Vladimír Neff

Vladimír Neff (* 13. jún 1909, Praha – † 2. júl 1983, tamtiež) bol český spisovateľ, prekladateľ a scenárista, otec spisovateľa Ondřeja Neffa.

Život 
Neff sa narodil v Prahe, kde taktiež vychodil elitnú obecnú školu. Pochádzal z bohatej podnikateľskej rodiny, život obchodníka však vymenil za umeleckú dráhu. Medzi rokmi 1921 a 1925 navštevoval reálne gymnázium v Truhlářskej ulici a potom až do roku 1928 obchodnú akadémiu v Ženeve.

Po štúdiu pracoval v sklade porcelánu vo Viedni, a ako dobrovoľník v obchodnom dome v Brémach. Od roku 1935 pracoval ako cudzojazyčný lektor v pražskom nakladateľstve Melantrich, ale už od roku 1939 sa živil ako spisovateľ z povolania. Roku 1977 podpísal Antichartu.

Tvorba 
Jeho prvé literárne počiny sa datujú už do druhé polovice 30. rokov, predovšetkým sú to detektívne paródie a čiastočne politická satira. Za okupácie ho potom zamestnávala predovšetkým práca na popularizačno-vedeckom slovníku dejín filozofie Filosofický slovník pro samouky neboli Antigorgias, ktorý potom vyšiel tesne pred komunistickým prevratom roku 1948. Prvý výrazný úspech u verejnosti zaznamenal psychologickým románom Třináctá komnata z r. 1944 a následne novelou Marie a zahradník. 

Jeho vrcholnými dielami potom sú historické romány, predovšetkým pentalógia Sňatky z rozumu, Císařské fialky, Zlá krev, Veselá vdova, Královský vozataj a trilógia Královny nemají nohy, Prsten Borgiů a Krásná čarodějka. 

Neff taktiež prekladal, a to z francúzštiny, nemčiny a ruštiny. Písal zároveň filmové scenáre (napr. Tajemství krve).

Dielo 
 Nesnáze Ibrahima Skály, 1933 – paródia na detektívku
 Lidé v tógách, 1934 – paródia na detektívku
 Papírové panoptikum, 1934
 Temperament Petra Bolbeka, 1934
 Malý velikán, 1935
 Poslední drožkář, 1935
 Dva u stolu, 1937 – spor dvoch bratov o dedičstvo po otcovi
 Omyl růžového stařečka a jiné pohádky pro malé i veľké, 1937
 První nálet, 1937
 Bůh zbytečnosti, 1939
 Vyhnaní z ráje, 1939
 Minulost Jany Kosinové, 1940
 Pokušitel, 1940
 Před pultem a za pultem, 1940
 Filosofický slovník pro samouky neboli Antigorgias, 1940 – 1947
 Soused, 1941
 Gabriela, 1942
 Třináctá komnata, 1944 – román z prostredia pražskej Kampy, zaoberajúci sa skôr ako epickou (príbehovou) rovinou citovým vývojom detského hrdinu Kosťu; v roku 1968 sfilmovaný Otakarom Vávrom
 Marie a zahradník, 1945 – novela opäť z prostredia Kampy
 Nikdo nic neví, 1947
 Mladá léta, 1952
 Srpnovští páni, 1953 – ironicky ladený historický román z doby posledných Přemyslovcov
 Tajemství krve, 1953
 Nezlob, Kristino!, 1956

 Rodová pentalógia:
 Sňatky z rozumu, 1957
 Císařské fialky, 1958
 Zlá krev, 1959
 Veselá vdova, 1961
 Královský vozataj, 1963
– tento na pomery české literatúry ambiciózny projekt zachytáva formou kroniky osudy dvoch pražských meštianskych rodov (Nedobylovcov a Bornovcov) v dobe od 50. rokov 19. storočia až po druhú svetovú vojnu
 Pochodně, 1961
 Trampoty pana Humbla, 1967 – karikatúra českého meštiaka, ktorý sa chová celkom podľa príslovia „kam vietor, tam plášť“ – nekriticky mení svoje politické presvedčenie v súlade s dobou
 Trilógia:
 Královny nemají nohy, 1973
 Prsten Borgiů, 1975
 Krásná čarodějka, 1980
– táto trilógia popisuje životné osudy Petra z Kukane, syna pražského alchymistu za doby Rudolfa II. a následne za tridsaťročnej vojny
 Roucho pana de Balzac, 1981
 Večery u krbu, 1986 – kniha spomienok na rodinu a život, ktorá vznikla ako seriál rozhovorov so synom Ondřejom

Ocenenie 
 1968 Zaslúžilý umelec
 1979 Národný umelec

Pozri aj 
 Zoznam českých spisovateľov
 Česká literatúra v rokoch 1945 – 1990
 Agnosticizmus

Externé odkazy 
 http://www.phil.muni.cz/fil/scf/komplet/neff.html
 

Českí spisovatelia
Česko-slovenskí zaslúžilí umelci
Česko-slovenskí národní umelci
Osobnosti z Prahy
Pochovaní v Prahe