Rieka

Rieka môže byť :
väčší prirodzený vodný tok (prúdiaci jednosmerne v ním vyhĺbenom koryte), pričom význam pojmu „väčší“ v tomto kontexte nie je jasne stanovený, obyčajne znamená väčšiu dĺžku, väčšiu rozlohu povodia či väčší prietok; alebo
väčší stály (príp. periodický) prirodzený vodný tok; alebo
(väčší) prirodzený vodný tok tečúci v koryte a ústiaci do mora či jazera (alebo sa strácajúci v púšti); alebo
podľa vodného zákona: povrchový (alebo prevažne povrchový) prirodzený vodný tok; alebo
zriedkavo, najmä v časti anglických textov: akýkoľvek prirodzený vodný tok; alebo
na Slovensku aj špecificky:
prirodzený vodný tok s povodím väčším ako 150 km2; alebo
prirodzený vodný tok s povodím väčším ako 150 km2 okrem veľtoku (=veľrieky) (t.j. rieka ako položka v rámci delenia vodných tokov na: bystriny - horské potoky - potoky - riečky - rieky - veľtoky)

Charakteristika 
Voda rieky pochádza z atmosférických zrážok alebo prameňov. Rieka je bežný spôsob, ako sa zrážky dostávajú do mora alebo väčšieho vodného telesa ako jazero, čo ich robí súčasťou prírodného kolobehu vody.

Menšie prítoky riek sa nazývajú potoky. 

Splavné rieky sú dôležité pre obchodnú alebo rekreačnú plavbu, t.j. vodnú dopravu a lodnú prepravu. Na riekach sa budujú hate alebo priehrady s hydroelektrárňami, ako aj nádrže na zachytenie povodňových vôd, na zavodňovanie a rekreačné využitie.

Delenia

Delenie podľa prietokov 

 stála (=perenujúca) – tečúca stále
 periodická (=nestála, intermitentná, sezónna) - tečúca periodicky
 epizodická (=občasná, efemérna) – tečúca občasne; toto sú občasné púšťové rieky (vádí)

Delenie podľa klimatických charakteristík 

 alpská rieka – Dunaj, Rhôna...
 rieka západeurópskeho typu
 rieka púšťového typu (vádí)
 rieka tropického typu

Podľa typu ústia 

 hlavná rieka (tok 1. rádu) – rieka vlievajúca sa do oceánov, morí, jazier alebo zanikajúca v púšti - Dunaj, Odra
 prítok (tok 2. rádu) – vodný tok ústiaci do hlavnej rieky - Váh (→ Dunaj), Dunajec  (→ Odra)
 prítok (tok 3. rádu) – vodný tok ústiaci do toku 2. rádu - Kysuca (→ Váh → Dunaj), Poprad (→ Dunajec → Odra)
 prítok (tok 4. rádu) – vodný tok ústiaci do toku 3. rádu - Bystrica (→ Kysuca → Váh → Dunaj), Mlynica (→ Poprad → Dunajec → Odra) atď.

Merané údaje 
Štatistické údaje bežne uvádzané pri riekach:
 dĺžka toku (od prameňa k ústiu)
 vodný stav
 priemerný prietok
 plocha povodia
 spád koryta (v % alebo promile)
 rýchlosť prúdu (v m/s)
 teplota vody
 unášanie suspendovaného materiálu (plavenín a splavenín)
 stupeň znečistenia priemyselnými a poľnohospodárskymi splaškami

Tok 
Rieka tečie po naklonenom dne koryta, pričom na niektorých miestach voľne padá - jednorazovo alebo po stupňoch (vodopád, prah). Rýchlosť prúdu sa pohybuje medzi niekoľko cm/s až 6 – /s. Tok je najrýchlejší v prúdnici, čo je línia spájajúca najhlbšie miesta rieky.

Tok rieky môžeme rozdeliť na tri časti podľa príkrosti spádovej krivky riečneho koryta a geomorfologického rázu doliny:
 horný tok, s prevahou hĺbkovej erózie
 stredný tok, kde sa prejavuje erózia aj sedimentácia
 dolný tok, s prevahou sedimentácie (akumulácie unášaného materiálu)

Na strednom a hlavne dolnom toku s malou rýchlosťou vodného prúdu vznikajú vplyvom bočnej erózie meandre (riečne zákruty).

Sediment unášaný riekou sa delí na časť, ktorá je vlečená po dne - tzv. splaveniny, a časť nesenú v suspenzii - tzv. plaveniny.
'''

Najvodnatejšie rieky sveta 
(podľa priemerného prietoku)
 Amazon - 219 000 metrov kubických za sekundu
 Ganga - 43 000 metrov kubických za sekundu
 Kongo - 41 800 metrov kubických za sekundu

Rieky s najväčším povodím 
 Amazon - 6 915 000 kilometrov štvorcových
 Kongo - 3 680 000 kilometrov štvorcových
 Níl - 3 400 000 kilometrov štvorcových

Najdlhšie rieky 
 Amazon -  (udáva sa ale aj 7 025 či )
 Níl -  (udáva sa aj )
 Jang-c’-ťiang -  (udáva sa aj 6 300 či 5 472 či )

Referencie

Pozri aj

Iné projekty 

 
Hydrosféra
Hydrológia