Kuraľany

Kuraľany sú obec na Slovensku v okrese Levice.

Polohopis 
Nachádza sa vo východnej časti Podunajskej pahorkatiny, asi  juhojuhozápadne od Želiezoviec.
Geografická poloha obce je 48° 58´ 46´´ severnej šírky, 18° 32´ 26´´ východnej dĺžky.
Obec mala v decembri 2008 530 obyvateľov.

Dejiny 
Archeologické nálezy nasvedčujú, že dejiny osady spadajú až do obdobia mladšej doby bronzovej (500 - 700 pred Kr.). V obci je nález halštatského kostrového, laténskeho a veľkomoravského pohrebiska. Príchod slovanského obyvateľstva sa datuje od 5. storočia. Boli to roľníci, pestovali všetky druhy obilnín, strukoviny, olejniny, ovocie a zeleninu. Takisto chovali ošípané, hovädzí dobytok, ovce a hydinu. Doplnkovým zamestnaním bol rybolov a včelárstvo. K tradičným remeslám patrilo kováčstvo, tesárstvo a hrnčiarstvo.
Obec sa vyvinula ako hromadná cestná dedina. Prvá zmienka je z roku 1223. Do 14. storočia patrila zemanom Kuraliovcom, v rokoch 1330 - 1349 ju vlastnilo ostrihomské arcibiskupstvo. Po tureckom nájazde v 16. storočí spustla. V roku 1612 sem správca majetku Juraj Paluška presídlil obyvateľov slovenskej národnosti z okolia Topoľčian a Chynorian. Svedčia o tom súčasné priezviská Bielikovci, Michlovci, Neviďanskovci, Nestenickí a pod. Obyvatelia boli želiarmi na panskom. Za 200 zlatých ročnej úhrady sa v rokoch 1700 - 1725 vykúpili z roboty. Vtedajšie obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, noví usadlíci sa rýchle aklimatizovali, úrodnosť pôdy zaručovala trvalú obživu. Pôda bohatá na humus i ostatné živiny, priaznivé klimatické podmienky umožňujú pestovať takmer všetky poľnohospodárske plodiny, čo usadlíci dôsledne využívali. Podmienky zaručovali sústavný rozvoj obce. 
V rokoch 1938 - 1945 bola obec pripojená k horthyovskému Maďarsku. Začiatkom roka 1945 sa front priblížil až k rieke Hron. V blízkosti Kuralian stál tri mesiace. Oslobodenie prišlo 27. marca 1945. Presne o 14-tej hodine prišli smerom od Želiezoviec vojská II. ukrajinského frontu. Velil im maršal Sovietskeho zväzu Rodion Jakovlevič Malinovskij.

Názov 
Vývin názvu obce
 1223 Kurol
 1308 Kurul, Kural
 1384 Kyskural
 1773 Kurálly
 1920 Kuraly
 1927 Kuraľany

Symboly obce

Erb 
Erb obce preberá motív ratolestí z historickej pečate, hlavný erbový motív - tri šípy korení v erbe rodu z Kuralian, presnejšie z jeho klenotu. Vychádzajúc z historickej predlohy má podobu: v modrom štíte zdola dvomi zlatými ratolesťami ovenčené tri zlaté striebrohroté a striebroperé šípy, bočné odklonené. Erb, spolu s pečaťou a vlajkou, tvoria trojicu základných symbolov obce

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Premenenia Pána, jednoloďová baroková stavba s polygonálne ukončeným presbytériom a predstavanou vežou z rokov 1735-1737. Stojí na mieste staršej stredovekej stavby. V roku 1927 bol kostol rozšírený. Interiér je plochostropý, presbytérium je zaklenuté valenou klenbou. Nachádza sa tu murovaný chór, kamenná krstiteľnica z doby vzniku kostola a neskorobaroková kazateľnica so sochami evanjelistov z konca 18. storočia. Fasády kostola sú členené lizénami, veža členená kordónovými rímsami a ukončená zvonovitou helmicou s laternou.

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Levice