Užovka obojková

Užovka obojková alebo staršie užovka obyčajná (lat. Natrix natrix) je európsky nejedovatý had z čeľade užovkovitých, podčeľade natricinae a rodu Natrix.

Výskyt 
Tento had sa vyskytuje v nížinách kontinentálnej Európy, od južnej Škandinávie po južné Taliansko, na Britských ostrovoch s výnimkou Írska. Obýva aj severozápadnú Afriku a juhozápadnú Áziu. Jej počty však v mnohých oblastiach prudko klesajú. V južných oblastiach jej výskytového areálu dochádza k fragmentácii a poklesu populácií z dôvodu straty vhodných biotopov. Stavy klesajú v Mongolsku, z dôvodu nadmerného čerpania vody z riek bol zaznamenaný pokles počtov v Iráne, areál rozšírenia sa zmenšuje v Turkmenistane.

Výskyt a stav na Slovensku 
Ekosozologický status od roku 2001 LR:lc - menej ohrozený.

Z pohľadu výskytu v Karpatoch bol v rámci projektu Bioregio vypracovaný návrh ekosozologického statusu za celé pohorie ako aj za Slovensko LC - najmenej ohrozený.

Vzhľad 
Užovka obojková je náš najbežnejší had, okolo štíhleho a dlhého tela má 19 radov šupín. Hlavu majú mierne odlišnú podľa pohlavia. Samice ju majú širšiu, sploštenejšiu a zreteľnejší krk. Samci ju majú menej odlíšiteľnejšiu od krku a dlhšiu. Dosahuje dĺžku až 120 cm. Najväčšie exempláre v južných oblastiach však dosahujú dva metre. Rekord je 205 centimetrov. Dožívajú sa až 10 rokov (najstarší jedinec až 23 rokov).

Dospelé jedince sú olivovohnedé, zelenkasté alebo sivé. Tesne za hlavou mávajú kontrastný žltý alebo biely golier. Niektorým jedincom goliere za hlavou chýbajú. Existujú aj exempláre šedé či čierne, brucho majú však všetky užovky svetlejšie.

Spôsob života a rozmnožovanie 
Je to semiakvatický(polovodný) predátor, ktorý trávi veľa času na vlhkých miestach alebo priamo vo vode. Dobre pláva, niekedy ju možno pozorovať ako sa vlní pri hladine rybníkov. Občas sa objaví vo viniciach alebo v blízkosti ľudských obydlí. Živí sa obojživelníkmi a rybami, ale príležitostne i cicavcami (drobnými hlodavcami), jaštericami a hmyzom.

Cez zimu sa ukladá na zimný spánok a pári sa krátko po jarnom zobudení v apríli až v máji. Predtým sa  vždy  zvlieka. Vajcia sú dlhé asi len 3 centimetre s kožovitým povrchom sú kladené po ôsmich  až štyridsiatich  kusoch (vzácne až 50) v júni až júli. V niektorých oblastiach kladú užovky vajcia hromadne na jedno miesto, takže sa tam môže nájsť až 1500 vajec. Väčšinou sú kladené v náplavových hromadách pri riekach do hromád dreva, lístia a pod. Známe sú také prípady, kedy kladie svoje vajce do kompostu. Pred príchodom poľnohospodárstva boli užovky obojkové ďaleko menej početné. Práve vďaka kompostom sa veľmi rozšírili. V poslednej dobe však poľnohospodárstva ubúda a tak ubúda aj užoviek. Mláďatá sa liahnu po šiestich až desiatich týždňoch. Vajce potrebuje teplotu najmenej 21 °C. Mladé hady sú dlhé 15 až 20 centimeterov a sú samostatné ihneď po vyliahnutí.

Obrana 
Najlepší spôsob obrany je útek, užovka obojková je preto neobyčajne rýchla na hada. Dokáže vyvinúť rýchlosť až 6,7 kilometrov za hodinu. A pretože nemá jedový aparát, na obranu produkuje iba zapáchajúcu tekutinu z kloaky, alebo predstiera smrť. Počas predstierania smrti niekedy nechá von z čeľustí voľne spustený jazyk. Niekedy predstiera tiež útok, ale neotvára pri ňom čeluste. Pokiaľ ani tento spôsob obrany nezaberie, tak hryzie. Najväčším nepriateľom užoviek je človek, ďalšími jazvece, ježe, mačky a dravé vtáky. Užovky rodu natrix však majú jedovaté sliny, ktoré pôsobia hlavne na obojživelníky. Pre človeka však nepredstavujú vôbec žiadne nebezpečenstvo.

Ochrana 
Je zákonom chránená, spoločenská hodnota je 300 € (Vyhláška MŽP č. 170/2021). Druh je zaradený do Bernského dohovoru (Príloha II).

Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov užovka obojková patrí medzi najmenej ohrozené druhy, celková populácia je stabilná.

Referencie

Iné projekty 

Užovkovité
Najmenej ohrozené druhy
Zákonom chránené živočíchy na Slovensku