku a miestami aj na Ukrajine a v severnom Rumunsku
superdialekt E – dialekty, v ktorých koncovka slovies v 1. osobe minulého času je -em
vrstva 2 (nazýv. aj: vetva/dialekt E♮,vetva/dialekt E bez mutácie, gurbetsko-čergarská vetva, južná vlašská skupina) – Srbsko, Severné Macedónsko, Bosna, Čierna Hora, Grécko a pod. (Balkán)
vrstva 3 (nazýv. aj: vetva/dialekt E#, vetva/dialekt E s mutáciou, kalderašsko-lovárska vetva, severná vlašská skupina) – skoro v celej Európe (najmä v strednej Európe a Škandinávii) a celej Amerike

B) pararómske idiómy (nazýv. aj para-rómske) – “nárečia, które sa z rozmanitých dôvodov tak vzdialili od hlavného kmeňa jazyka, že ich treba považovať za kolaterálne jazyky a nie za rómske dialekty”
paggerdolekty (nazýv. aj: atlantická vetva) – 7-8 % všetkých Rómov; “nevyvíjali sa v súlade s klasickým dialektálnym procesom (čiže postupným vzdaľovaním sa lokálnych foriem), ale podliehali zmenám zásadného charakteru v pevných historických dobách”, oddelili sa v 13. a 14. od vrstvy 1; ide vlastne už o nerómske jazyky (angličtina, katalánčina, španielčina), ktoré len obsahujú rómske slová:
anglo-romani (nazýv. aj: paggerdi, paggerdi chib, pogadijské dialekty) 
katalano-romani
hispano-romani (nazýv. aj: kalò)
ostatné - 3 % všetkých Rómov, najmä idióm Sintov čiže sinto-mantušské dialekty (oddelili sa v minulosti od karpatských a baltských nárečí, čiže od vrstvy 1)

Poznámky: 
M. Courthiade je veľký odborník na rómčinu. Vypracoval aj pravopis pre štandardizáciu rómčiny pre IV. Kongres Svetovej únie Rómov v Jadwisine pri Varšave v roku 1990
Ako vidno, tento autor nepovažuje (o.i.) dialekty Sintov za súčasť rómčiny.

Iné  
 Paspati v roku 1870 rozlišoval pre územie Balkánu medzi dialektmi sedentárnych (usadených) Rómov a itinerárnych (kočovných) Rómov 
 Miklošič v 70. rokoch 19. storočia rozlišoval podľa migračnej cesty skrz lexikálne prevzatia z kontaktných jazykov: anglicko-škótske, škandinávske, fínske, nemecké, poľsko-litovské, ruské, baskické, španielske, česko-moravské, uhorské, rumunské, jihotalianske, grécke dialekty a mal ešte špeciálnu skupinu pre ázijské dialekty 
 Arcivojvoda Jozef Habsburský (Jozef Karol Ľudovít Habsbursko-Lotrinský) rozlišoval koncom 19. storočia podľa Elšíka pre Uhorsko karpatské, zadunajské a itinerantné dialekty; podľa Cinu rozlišoval 7 dialektov
 Gilliat-Smith v roku 1915 rozlišoval pre územie Bulharska medzi vlašskými a nevlašskými dialektmi 
Clébert v roku 1963 rozlišoval geograficky: waleský, fínsky, anglický, andalúzsky, katalánsky, nemecký a maďarský dialekt rómčiny.

Dialekty (nárečia) Rómov na Slovensku

Novšie delenieElšír 200xVašečka 2002, str. 25 
rómčina:
sintské dialekty (na Slovensku)
severné centrálne dialekty (na Slovensku)
západoslovenský dialekt rómčiny
stredoslovenský dialekt rómčiny
východoslovenský dialekt rómčiny
južné centrálne dialekty (na Slovensku)
vlašské dialekty (na Slovensku)

