Hron

Hron (, , , rus. Грон (Gron)) je druhá najdlhšia rieka, ktorá tečie celá územím Slovenska. Meria .

Dejiny 
Okolo polovice 2. tisícročia pred Kr. sa pastierske kmene, ktoré sa usadili v blízkosti hôr, naučili využívať domáce zásoby medených rúd v údolí Hrona. Cisár Marcus Aurelius na výprave okolo roku 168 na rieke Hron napísal jeden zo svojich filozofických spisov. Názov Gran je doložený z rímskej doby. Dolinou rieky viedli významné obchodné a spojovacie trasy. Od 17. storočia boli vody Hrona a jeho prítokov využívané na splavovanie dreva, na hornom a strednom toku aj na výrobu elektrickej energie. Ešte v 30. rokoch 20. storočia bolo po Hrone splavované drevo. Na rieke boli veľké povodne v rokoch 1784, 1813, 1853, 1974 (v tomto roku dosiahol Hron v Banskej Bystrici prietok /s).

Prameň 
Hron pramení v Horehronskom podolí, na styku s Nízkymi Tatrami a Spišsko-gemerským krasom, na juhovýchodnom úpätí Kráľovej hole () a juhozápadne od sedla Besník () v nadmorskej výške približne  Prameň leží na území NAPANT-u, na katastrálnom území obce Telgárt, cca  na východ od nej. Presné súradnice vyvierajúceho prameňa sú .

Základné charakteristiky 
Hron je riekou stredohorskej oblasti, podľa režimu odtoku patrí k stredoeurópskemu (oderskému) typu riek. Má snehovo-dažďový režim odtoku, najvyššie priemerné mesačné prietoky dosahuje v mesiaci apríl, najnižšie v mesiacoch január a február. Hodnota špecifického odtoku dosahuje hodnotu 12,95 l/s/, pomer medzi najvyšším a najnižším ročným prietokom je 1:138. Najvyšším bodom povodia je vrchol Ďumbiera (). Hron má perovitú štruktúru riečnej siete. Povodie Hrona zaberá 11 % územia Slovenska. Rieka dosahuje nasledovné dlhodobé prietoky:
 Brezno – /s
 Banská Bystrica – /s
 Zvolen – /s
 Nová Baňa – /s
 Bíňa – /s

Geologické pomery 
Rieka má relatívne slabo vyvinutý bazén. Po Banskú Bystricu tečie v postpaleogénnom koryte v úzkej megasynklinále medzi Nízkymi Tatrami a Slovenským rudohorím, priberá krátke svahové viac-menej rovnobežné a na smer dolinovej osi kolmé prítoky. V panóne sa Hron vlieval pravdepodobne v priestore Slovenského stredohoria do zálivu vtedajšieho mora. V pliocéne odvodňoval prietočné jazero lokalizované na území Zvolenskej, Pliešovskej a Žiarskej kotliny. Pravouhlé smery toku medzi mestami Banská Bystrica a Zvolen a v Žiarskej kotline spôsobili zlomové línie.

Dolina Hrona vznikla pospájaním Heľpianskeho podolia s Breznianskou, Lopejskou, Zvolenskou, Pliešovskou a Žiarskou kotlinou s Malou dunajskou kotlinou prostredníctvom úzkych prielomových úsekov antecedentného pôvodu. Dolina rieky je teda zložená, Hron spája viaceré, postupne sa znižujúce stupne.

V kotlinách sú dobre zachované terasové stupne, v prielomových úsekoch zväčša chýbajú. Po obec Beňuš lemujú tok upravené terasové náplavové kužele potokov z Kráľovohoľských Tatier, ktoré zatláčajú Hron k úpätiu Veporských vrchov. Terasy sú po oboch stranách rieky vyvinuté v Breznianskej kotline. V susednej Lopejskej kotline sa terasy nachádzajú prevažne na pravom brehu, kde sa spájajú s terasami nízkotatranských potokov (Bystrianka, Vajskovský potok a i.). Sústava riečnych terás je dobre vyvinutá aj v okolí miest Banská Bystrica a Zvolen, pričom ich historické jadrá ležia v priestore terás z risského zaľadnenia. Súvislý pás terás medzi Kremničkou a Sliačom na pravom brehu je doplnený náplavovými kužeľmi potokov stekajúcich z východných svahov Kremnických vrchov. V doline Hrona v úseku medzi Žiarskou kotlinou a ústím sa vyskytujú len riečne terasy menších rozmerov, resp. ich zvyšky. V Žiarskej kotline sú zvyšky terás vo výške 5, 20 a 50 nad hladinou rieky. Na pravom brehu terasy nadväzujú na náplavové kužele Lutilského a Prochotského potoka. Pod Slovenskou bránou až k obci Bíňa sú riečne terasy vyvinuté len na pravom brehu.

