Stará Zagora (mesto)

Stará Zagora () je šieste najväčšie mesto Bulharska a zároveň administratívne a priemyselné stredisko rovnomennej oblasti Stará Zagora. Nachádza sa v strede krajiny, v Hornotráckej nížine, neďaleko miest Kazanlăk, Plovdiv a Sliven.

História 

Stará Zagora je považovaná za jednu z najstarších osád v Bulharsku a Juhovýchodnej Európe. Založili ju Tráci pod menom Beroe (znamenajúce železo) niekedy v 6. až 5. tisícročí pred Kristom. Okolo mesta sa nachádzali bane na meď a zinok, z ktorých sa určitá časť zachovala dodnes. V druhom storočí nášho letopočtu, počas nadvlády Rímskej ríše bolo mesto premenované na počesť cisára Trajána na Augusta Traiana. K ďalšej zmene názvu na Irenepolis došlo po nástupe vlády Byzantskej ríše, podľa byzantskej cisárovnej Ireny. Postavilo sa opevnenie proti početným útokom barbarských Bulharov, ktorí mesto dobyli roku 717. Pripojenie k Bulharsku sa nestalo - ako bolo dlho očakávané - v boji, ale cisár ho daroval Bulharom za pomoc Byzantícom v boji proti Arabom pri obliehaní Konštantínopola. Bolo to prvé miesto v oblasti Stará Planina, kde Bulhari získali vplyv. Po ustanovení svojej vlády mu názov zmenili na Boruy.

V roku 1122 sa mesto stalo svedkom bitky medzi byzantským cisárom Jánom II. a vojskom Pečenehov. Pečenehovia utrpeli krutú porážku, mnohí vojaci porazenej strany sa tu však usídlili. V roku 1371 skončilo obdobie vlády Bulharov a mesta sa zmocnili Osmani. V tom čase už mesto malo aj neoficiálne slovanské meno Zagora (t.j. mesto "za horou", "Záhorie"). Za bulharského obrodenia sa názov mesta zmenil na Železník (preklad názvu Beroe do bulharčiny). Súčasný názov „Stara Zagora“ sa potom používa od roku 1870. Po oslobodení Bulharska od Osmanskej ríše sa stalo mesto súčasťou Východnej Rumélie, od roku 1886 je súčasťou Bulharska už definitívne.

Pamiatky a múzeá

Pamiatky 
 Ruiny rímskeho fóra so stĺporadím a audítoriom amfiteátra
 Trajánova južná brána
 Rímska vila s mozaikou zo 4. stor.
 Trácky hrob
 Budova stredovekej mešity, prestavaná na kostol, teraz sídlo Múzea náboženstva
 Dom s ateliérom maliara Gea Mileva
 Budova štátnej opery (1925, prestavba po roku 2000) - vo dvore archeologické náleziská so základmi antických stavieb

Múzeá 

 Múzeum náboženstva
 Regionálne múzeum histórie
 Múzeum neolitu

Partnerské mestá 
  Radom, Poľsko
  Larissa, Grécko
  Samara, Rusko
  County Down, Spojené kráľovstvo
  Kruševac, Srbsko
  Barreiro, Portugalsko

Referencie

Iné projekty 

 
Mestá v Bulharsku
Stará Zagora (oblasť)