Operácia Teplá zima

Operácia Teplá zima  () bol zákrok izraelskej armády proti hnutiu Hamás v pásme Gazy. Prebiehala v dňoch od 28. februára do 3. marca 2008 a jej cieľom bolo zastaviť ostreľovanie Izraela. Operácia si vyžiadala minimálne 110 obetí na strane Palestínčanov (z toho 58 civilistov) a tri obete na strane Izraela (jeden civilista). Zranených bolo ďalších okolo 160 ľudí.

Silná izraelská reakcia sa stretla s kritikou zahraničia, či už zo strany EÚ, OSN, či USA – izraelského najbližšieho spojenca. Diplomati z celého sveta hovorili o neprimeranom použití sily a vyvíjali tlak v snahe zastaviť vojenské operácie. Kritizovaní bola aj militanti za vyvolávanie napätia.

Pozadie 
Začiatkom roka 2008 sa podarilo Palestínčanom násilne prekonať uzavretú hranicu medzi Egyptom a Gazou. Podľa informácií rozviedky sa okrem potrebnej humanitárnej pomoci podarilo Palestínčanom prepašovať v tomto období do Gazy aj veľké množstvo rakiet. Medzi nimi mali byť aj rakety s dlhším doletom než dovtedy používané modely, čo predstavovalo riziko pre izraelské mestá Aškelon a Sderot.

27. februára došlo k raketovému útoku na priemyselné mesto Aškelon. Pri tomto útoku po prvýkrát odpálili militanti miesto jednej rakety salvu šiestich striel. Zranených bolo niekoľko ľudí, no dôležitý bol predovšetkým psychologický efekt. V dohľadnej dobe mala izraelská armáda v oblasti rozmiestniť protiraketový systém určený na ničenie rakiet dopadajúcich na izraelské územie. Avšak panovali obavy, že systém nebude schopný vysporiadať sa so salvou viacerých rakiet naraz. Izraelskí predstavitelia sa zhodli na potrebe okamžitej odpovede na novú hrozbu. Na druhý deň armáda spustila operáciu Teplá zima.

Boj 
Podľa informácií z izraelskej armády bolo cieľom útoku v čo najväčšom rozsahu narušiť infraštruktúru ozbrojencov v Gaze. Jedným z  cieľov bola aj kancelária palestínskeho premiéra Ismaila Haníju. Izraelská armáda nasadila jednotky z brigády Givati, ženistov a obrnené jednotky. Pozemné jednotky pôsobili v tesnej spolupráci s letectvom.

Od 29. februára do 1. marca sa Izrael sústredil primárne na letecké útoky zamerané proti skladom zbraní a munície, továrňam na zbrane a  miestam odkiaľ boli rakety odpaľované. Aj napriek izraelským útokom boli militanti schopní odpáliť vyše 200 rakiet. Väčšina smerovala na Sderon, dvadsať na Aškelon a jedna na Netivot.

Po tom, ako bolo za jediný deň odpálených 50 rakiet, izraelská armáda zmenila taktiku. 2. marca vyslala pluk o sile zhruba 2 000 mužov aby zaútočil na mestá na severe Gazy Džabalja a Sadžija. Toto rozhodnutie malo za následok, že Gaza zažila najkrvavejší deň od roku 2002. Palestínčania kládli silný odpor. Podľa niektorých odhadov zomrelo až 70 civilistov. Okrem toho zomreli štyria militanti a dvaja izraelskí vojaci.

Podľa vyhlásení izraelskej armády sa vojakom podarilo 3. marca dostať k továrňam na výrobu zbraní v dvoch mestách. V ten istý deň sa armáda z Gazy stiahla. Premiér Ehud Olmert oznámil ukončenie operácie, no dodal, že letecké útoky budú naďalej pokračovať.

Následky 
K 4. aprílu bolo z Gazy hlásených 110 mŕtvych. Izrael tvrdil, že ide zväčša o militantov, no podľa Palestínčanov šlo predovšetkým o civilistov. Svoje znepokojenie nad počtom civilných obetí (z ktorých veľká časť boli deti) vyjadrila aj izraelská organizácia na ochranu ľudských práv Be-celem. Podľa tejto organizácie bolo medzi obeťami 52 civilistov. Mŕtvi militanti boli zväčša členmi hnutí Hamás a Islamský džihád.

Izraelský minister obrany vyjadril svoju ľútosť nad obeťami z rady civilistov, no zároveň obvinil militantov z používania “ľudských štítov“. Svoje tvrdenia podložil zábermi rakiet odpalovaných z husto obývaných oblastí. Izraelskí politici zároveň nechávali Palestínčanom možnosť na neoficiálne prímerie keď vyhlásili, že zastavia útoky ak prestanú na Izrael dopadať palestínske rakety.

Referencie 
 
 
 
 

Izraelsko-palestínsky konflikt