Bohuslav Fuchs

Prof. Ing. arch. Bohuslav Fuchs, DrSc. (* 24. marec 1895, Všechovice – † 18. september 1972, Brno), bol český architekt a urbanista, predstaviteľ česko-slovenského funkcionalizmu.

Život 
Narodil sa 24. marca 1895 v obci Všechovice, do rodiny malého obchodníka. Navštevoval reálnu školu, kde sa vyučil za murára. Neskôr navštevoval Gymnázium v Holešove a Stavebnú Priemyslovú školu v Brne, ktorú absolvoval v roku 1915. Od roku 1916 bol študentom na Akadémii výtvarných umení (AVU) v Prahe. Študoval pod vedením profesora Jána Kotěru, v ktorého ateliéri pracoval v rokoch 19191921. Ďalšie dva roky spolupracoval v spoločnom ateliéri s Jozefom Štěpánkom. V roku 1922 sa natrvalo usadil v Brne. Zoznámil sa s mestským architektom Jindřichom Kumpoštom, ktorý mu ponúkol zamestnanie v architektonickom a regulačnom oddelení mestského stavebného úradu v Brne. Tu pôsobil v rokoch 19231929. V roku 1929 založil svoj vlastný ateliér. V rokoch 19381940 bol profesorom na Umeleckopriemyslovej škole v Zlíne. Od roku 1945 učil architektúru na Vysokej škole technickej Dr. Eduarda Beneša v Brne, kde ho v roku 1947 vymenovali za profesora. V rokoch 19481949 pôsobil ako dekan odboru Architektúry a Pozemného staviteľstva a v rokoch 19511952 a 19551958 ako dekan Fakulty architektúry a pozemného staviteľstva, po tzv. kádrových previerkach, bol nútený opustiť učiteľské miesto na vysokej škole. Následne bol obvinený a odsúdený k dvom rokom väzenia podmienečne. Zomrel dňa 18. septembra roku 1972 v Brne.

Tvorba a dielo  

Fuchs sa venoval architektúre a urbanizmu, ale aj obnove pamiatok či dizajnu úžitkového umenia. Jeho celoživotné dielo obsahuje vyše 500 projektov, z toho 150 realizovaných. Okrem toho sa venoval pedagogickej aj teoretickej činnosti.

Architektúra 
Prvé náčrty Fuchsovej tvorby pochádzajú ešte z čias, keď študoval na stavebnej priemyslovke pod vedením Jaroslava Syrište. Práce z tohto obdobia boli do značnej miery ovplyvnené súdobou architektúrou kubizmu, rondokubizmu, čo súviselo z dobou hľadania národného štýlu v Česko-Slovensku. Na Fuchsových prácach a realizáciách po absolvovaní AVU je zjavný vplyv Kotěrových princípov tvorby. Ťažiskom mu bol funkčný priestor, ktorý dosahoval technickými a konštruktívnymi prostriedkami. Pred rokom 1925 sa na jeho tvorbe prejavil vplyv holandskej neoplastickej skupiny De Stijl. Z tohto obdobia nesie jeho práca spoločné prvky pravouhlého členenia plôch, vertikálne a horizontálne členených do abstraktnej kompozície, ukončenej plochou strechou. Veľkú pozornosť venuje tektonike muriva a skladbe článkovej architektúry. Z tohto obdobia sú známe projekty ako napr.: návrh na stále Zemské výstavisko (Brno, 1924), Obchodná a administratívna budova Mastnej Burzy (Brno, 19241925), Obradná sieň ústredného cintorína (Brno, 1925).

Zlom v práci Bohuslava Fuchsa nastal v polovici 20. rokov, a to pri stavbe Zemanovej kaviarne (Brno,1925). Na tejto realizácii je markantný odklon autora od neoplastickosti k funkčne a hlavne priestorovo orientovanej architektúre funkcionalizmu. Pri návrhu vychádzal z jednoduchej kompozície dvoch hranolov, pričom konečná podoba architektúry vychádza zo železobetónovej konštrukcie a funkčno-prevádzkovej schémy objektu. Takýto prístup s dôrazom na priestorové prelínanie interiéru a exteriéru sa stal pre jeho tvorbu charakteristický.Iné projekty z tohto obdobia: Hotel Avion (Brno, 1927), Pavilón mesta Brno (Brno, 1927), Hotel Passage (spolu s Antonínom Mullerom) (Brno, 1927), Mestské kúpele (Brno-Zábrdovice, 1929), Moravská banka spolu s Ernstom Wiesnerom (Brno, 1929), Masarykov študentský domov (Brno, 19281930), Odborná škola Vesna a domov Elišky Máchovej (Brno,1929), Zotavovňa Morava (Tatranská Lomnica, 19301931).

