Štefan Jánoš

Štefan Jánoš (* 22. december 1943, Kuchyňa, Slovensko) je slovensko-švajčiarsky fyzik a univerzitný profesor, zakladateľ fyziky nízkych teplôt na Slovensku.

Život 
V rokoch 19501958 navštevoval základnú školu v Suchohrade a Záhorskej Vsi. Zmaturoval v roku 1961 na strednej škole v Malackách. V rokoch 19611966 absolvoval štúdium na Českom vysokom učení technickom, Fakulte technickej a jadrovej fyziky ČVUT v Prahe. V roku 1966 obhájil diplomovú prácu na tému Špecifické teplo FeCo zliatín v teplotnej oblasti 1,4 K až 4,2 K.

Na jednoročnú vojenskú službu nastúpil v roku 1966 do Výskumného a skúšobného strediska Ministerstva obrany v Brne. V roku 1967 nastúpil na post odborného asistenta na Prírodovedeckej fakulte Univerzity P.J. Šafárika v Košiciach. V roku 1970 absolvoval študijný pobyt vo Fyzikálno-technickom ústave fyziky a techniky nízkych teplôt Ukrajinskej Akadémii vied v Charkove u prof. B.N. Eselsona. Venoval sa tam vplyvu 3He atómov na supratekutý stav 4He pri 0,3 K. V roku 1971 postavil v Laboratóriu nízkych teplôt v Košiciach prvý 3He-refrigerátor na Slovensku, ktorý dosiahol teploty v okolí 0,4K. Refrigerátor sa používal pre merania tepelnej vodivosti tuhých látok a pre mikrokontaktovú spektroskopiu. O dva roky neskôr absolvoval ďalší študijný pobyt na Aalto Univerzite v Helsinkách v laboratóriu nízkych teplôt u prof. O.V. Lounasmaa, zaoberal sa viskozitou v kvapalnom 3He pri milikelvinových teplotách. Podieľal sa spolu s Jurijom D. Anufrievom na experimetoch smerujúcich k objaveniu supratekutosti 3He využitím Pomerančukovho javu v silnom magnetickom poli. Pre tento účel vytvoril supravodivý magnet pre dosiahnutie magnetických polí v okolí 5 tesla v Pomerančukovej chladiacej komôrke.
V roku 1973 Štefan Jánoš postavil v Laboratóriu nízkych teplôt v Košiciach rozpúšťací refrigerátor 3He-4He, ktorý dosiahol teplotu 60mK, čo bola dovtedy najnižšia dosiahnutá teplota na Slovensku.
V roku 1976 získal titul CSc. u prof. V. Hajka. Dizertačná práca niesla názov Štúdium magnónovej zložky tepelnej vodivosti v látkach s magnetickým usporiadaním. V rokoch 19761980 pôsobil na Prírodovedeckej fakulte UPJŠ v Košiciach. V rokoch 19801984 pracoval ako vedúci Oddelenia fyziky nízkych teplôt v Ústave experimentálnej fyziky Slovenskej akadémie vied v Košiciach. Zaoberal sa výskumom supratekutého 3He, bodovo-kontaktnou spektroskopiou kovov, aplikáciou nízkych teplôt v oftalmológii, gynekológii a plastickej chirurgii a konštrukciou rôznych kryogenických aparatúr. V roku 1982 bol habilitovaný do hodnosti docenta, vďaka prácam o tepelnej vodivosti Ce, Pr, Nd, Sm, a Eu v teplotnej oblasti 0,5 až 10 K.

V rokoch 1984 až 1990 pôsobil na Matematicko-fyzikálnej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Prednášal optiku a problémy fyziky nízkych teplôt. Svoj vedecký výskum v tejto dobe zameral na výskum supratekutého 3He do 300 mikroKelvinov v spolupráci s Oddelením fyziky nízkych teplôt Ústavu experimentálnej fyziky SAV a Prírodovedeckou fakultou UPJŠ v Košiciach. Študoval tiež vysokoteplotné supravodivé tenké vrstvy REBaCuO (RE= Y, Dy, Ho, Gd, Sm, Nd, Eu).

Od 15. júna 1990 do roku 1994 pôsobil ako odborný asistent v Laboratóriu fyziky vysokých energií u Prof. K. Pretzla na Univerzite v Berne vo Švajčiarsku. Podieľal sa na vývoji SSG (superheated superconducting granules) detektora pre neutrína a vesmírnu tmavú hmotu. Testovacie merania sa uskutočňovali v Ústave Paula Scherrera vo Švajčiarsku. Jeho experimentálne práce sa venovali fázovým prechodom v supravodivých Sn-, Zn-, In- a Al- guličkách a v In- a Al- mikroštruktúrach; a SQUIDom (Superconducting Quantum Interference Device).

