Častica alfa

Častica alfa (prúd častíc alfa sa nazýva žiarenia alfa; iné názvy pozri nižšie) je jadro atómu hélia zložené z dvoch protónov a dvoch neutrónov, s kladným nábojom +2e a nukleónovým číslom 4. Častice alfa sa uvoľňujú pri α rozpade a pozorujú sa pri mnohých rádioaktívnych premenách, pričom môžu mať veľkú energiu. Hmotnosť častice alfa je 6,642 8. 10-27 kg.

Názvy 
Slovenské názvy častice sú:
 častica alfa, častica ; podľa niektorých názorov jazykovo nevhodne: alfačastica, alfa-častica, alfa častica, -častica,  častica; staršie: -partikula; 
 zriedkavo. helión.

Slovenské názvy žiarenia sú: 
žiarenie alfa, žiarenie ; podľa niektorých názorov jazykovo nevhodne: alfažiarenie, alfa-žiarenie, alfa žiarenie, -žiarenie,  žiarenie [niekedy je vo všetkých uvedených výrazoch namiesto slova žiarenie slovo radiácia];
staršie (resp. podľa niektorých názorov nevhodne): lúče alfa, lúče , alfalúče, alfa-lúče, alfa lúče, -lúče,  lúče [zastarano bolo vo všetkých uvedených výrazoch namiesto slova lúče slovo papršleky].

Žiarenie alfa 
Žiarenie alfa je prúd kladne nabitých jadier hélia, ktoré sa pohybujú rýchlosťou 20 000 km.s-1. Preniká vrstvou vzduchu hrubou niekoľko centimetrov alebo tenkými kovovými fóliami.  Vychyľuje sa aj v elektrickom aj v magnetickom poli. Častice alfa sú vysielané z jadra rýchlosťou 1.107 až 2.107 m.s-1 pri vysielaní energie 2-8 MeV. Vzniká tak nuklid s nukleónovým číslom o štyri jednotky menším a tiež protónovým číslom o dve jednotky menším, než v pôvodnom prvku. Dokáže ho zachytiť tenká vrstva papiera.

Dejiny 
Častice alfa objavil v roku 1899 Ernest Rutherford pri výskume rádioaktivity uránu. V Slnku a vo hviezdach vznikajú termonukleárnymi reakciami z protónov. Téme alfa častíc sa venoval aj Richard Feynman.

Referencie

Iné projekty 

Hélium
Rádioaktivita
Žiarenie