Začiatkom 30. rokov došlo k ďalším zmenám vo Fuchsovej tvorbe. Pre čoraz častejšie používanú oceľovú konštrukciu sa mohol Fuchs vo svojich prácach odpútať od pustých tvarov ranej moderny. Architektonický výraz už nevychádza najmä z konštrukčného riešenia, a tak sa do funkčne odvodenej architektúry dostávajú výtvarne bohatšie kompozície. Do zdržanlivých elementárnych foriem s plochou strechou sa časom dostalo uvoľnenia v podobe organických foriem krivky, segmentu a plného oblúka. V tomto období pribudli stavby ako napr.: Nájomný dom Z.Rosenthalovej (Bratislava, 1935), Termálne kúpalisko Zelená žaba (Trenčianske Teplice, 19351936), administratívna budova firmy Alpa (Brno-Královo Pole, 1936), Zemské vojenské veliteľstvo (Brno, 19361937), Nádražný poštový úrad (Brno, 1938).

Urbanizmus 
Veľkú časť Fuchsovho diela okrem architektonických úloh zohrávali urbanistické návrhy. Už po absolvovaní akadémie, počiatkom 20. rokov sa zaoberal návrhmi pre reguláciu miest a mestských častí. Konkrétne išlo o: súťažný návrh na reguláciu a rozšírenie Prostějova (1920), súťažný návrh na reguláciu pobrežnej časti Malej Strany v Prahe (1922), štúdia regulačnej úpravy predmestia Klárová v Prahe (1922). Po usadení v Brne a pri práci na mestskom úrade sa zaoberal štúdiami na reguláciu Veľkého Brna, ktoré vzniklo pripojením predmestských obcí k historickému centru. Z tohto obdobia je podstatná najmä štúdia Tangenta (19261927), v ktorej sa spolu s Jozefom Peňázom a Františkom Sklenářom zaoberali reguláciou Brna a rozšírením jeho historického centra. Po nasledujúcich súťažných návrhoch na dopravný a hospodársky plán Brna (1933) ich teoretické a praktické skúsenosti z tejto oblasti zhrnuli v publikácii Cesta k hospodářské obrodě ČSR. V rokoch 19361952 spracoval územno-plánovacie štúdie a regulačné návrhy pre viac ako štyridsať obcí a miest. Ďalšou významnou urbanistickou prácou bola jeho Metoda Reginálniho Plánování, kde určil spôsob ako riešiť územia regiónov novými pracovnými postupmi. Jeho teóriu si v roku 1951 overil pri štúdii územia Okřišky a Předín. V Priebehu 50. a začiatkom 60. rokov sa Fuchs zaoberal urbanizmom veľkých mestských aglomerácií a ich historických centier. Príkladom sú smerné územne plány pre Košice z roku 1951 a neskôr pre Nitru z roku 1952. Pri riešení veľkých urbanistických komplexov sa mu stalo východiskom urbanistické zónovanie, ktoré si vyskúšal priexperimentálnej štúdii sídla pre 300 tisíc obyvateľov (1962). Jednou z jeho posledných prác bol súťažný návrh na riešenie zástavby okolia Národného divadla v Prahe (1962, 1964).

Obnova pamiatok 
V 50. rokoch sa Fuchs zaoberal problematikou pamiatkovej starostlivosti a podieľal sa na pláne na asanáciu historického jadra Brna z roku 1958 a na rekonštrukcii napr. Reduty a Umelecko priemyslového múzea v Brne.

Dizajn 
Okrem navrhovania drobných predmetov úžitkového umenia, Fuchs inicioval vznik podnikov na výrobu bytových doplnkov:  Standart bytové společnosti, Dielne umeleckej keramiky, Magazín AKA.

Tituly a ocenenia 
 člen Spolku výtvarných umelcov Mánes
 stály delegát Medzinárodného kongresu modernej architektúry CIAM
 člen Medzinárodného výboru pre realizáciu súčasnej architektúry CIRPAC
 čestný dopisujúci člen Kráľovského inštitútu britských architektov RIBA
 čestný podpredseda Medzinárodnej federácie pre bývanie, stavbu miest a priestorového plánovania IFHTP
 titul Národný umelec (1968)
 Cena oslobodenia mesta Brna (1955)
 Cena Gottfrieda von Herdera (Vídeň, 1969)

Referencie 
 CHRONEK, Iloš: Architekt Bohuslav Fuchs, Brno; Petrov; 1995; ISBN 80-85247-62-3
 KUDĚLKA, Zdeněk: Bohuslav Fuchs, Praha; NČSVU; 1966
 KUBINSZKY, Mihály: Bohuslav Fuchs, Berlín; Henschelverlag Kunst und Gessellschaft; 1986; ISBN 3-362-00316-8
 http://www.archiweb.cz/architects.php?type=arch&action=show&id=394
 http://encyklopedie.brna.cz/home/?acc=profil_osobnosti&load=2053
 http://www.brno.cz/index.php?nav01=2222&nav02=2220&nav03=2447&idosobnosti=11

Českí architekti
Česko-slovenskí národní umelci
Absolventi Akadémie výtvarných umení v Prahe