Od 1. apríla 1994 do roku 1997 pôsobil ako lektor na Univerzite v Berne. Venoval sa vývoju SSG detektora pre neutrína a vesmírnu tmavú hmotu. Od 1. septembra 1997 bol zaradený do funkcie docent II. Podieľal sa na vývoji a vybudovaní detektora ORPHEUS v podzemnom laboratóriu a experimentálnemu štúdiu supravodivých mikroštruktúr. Viedol cvičenia z fyziky pre učiteľské študíjne odbory a pre študujúcich jednoodborového štúdia chémie, biochémie a farmácie. Prednášal supratekutosť a supravodivosť a fyzikálne vlastnosti tuhých látok pri nízkych teplotách pre študujúcich odborného štúdia fyziky a astronómie.
Podieľal sa na objave tzv. Lazarovho javu (1997), ktorý spočíva v oživení funkčnosti kremíkových detektorov vystavených silnému ožiareniu.
17. februára 2004 získal švajčiarske štátne občianstvo.
1. marca 2004 bol vymenovaný za profesora na Univerzite v Berne. V rokoch 20042009 naďalej viedol cvičenia a prednášky. Navrhol a podieľal sa na inštalácii centrálneho systému pre kvapalný argón; kryostatov a vysokovákuového systému pre Time Projection Chamber(TPC)(projekčná časová komora na detekciu elementárnych častíc) s kvapalným argónom v Laboratŕiu fyziky vysokých energií na bernskej univerzite.Navrhol konštrukciu tzv. Argontube, ktorá umožní skúmať na Univerzite v Berne veľmi dlhé (niekoľko metrov) dráhy elektrónov uvoľnených pohybom ionizujúcich častíc cez kvapalný argón. Takéto prototypy detektorov sú dôležité pre ďalší vývoj 10 až 100 kilotonových argónových detektorov pre neutrínovú fyziku a astrofyziku.
1. februára 2009 odišiel do dôchodku.

Ocenenia 
V roku 1988 získal spolu s Mariánom Reiffersom a Karolom Flachbartom z Ústavu experimentálnej fyzika SAV v Košiciach Cenu SAV za využitie mikrokontaktovej spektroskopie pre štúdium kvázičasticových interakcií v tuhých látkach. V roku 1989 získal autorský kolektív Marián Reiffers, Karol Flachbart a Štefan Jánoš Diplom na objav č.54 Úřadu pro vynálezy a objevy s názvom: Asymetrická generácia tepla v kovových mikrokontaktoch.  

V roku 2003 získal Čestnú plaketu Dionýza Ilkoviča – vyznamenie Slovenskej akadémie vied za zásluhy vo fyzikálno-chemických vedách, udelenú za významné zásluhy v oblasti fyziky nízkych telôt v Ústave experimentálnej fyziky SAV a na  PF UPJŠ v Košiciach  a za vývoj  supravodivých detektorov pre detekciu elementárnych častíc na Univerzite v Berne.

V roku 2009 získal Zlatú medailu PF UPJŠ za zásluhy o založenie fyziky nízkych teplot na fakulte a za prínos k rozvoju fakulty, vedy a vzdelanosti (2009), Zlatú plaketu ÚEF SAV v Košiciach pri  príležitosti 40. výročia založenia ústavu (2009). Je čestným členom Slovenskej fyzikálnej spoločnosti.

Dielo 

 Knižné publikácie:
 Štefan Jánoš: Fyzika nízkych teplôt, Alfa, Bratislava 1980 (monografia)
 Hajko a kolektív: Fyzika v experimentoch, Veda, Bratislava 1988 (spoluautor)
 Štefan Jánoš: Svet v blízkosti absolútnej nuly, Alfa, Bratislava 1990 (populárna kniha)
 Štefan Jánoš: Kvantové vlastnosti supratekutého hélia 4, Kníhtlač Gerthofer, Zohor 2019, ISBN: 978-80-89783-19-9
 Skriptá v nemeckom jazyku: 
 Supraleitung
 Superfluidität
 Physikalische Eigenschaften von Festkörpern bei tiefen Temperaturen

