Moskovská štátna univerzita M. V. Lomonosova

Moskovská štátna univerzita M. V. Lomonosova (iné názvy pozri nižšie) je najstaršia a najväčšia univerzita v Rusku. Bola založená 25. januára 1755 na žiadosť cárovnej Alžbety I. Petrovny a od roku 1940 nesie meno ruského prírodovedca Michaila Lomonosova, ktorý sa angažoval pri jej zakladaní.

V súčasnosti (údaje z roku 2004) na nej študuje približne 31 000 študentov a 7 000 doktorandov, počet profesorov a ostatných vedeckých pracovníkov je cez 9 000. Počet absolventov, ktorí získali Nobelovu cenu, je 11 (z celkového počtu 18 ruských vedcov ocenených touto medailou). Univerzita má 29 fakúlt, 15 vedecko-výskumných ústavov a viac ako 350 katedier. Súčasným rektorom univerzity je matematik Viktor Antonovič Sadovničij.

V roku 2008 sa Moskovská univerzita nachádzala na 70. mieste podľa Akademického hodnotenia univerzít sveta a 183. mieste v hodnotení svetových univerzít podľa Times Higher Education.

Názvy 
Predchádzajúce názvy univerzity boli nasledovné:
 13. január 175523. február 1917: 
 od februára do októbra 1917: ; po slovensky: Moskovská univerzita
 od októbra do konca roku 1917, 193020. október 1932, 11. november 19377. máj 1940: ; po slovensky: Moskovská štátna univerzita
 od roku 1918 do septembra roku 1930: 
 20. október 193211. november 1937: {{VJZ|rus|Московский государственный университет им. М.Н. Покровского|Moskovskij gosudarstvennyj universitet imeni M. N. Pokrovskogo}}
 7. máj 19407. máj 1955, 22. január 19801991: ; po slovensky: Moskovská štátna univerzita M. V. Lomonosova
 7. máj 195522. január 1980: 
 199228. máj 2008: 
 od 28. mája 2008 (s menšími úpravami v roku 2010 a 2014): ; skratka: МГУMGUOficiálny názov: Poznámka: Moskovská štátna univerzita používa od roku 2008 ako oficiálny názov školy dlhý, krátky tvar a skratku. Zahraničná odborná literatúra prevažne používa kratšie tvary. pozri:Lomonossow-Universität In: 
 oficiálny dlhý tvar: 
 oficiálny krátky tvar: 
 skratka: МГУMGU''

Ostatné slovenské názvy:
 Moskovská štátna univerzita Lomonosova

História univerzity

Začiatky 
Univerzita bola založená podpísaním dekrétu 25. januára (podľa starého kalendára 12. januára) 1755 kráľovnou Alžbetou Petrovnou. Plán Michaila Lomonosova na založenie univerzity v Moskve cárovnej predniesol knieža Suvarov, otvárací ceremoniál prebehol 26. apríla (pri príležitosti korunovačných slávností). Oba tieto dni (25. január a 26. apríl) sú významnými dňami univerzity.

Spočiatku mala univerzita tri fakulty: filozofickú, právnickú a lekársku. Štvrtá fakulta – teologická, častá súčasť klasických univerzít, chýbala. Spoločný základ bola filozofia a humanitné vedy, možnosť štúdia medicíny a práva bola až po absolvovaní základu. Vyučovanie prebiehalo v latinskom, alebo v ruskom jazyku. Knižnica, otvorená v roku 1756, bola jediná voľne prístupná knižnica v Rusku.

18. a 19. storočie 
Počas Napoleonovej invázie do Ruska bola univerzita obsadená a vyrabovaná – knižnica, archív, múzeum a laboratórne prístroje boli celkom zničené. Po vojne bola založená verejná zbierka pre obnovu vybavenia laboratórií a knižnice. Ruskí vzdelanci prispeli vlastnými knihami, zbierkami, manuskriptami, ako aj finančnou pomocou na obnovu materiálového vybavenia. Už v roku 1815 bolo v knižnici viac ako 7 500 zväzkov.

V druhej polovici 19. storočia vďaka priemyselnej revolúcii vznikla potreba vzdelávania aj v technických oboroch. Univerzita postupne otvárala fakulty histórie, matematiky a fyziky. Koncom 19. storočia boli založené múzeá histórie a slobodných umení, polytechnické, zoologické a antropologické múzeum, ako aj botanická a zoologická záhrada.