Na dolnom toku tečie rieka vyzdvihnutým agradačným valom. Riečna niva je veľmi výrazne vyvinutá v priestore od Tlmáč k ústiu, ide o geomorfologickú časť Hronská niva ako súčasť podcelku Hronská pahorkatina.

Geomorfologické celky 
Hron preteká postupne cez tieto geomorfologické celky (13):
 Nízke Tatry
 Spišsko-gemerský kras
 Horehronské podolie
 Veporské vrchy
 Zvolenská kotlina
 Javorie
 Pliešovská kotlina
 Kremnické vrchy
 Štiavnické vrchy
 Žiarska kotlina
 Vtáčnik
 Pohronský Inovec
 Podunajská pahorkatina

Priebeh toku 

 od prameňa po mesto Banská Bystrica západným smerom,
 medzi mestami Banská Bystrica a Zvolen severojužným smerom,
 medzi mestami Zvolen a Žiar nad Hronom opäť na západ,
 od Žiaru nad Hronom po obec Bzenica juhozápadným smerom,
 od Bzenice po Rudno nad Hronom severojužným smerom,
 od Rudna nad Hronom po Tlmače na juhozápad,
 medzi mestom Tlmače a obcou Kalná nad Hronom tiež na juh,
 medzi Kalnou nad Hronom a mestom Želiezovce juhovýchodným smerom,
 od Želiezoviec po Kamenín opätovne severojužným smerom a
 od Kamenína po ústie juhovýchodným smerom.

Prítoky 
Vybrané pravostranné prítoky:
 Zubrovica (ústi pri Telgárte)
 Havraník (ústi pri Šumiaci)
 Šumiacky potok (ústi pri Šumiaci)
 Ždiarny potok (ústi pri Pohorelskej Maši)
 Krivuľa (ústi pri Heľpe)
 Veľký potok (ústi pri Závadke nad Hronom)
 Ždiarsky potok (ústi pri Polomke)
 Bacúšsky potok (ústi pri Bacúchu)
 Beňuška (ústi pri Beňuši)
 Bystrianka (ústi pri Podbrezovej)
 Hnusné (ústi pri Podbrezovej)
 Vajskovský potok (ústi pri Lopeji)
 Jaseniansky potok (ústi pri Predajnej)
 Bukovec (ústi pri Brusne)
 Sopotnica (ústi pri Brusne)
 Vážna (ústi pri Lučatíne)
 Moštenický potok (ústi pri Lučatíne)
 Ľupčica (ústi pri Slovenskej Ľupči)
 Selčiansky potok (ústi pri Banskej Bystrici)
 Bystrica (ústi v Banskej Bystrici)
 Tajovský potok (ústi v Banskej Bystrici)
 Malachovský potok (ústi v Banskej Bystrici)
 Badínsky potok (ústi pri Vlkanovej)
 Sielnický potok (ústi pri Sliači)
 Turová (ústi pri Budči)
 Blieň (ústi pri Budči)
 Breznický potok (ústi pri Hronskej Dúbrave)
 Ihráčsky potok (ústi pri Trnavej Hore)
 Rudnica (Kremnický potok) (ústi pri Šášovskom Podhradí)
 Lutilský potok (ústi pri Žiari nad Hronom)
 Zákruty (ústi pri Dolnej Trnávke)
 Prochotský potok (ústi pri Dolnej Ždani)
 Kľak (ústi pri Žarnovici)
 Novobanský potok (ústi pri Novej Bani)
 Tekovský potok (ústi pri Hronskom Beňadiku a Psiaroch)
 Čaradický potok (ústi pri Kozárovciach)
 Ďurský potok (ústi pri Kalnej nad Hronom)
 Vrbovec (ústi pri Želiezovciach)
 Lužianka (ústi pri Hronovciach)
 Nýrica (ústi pri Čate)
 Ketský potok (Kvetnianka) (ústi pri Bíni)
 Blatniansky potok (ústi pri Kameníne)
 Paríž (ústi pri Kamennom Moste)
 Kamenický kanál (ústi pri Kamenici nad Hronom)