Nasledujú podrobnosti: Slovenské nárečia/dialekty rómčiny sú v celkovom systéme zaradené nasledovne (základné delenie porov. vyššie napr. Matras 2005 a Elšík 2000x; bodky označujú nárečia/dialekty mimo územia Slovenska):

rómčina:
...
severné dialekty
severozápadné dialekty (nazývané aj severozápadná skupina)
sintské dialekty (nazývané aj sintská podskupina)
časť tejto podskupiny ležiaca na Slovensku - na Slovensku sa zachovali už len zvyšky Sintov
...
...
...
centrálne dialekty (nazývané aj centrálna skupina dialektov):
severné centrálne dialekty (nazývané aj severný centrálny dialekt, severocentrálny dialekt, severocentrálna skupina):
západná podskupina:
západoslovenské nárečie rómčiny (nazývané aj západoslovenský dialekt rómčiny) - juhozápadné Slovensko (napr. Šaštín, Jablonica, Čachtice, Trenčianske Teplice)
 ...
východná podskupina:
stredoslovenské nárečie rómčiny (nazývané aj stredoslovenský dialekt rómčiny) - napr. Prievidza, Kremnica, Žiar, Banská Bystrica
východoslovenské nárečie rómčiny (nazývané aj východoslovenský dialekt rómčiny) - na východnom Slovensku
....
južné centrálne dialekty (nazývané aj južný centrálny dialekt, juhocentrálny dialekt, juhocentrálna skupina, dialekty s imperfektom áhi):
severná podskupina:
 časť tejto podskupiny ležiaca na Slovensku - v českej a slovenskej literatúre sa označuje aj ako maďarské dialekty rómčiny (rómsky ekvivalent je ungriko); obsahuje veľa maďarských slov
 ...
...
vlašské dialekty (nazývané aj vlašský dialekt, olašské dialekty, olašský dialekt)
severné vlašské dialekty (nazývané aj severný vlašský dialekt, severovlašský dialektu, severovlašská skupina)
lovárska podskupina  (nazývaná aj vlasšská lovarčina) 
 časť tejto podskupiny ležiaca na Slovensku - obsahuje veľa rumunských slov
 ...
...
...
...

Rómovia na Slovensku:
 hovoriaci sintskými dialektami rómčiny sa volajú Sinti
 hovoriaci severnými centrálnymi dialektami rómčiny (resp. Rómovia v prostredí majoritného slovenského obyvateľstva) sa volajú slovenskí Rómovia (Slovačike Roma)
 hovoriaci južnými centrálnymi dialektami rómčiny (resp. Rómovia v prostredí majoritného maďarského obyvateľstva) sa volajú maďarskí Rómovia (Ungriko Roma) 
 hovoriaci vlašskými dialektami rómčiny sa volajú vlašskí Rómovia (olašskí Rómovia, Vlaši, Vlašika, Vlachika Roma, Vlachi)

Staršie delenia (aj pre Česko) 
Staršie Lípa (1965) rozlišoval v Česko-Slovensku : 
nemecké dialekty rómčiny (t.j. Sintov)
česko-slovenské dialekty rómčiny (t.j. z dnešného pohľadu severné centrálne)
maďarské dialekty rómčiny (t.j. z dnešného pohľadu južné centrálne)
rumunské dialekty rómčiny (t.j. z dnešného pohľadu vlašské či olašské)

Hübschmannová túto Lípovu klasifikáciu upravila nasledovne :
sintské dialekty (t.j. premenovanie nemeckých dialektov)
české dialekty rómčiny (t.j. dialekt pôvodných českých a moravských Rómov)
slovenské dialekty rómčiny (t.j. dialekt Rómov pôvodom zo Slovenska)
maďarské dialekty rómčiny (ako hore)
olašské dialekty (t.j. premenovanie rumunských dialektov)

Referencie

Externé odkazy
 
 

  (anglická verzia  )
  (anglická verzia  )

 
 

 
Novoindoárijské jazyky
Rómovia
Jazyky na Slovensku
Jazyky v Rumunsku
Jazyky v Maďarsku
Jazyky v Srbsku
Jazyky na Ukrajine
Jazyky v Moldavsku