20. storočie a súčasnosť 
Po októbrovej revolúcii v sedemnástom roku postupne prešlo financovanie univerzity na štát, čím sa stalo štúdium dostupnejšie pre širšie masy. Zmena režimu však vyvolala hromadný odchod profesorov a pokles kvality vzdelávania.

Počas veľkej vlasteneckej vojny boli profesori a študenti presunutí do Ašchabadu a Sverdlovska, naspäť sa vrátili v roku 1943. Za vojnových podmienok prebiehal výskum nových typov výbušnín, uránu, ako aj výroba novších máp a objavenie ložísk ropy a volfrámu pre potreby Červenej armády. Absolventi právnickej fakulty sa zúčastnili v úlohe žalobcov na Norimberskom procese.

Po vojne bol vybudovaný nový univerzitný komplex na Vorobiových gorách. V roku 1992 vydal prezident Ruskej federácie dekrét, ktorý upravil status univerzity ako samosprávneho objektu.

Kampus 
Moskovská univerzita disponuje vyše 600 budovami, vrátane mrakodrapu na Vorobiových gorách. Celý univerzitný kampus zaberá plochu asi . Architektom povereným pre vytvorenie projektu mrakodrapu bol Lev Vladimirovič Rudnev. Komplex univerzity je vysoký  a v čase jeho dokončenia bol najvyššou stavbou sveta s výnimkou USA.

Univerzitný kampus tvorí súbor stavieb, ktoré sa nachádzajú v tesnej blízkosti hlavnej budovy a sú prísne symetricky rozmiestnené pozdĺž stredovej osi. Táto os pokračuje až do aleje Slávy, ktorá je lemovaná sochami najväčších vedcov Ruska. Súčasťou komplexu je internát, ktorý poskytuje až viac ako 6 000 izieb.

Fakulty univerzity a ostatné pracoviská

Fakulty 
 Fakulta mechaniky a matematiky
 Fakulta počítačovej matematiky a kybernetiky
 Fakulta fyziky
 Fakulta chémie
 Fakulta biológie
 Fakulta bioinžinierstva a bioinformatiky
 Fakulta pedológie
 Fakulta geológie
 Fakulta geografie
 Fakulta materiálových vied
 Fakulta medicíny
 Fakulta histórie
 Fakulta filológie
 Fakulta filozofie
 Fakulta ekonomiky
 Fakulta práva
 Fakulta žurnalistiky
 Fakulta psychológie
 Fakulta sociológie
 Fakulta cudzích jazykov
 Fakulta verejnej správy
 Fakulta pedagogiky
 Fakulta politológie
 Fakulta vojenstva
 Fakulta umenia
 Vyššia škola obchodu
 Inštitút ázijských a afrických štúdií

Výskumné ústavy a centrá 
 Výskumný ústav mechaniky
 Skobeľcinov ústav jadrovej fyziky
 Šterbergov astronomický ústav
 Belozerského biologicko-fyzikálny ústav
 Výpočtové centrum
 Bogoľubov ústav mikrosveta
 Ústav sociálnych vied
 Inštitút pre komplexný matematický výskum
 Aňuchinov výskumný inštitút múzeum antropológie
 Inštitút svetových kultúr
 Rusko-nemecké centrum vedy a kultúry
 Centrum intenzívnej výučby jazykov
 Medzinárodné laserové centrum
 Kolomogorov výskumný inštitút

Ostatné 
 Múzeum geovied
 Múzeum zoológie
 Múzeum histórie MGU
 Akademická knižnica MGU

Známi absolventi 
 Michail Gorbačov

Zaujímavosti 
 Po dokončení bola hlavná budova univerzity na Vorobjových horách siedma najvyššia budova na svete.
 57 metrový vrchol veže je zakončený hviezdou ozdobenou ušami z pšenice.
 Univerzita bola najvyššia budova v Európe až do roku 1988, keď bola prekonaná MesseTurmom. Dnes stále patrí medzi jednu z najvyšších v Európe.
 Vnútri v budove je veľká 1500 sedadlová poslucháreň, 19 konferenčných sál, 140.učební, 6000 izieb pre študentov, študentský klub, knižnica, veľa vedeckých laboratórií, poľnohospodárske múzeum, bazén a rôzne športové haly.

Referencie

Literatúra 
 Terranova, A.:Mrakodrapy. SLOVART 2004, str. 67 – 69
 Hocker, Ch.:Architektura. Computer Press, a.s. 2004, str. 153

Iné projekty 
.

Externé odkazy 
 www.msu.ru – oficiálna stránka univerzity , , , 

Univerzity v Rusku
Stavby v Moskve