 Vybrané publikácie (spoluautor)
 Solid phase electrical conductivity of metal-ammonia solutions, Sov. J.Low.Temp.Phys. 2 (1976) 756 – 761
 Thermal conductivity of Nb-Ti alloy in the low-temperature range, Phys.Status Solidi (b)85 (1978) 545-551
 Electrical and magnetic properties of amorphous Ni-Co-P alloys, Inst.Phys.Conf.Series (London)39(1978448-451
 Thermal conductivity of rare earth metals of the cerium subgroup at low temperatures, Sov.J.Low Temp.Phys.4(1978)615 – 620
 Spin-wave contribution to the heat capacity of nickel, Acta Physica Slovaca 31(1981)135-139
 Thermal conductivity of LaB6,  J.Less Comm.Met.88 (1982)L3-L6             
 Thermal conductivity of SmB6,  J.Less Comm.Met. 88 (1982)L11-L14  
 Transport properties of PrNi5, Phys.Status Solidi (b)109(1982)369-373
 Influence of doping on the hybridized gap of SmB6, Sov.Phys.Solid State 26 (1984) 1296 – 1298 (Fiz. Tverd.Tela 26(1984)2138 – 2142 
 Microcontact spectroscopy of the internal crystal field in PrNi5, Sov.Phys.Solid State 26(19841374-1379 (Fiz.Tverd.Tela 26(1984)2264 – 2272 
 The influence of the magnetic field on the electronic contribution to the specific heat of thulium, Acta Physica Slovaca 35 (1985) 231-234
 Ballistic temperature point-contact spectroscopy in copper at 0.7 K, JETP Lett. 44 (1986) 298 – 300 (Pisma Zh.Eksp.Teor.Fiz. 44 (1986) 232-234    
 The effect of magnetic structures on the electrical resistivity of thulium, Czech.J.Phys. B37 (1987) 5-7  
 Preparation of Gd-Ba-Cu-O superconducting thin films on SrTiO3, Al2O3 and ZrO2 by magnetron sputtering, Modern Phys.Lett.B2(1988)1151-1154
 Positron annihilation anomaly in the high-temperature superconductor Y-Ba-Cu-O,Z.Phys. B-Condensed Matter 77(1989)197-199
 Influence of proton irradiation on electrical properties of Y-Ba-Cu-O thin films, Czech.J.Phys. B39(1989)581 – 584
 Preparation of Gd-Ba-Cu-O superconducting thin films on silicon substrates by magnetron sputtering, Modern Phys.Lett.B3(1989)37-40
 Temperature dependence of the critical current density in Y-Ba-Cu-O thin films, Czech.J.Phys. B40(1990)335 – 339
 Thin-film technology and dc-SQUID instrumentation for a superheated superconducting detector, J.Low.Temp.Phys 93(1993)503-508
 Phase transition time measurements of superheated superconducting Sn and In granules, Nucl.Instr. and Methods A 338(1994)544-548
 Detection of nuclear recoils in prototype dark matter detectors, made from Al, Sn an *Zn superheated superconducting granules, Nucl. Instr. and Methods A 360 (1995)616-625
 A long-lasting experiment with a 13 g SSG detector, Nucl. Instr. and Methods A 370 (1996 )17-19
 Evidence for charge collection efficiency recovery in heavily irradiated silicon detectors operated at cryogenic temperatures, Nucl. Instr. and Methods A 413 (1998) 475-478
 Experimental test of the hybrid superconducting pixel detector principle, Nucl. Instr. and Methods A 417 (1998)111-123
 Development of radiation-hard particle detectors using Josephson tunnel junctions, Nuclear Physics B (Proc.Suppl) 61B(1998)570-575
 Phase transition study of superheated planar arrays of tin cylinders", Nucl.Instr. and Methods A 459(2001)469-474
 First results with the ORPHEUS dark matter detector,Astroparticle Physics 22(2004)199-210
 The Bern Cryogenic Detector system for dark matter search, Nucl. Instr. and Methods A 547(2005)359-367
 Study of ionization signals in a TPC filled with a mixture of liquid Argon and Nitrogen, JINST 3(2008)P10002
 A prototype liquid Argon Time Projection Chamber for the study of UV laser multi-photonic ionization,JINST4(2009)P07011

Externé odkazy 
 Osobná stránka
 Štefan Jánoš na UNI Bern

Slovenskí fyzici
Slovenskí univerzitní profesori
Absolventi Českého vysokého učení technického
Osobnosti z Kuchyne
Vyučujúci na Fakulte matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave