Sylvanus Olympio

Sylvanus Epiphanio Olympio (* 6. september 1902, Lomé, Togoland (dnešné Togo) – † 13. január 1963, Togo) bol prvým prezidentom nezávislého Toga.

Narodil sa vo vplyvnej rodine, ktorá sa do Lomé prisťahovala v polovici 19. storočia z Brazílie. Navštevoval miestne školy a potom vyštudoval obchod na Londýnskej ekonomickej škole. Roku 1926 začal pracovať pre veľkú obchodnú spoločnosť. Hovoril šiestimi jazykmi. Po druhej svetovej vojne sa stal významným politickým vodcom. Jeho Comité de l’union togolaise (CUT – Výbor tožskej jednoty) vystupoval jasne protikoloniálne a snažil sa dosiahnuť zjednotenie významného kmeňa Ewe, ktorý obýval územie rozdelené medzi Francúzsky Togoland, Britský Togoland a britskú koloniu Zlaté pobrežie. Britský Togoland bol na základe plebiscitu roku 1956 pripojený k britskej kolónii Zlaté pobrežie, dnešnej Ghane. Francúzsky Togoland sa stal autonómnou republikou v rámci Francúzskeho spoločenstva.

Po vyhraných voľbách roku 1958 sa stal po Nicolasovi Grunitzkom druhým premiérom Tožskej autonómnej republiky a zároveň ministrom financií a spravodlivosti. Pod jeho vedením získalo Togo 27. apríla 1960 nezávislosť a Olympio bol 12. apríla 1961 zvolený jeho prvým prezidentom. Jeho politickým cieľom bolo obmedziť ekonomickú závislosť Toga na Francúzsku a orientovať Togo na Veľkú Britániu, USA a Nemecko. Mimo iné hodlal nahradiť frank CFA samostatnou menou viazanou na nemeckú marku.

Jeho negatívny postoj voči vojakom demobilizovaným z francúzskej armády po alžírskej vojne, ktorí chceli získať pozície v armáde mladého Toga, vyvolal prvý štátny prevrat v moderných dejinách nezávislých štátov subsaharskej Afriky. Olympio bol zastrelený pri prevrate v noci z 12. na 13. januára 1963 osobne vodcom puča seržantom Eyadémamom. Olympiov syn Gilchrist sa stal významným opozičným vodcom, za Eyadémovej vlády bol in absentia odsúdený k smrti a po Eyadémovej smrti roku 2005 sa snažil dosiahnuť vládnych pozícii.

Iné projekty 

Prezidenti Toga