Vybrané ľavostranné prítoky:
 Stračaník (ústi pri Červenej Skale)
 Trsteník (ústi pri Červenej Skale)
 Rácov (ústi pri Pohorelej)
 Hronec (ústi pri Závadke nad Hronom)
 Volchovo (ústi pri Polomke)
 Petríkovo (ústi pri Bacúchu)
 Veľký Zelený potok (ústi pri Beňuši)
 Rohozná (ústi pri Brezne)
 Čierny Hron (ústi pri Valaskej)
 Čelno (ústi pri Lopeji)
 Brusnianka (ústi pri Brusne)
 Hutná (ústi pri Lučatíne)
 Driekyňa (ústi pri Slovenskej Ľupči)
 Lukavica (ústi pri Sliači)
 Slatina (ústi pri Zvolene)
 Jasenica (ústi pri Hronskej Breznici)
 Istebný potok (ústi pri Šášovskom Podhradí)
 Teplá (ústi pri Hliníku nad Hronom)
 Vyhniansky potok (ústi pri Bzenici)
 Hodrušský potok (ústi pri Žarnovici)
 Richnava (ústi pri Voznici)
 Obecný potok (ústi pri Brehoch)
 Perec (oddeľuje sa pri Veľkých Kozmálovciach)
 Sikenica (ústi pri Želiezovciach)
 Perec (prvé rameno ústi pri Bíni)
 Perec (druhé rameno ústi pri Kameníne)
 Bajtavský potok (ústi pri Kamenici nad Hronom)

Ústie 
Hron ústi do Dunaja (na 1 716. riečnom kilometri)  juhovýchodne od obce Kamenica nad Hronom a cca  SSV od mesta Štúrovo v nadmorskej výške približne

Splavnosť 
Rieka nie je splavná pre nákladné ani osobné lode. Je však splavná na kanoe, rafte alebo na kajaku a pod.

Za stredného a vyššieho stavu vody sa plavba bežne začína od Brezna, respektíve Podbrezovej (kilometer 241,2, resp. 231), za nižšieho stavu sa splavuje od Banskej Bystrice (197,3 kilometer). Najfrekventovanejší je dolný úsek od Slovenskej brány po ústie (cca ). Tradičný vodný slalom sa uskutočňuje v auguste, začína vo Zvolene. Podobne sa uskutočňuje aj tradičná plavba SNP po Hrone. Vodácke základne sa nachádzajú pri Hliníku nad Hronom a Revištskom Podzámčí. Hron je najvyhľadávanejšou a najobľúbenejšou vodáckou riekou na Slovensku.

Hospodársky význam 
V súčasnosti sú na rieke vybudované štyri vodné elektrárne: Dubová, Zvolen, Žiar nad Hronom, Veľké Kozmálovce. Medzi Tlmačmi a Veľkými Kozmálovcami je vybudovaná hať, ktorá odráža vodu do závlahového kanála Perec. Medzi obcami Kalná nad Hronom a Horna Seč je MVE Kalnička a pri obci Turá MVE Turá. V súčasnosti sa buduje ďalšia MVE za obcou Kalná nad Hronom. Na Hrone sa však plánuje výstavba mnohých ďalších MVE, proti čomu sa dvihla vlna protestov verejnosti.

Znečistenie 
Najväčšími znečisťovateľmi Hrona sú: Železiarne Podbrezová, Petrochema Dubová, Biotika Slovenská Ľupča, Harmanecké papierne a niektoré prevádzky v mestách Banská Bystrica, Zvolen a Žiar nad Hronom. Ďalšími zdrojmi znečistenia sú Hliník nad Hronom, Preglejka Žarnovica, mesto Nová Baňa. Na dolnom toku pochádzajú zdroje znečistenia prevažne z poľnohospodárskej výroby, výraznejším znečisťovateľom je tiež mesto Tlmače a Mlyn Pohronský Ruskov.
Rozdelenie toku podľa tried znečistenia:
 po Brezno: 1. trieda, veľmi čistá až čistá voda
 Brezno – Slovenská Ľupča: 2. trieda, znečistená voda
 Slovenská Ľupča – Banská Bystrica: 4. trieda, veľmi silne znečistená voda
 Banská Bystrica – Hliník nad Hronom: 3. trieda, silne znečistená voda
 Hliník nad Hronom – Nová Baňa: 2. trieda
 Nová Baňa – Kalná nad Hronom: 1. trieda
 Kalná nad Hronom – Želiezovce: 2. trieda
 od Želiezoviec po ústie: 1. trieda

Mestá a obce na Hrone

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
Zoznam vodných elektrárni na Hrone
 Čejka T. (2006) Mäkkýše hlavných typov vôd dolného Hrona. Malacologica Bohemoslovaca 5: 33 – 41.

Rieky na Slovensku
 
Vodné toky v okrese Brezno
Vodné toky v okrese Banská Bystrica
Vodné toky v okrese Zvolen
Vodné toky v okrese Žiar nad Hronom
Vodné toky v okrese Žarnovica
Vodné toky v okrese Levice
Vodné toky v okrese Nové Zámky