Oľga Chodáková

Oľga Chodáková (* 25. december 1920, Bratislava  † 14. august 1989, Bratislava) bola popredná slovenská choreografka a invenčná televízna režisérka. Priekopníčka scénického ľudového tanca a folklóru.

Vzdelanie a kariéra 
 V roku 1955 vyštudovala choreografiu na Vysokej škole múzických umení (VŠMU) v Bratislave.
 Od roku 1946 pôsobila ako umelecká vedúca a choreografka národopisného telesa, ktoré vystupovalo aj v zahraničí pod názvom Mladí Živeniari – Skupina Oľgy Chodákovej.
 Bola zakladateľskou osobnosťou súboru Lúčnica a do roku 1951 jeho umeleckou vedúcou a prvou choreografkou. Pre Lúčnicu vytvorila tanečné kompozície Cipovička (1948), Hronské kolo (1948), Veľký svadobný tanec (1948), Máje (1948), Šatkový tanec (1950) a iné.
 V rokoch 1955 – 58 bola umeleckou vedúcou a choreografkou baletného súboru Novej scény v Bratislave. 
 V období 1959 – 61 bola asistentkou réžie v Československej televízii.
 Od 1. januára 1962 do 31. decembra 1973 bola internou režisérkou Hlavnej redakcie hudobného vysielania Čs. televízie v Bratislave, potom pôsobila v slobodnom povolaní.
 Externe pôsobila aj v súbore SĽUK, kde vytvorila najvýznamnejšiu choreografiu Lúčne spevy a tance – Tanec dievčat (1950) na hudbu Jána Cikkera.
 Na scéne Slovenského národného divadla (SND) naštudovala tance do folklórneho pásma Rok na dedine (1948) v réžii Karola L. Zachara.
 Hosťovala v činohre NS v Bratislave – Dva dni v Chujave (premiéry 29. jún 1950 a 2. február 1952), podľa literárnej predlohy Jonáša Záborského napísal Ľubomír Smrčok; v Opere SND – Juro Jánošík (premiéra 10. november 1954), autor hudby Ján Cikker; v Štátnom divadle Košice – Máje (1954), autor hudby Bartolomej Urbanec.
 Vytvorila aj početné choreografie operetných predstavení NS – napríklad Bábika (1956), autor hudby Edmond Audran; Hrnčiarsky bál (1956), autor hudby Gejza Dusík; Fialka z Montmartru (1956), autor hudby Emmerich Kálmán; Mlynárka z Granady (1958), autor hudby Julius Kalaš.
 Bola autorkou a režisérkou 13-dielneho televízneho cyklu Človek tvorca krásy (1964 – 65), v ktorom mapovala svetové výtvarné umenie od praveku až do 19. storočia. Tri samostatné časti boli venované slovenskému výtvarnému umeniu, slovenskej ľudovej architektúre a klenotnici ľudovej hudby.
 Vytvorila portréty slovenských výtvarných umelcov – napríklad Janka Alexyho, Martina Benku, Jozefa Kollára, Vladimíra Kompánka, Petra Matejku, Fraňa Štefunka, Alexandra Trizuljaka a Jána Želibského.
 Autorsky a režijne pripravila v rokoch 1969 – 71 pozoruhodný 12-dielny dramatizovaný cyklus Slovensko v ľudových baladách, v ktorom originálnym spôsobom spojila folklórne prvky s ich moderným spracovaním. V projekte účinkovali významní herci – napríklad Leopold Haverl, Eva Kristínová, Jela Lukešová, Ida Rapaičová, Oľga Šalagová či Magda Vášáryová. Hudbu ku všetkým častiam skomponoval Bartolomej Urbanec a choreografom bol Boris Slovák. Konkrétne išlo o tituly – Coky, coky, panské šteňa; Vyletela holubička; Janíčko susedov, Pásol Janko kravy a Anička pávy; Kdeže si bola, Anička moja; A tam hore, v Čiernej hore; Zomrem, mamko, zomrem; Slniečko sa níži; Ten prešporský mýtnik; Išlo dievča po vodu; V mestečku vo Sliezsku.
 S dramaturgičkou Gabrielou Vyskočilovou pripravila televíznu podobu literárnej predlohy Márie Rázusovej-Martákovej Junácka Pasovačka.
 Bola neúnavnou propagátorkou ľudovej tvorby v televíznych cykloch Ide pieseň okolo; Takúže mi hraj; Na ľudovú nôtu a podobne.
 V roku 1971 získala prémiu za Profil hudobného skladateľa Mikuláša Schneidera-Trnavského.
 Venovala sa aj televíznemu stvárneniu modernej populárnej hudby – napríklad Malá hitparáda.
 V spolupráci s dramaturgom Jánom Pitoňákom koncepčne a režijne vytvorila cyklus pre deti Matelko, na ktorom sa popri Kriste Bendovej, Jarmile Štítnickej a Hane Ponickej podieľala aj autorsky. Hudbu k zvučke Matelka skomponoval Milan Dubovský.
 V kultovom filme režiséra Dušana Hanáka 322 herecky stvárnila postavu vrchnej sestry.

Rodina 
 stará matka Oľga Krčméryová, rod. Petényová
 ujec Štefan Krčméry, spisovateľ
 otec Viktor Sekey, vydavateľ
 manžel MUDr. Ivan Chodák, lekár a športovec
 dcéra Mgr. art. Oľga Janíková, televízna a rozhlasová režisérka
 syn prof. Ing. Ivan Chodák, DrSc., chemik
 zať Mgr. art. Pavol Janík, PhD., spisovateľ

Slovenské televízne režisérky
Slovenskí choreografi
Slovenskí folkloristi
Osobnosti z Bratislavy
Absolventi Vysokej školy múzických umení