Mravec hôrny

Mravec hôrny alebo mravec lesný () patrí do čeľade mravcovité a medzi štíhlopáse blanokrídlovce. Tento bežný a rozšírený mravec si vytvára veľké kopcovité hniezda, ktoré pozná každý, kto trávil čas v európskych nížinných lesoch. Tento druh sa prirodzene vyskytuje v Európe a Malej Ázii, no dnes ho môžme nájsť aj v Severnej Amerike. Tento druh je schopný vystreknúť zo zadočku kyselinu mravčiu, túto schopnosť používa väčšinou na obranu. Kyselina mravčia bola prvýkrát extrahovaná v roku 1671 anglickým prírodovedcom John Rayom a to destilovaním veľkého počtu rozdrvených mravcov tohto druhu.

Opis 
Robotnice sú dvojfarebné, červené a tmavo hnedé až čierne. Na chrbte hlavy a promesonotumu majú čiernu škvrnu, ktorej veľkosť sa môže líšiť. Oči majú pokryté zopár mikroskopickými chĺpkami. Zvyšok tela až na záhlavie a nohy majú sporadicky pokrytý dlhými, vzpriamenými chĺpkami. Tento druh mravca je polymorfický, veľkosť robotníc sa pohybuje medzi 4,59 mm a kráľovnej medzi 1215 mm.

Opis kolónie 
Hniezda týchto mravcov sú veľké, nápadné kopulovité kopy, pozostávajúce z trávy, vetvičiek alebo ihličia, často postavené pri práchnivejúcom pni, zvyčajne umiestnené na lesných čistinkách, kde na ne môžu dosiahnuť slnečné lúče. Veľké kolónie môžu mať 100 000 až 400 000 robotníc a 100 kráľovien. F. rufa je vysoko polygénny a často prijíma mladé oplodnené kráľovné z vlastnej materskej kolónie, čo vedie k starým, viackráľovnovým hniezdam, ktoré môžu obsahovať viac ako sto kráľovien produkujúcich vajíčka. Tieto hniezda môžu často merať niekoľko metrov do výšky a šírky. F. rufa je veľmi agresívne teritoriálna a často napadá a zabíja iné druhy mravcov v oblasti. "Svadobné lety" (lety počas, ktorých sa plodné samice a samce pária vo vzduchu,) sa uskutočňujú počas jari a často sú sprevádzané veľmými bojmi medzi susednými kolóniami, vrámci obnovy teritoriálnych hraníc. Nové kolónie vznikajú delením už existujúcich kolónií alebo spôsobom dočasného sociálneho parazitizmu, pričom hostiteľmi sú druhy skupiny F. fusca, najmä F. fusca a F. lemani. Počiatočné  kolónie F. rufa  boli tiež zaznamenané v hniezdach F. glebaria, F. cunnicularia a podobných druhov vrátane rodu Lasius. Kráľovná F. rufa vyženie existujúcu kráľovnú hniezda, nakladie vajíčka a existujúce robotnice sa starajú o jej potomstvo, až kým potomstvo úplne nepreberie hniezdo.

Potrava 
Primárna potrava je sladký sekrét vošiek, ale lovia aj na bezstavovce, ako je hmyz a pavúky, ale vo veľkých množstvách konzumujú aj mŕtve rastliny či živočíchy. Tiež bolo pozorované kŕmenie sa živicou a inými rastlinnými tekutinami. Prispievajú aj k rozširovaniu rastlín ako sú paprade a iné rastliny, ktoré majú olejnaté semienka, ktorých pach ich priťahuje. Tento druh mravcov požiera len mastnú časť semienka, zvyšok vynášajú von z hniezda a odhadzujú. Trasy na ktorých hľadajú potravu, môžu byť až 100 metrov dlhé. Väčšie robotnice boli pozorované, zbierať potravu ďalej od hniezda. F. rufa sa bežne používa v lesníctve a často sa nasádza do oblasti ako forma ochrany proti škodcom.

Poddruhy 
Formica rufa angusticeps, Stärcke, 1947
Formica rufa brevisetosa, Ruzsky, 1926
Formica rufa constricta, Karavaiev, 1929
Formica rufa obscurata, Santschi, 1925
Formica rufa rufopratensoides, Forel, 1874
Formica rufa tshugunovi, Ruzsky, 1914

Iné projekty

Referencie

Zdroje 
Robinson, William H. (2004). Urban Insects and Arachnids: A Handbook of Urban Entomology. Cambridge University Press. p. 247. ISBN 0521812534.
http://www.bbc.co.uk/naturestop40/ep1/s39.shtml
Charles Earle Raven (1986). John Ray, naturalist : his life and works. Cambridge University Press. ISBN 0-521-31083-0.
Yarrow, I. H. H. 1955a. The British ants allied to Formica rufa L. (Hym., Formicidae). Trans. Soc. Br. Entomol. 12: 1-48 http://www.antwiki.org/wiki/images/9/90/Yarrow_1955a.pdf
Wright PJ, Bonser R & Chukwu UO (2000). "The size-distance relationship in the wood ant Formica rufa". Ecological Entomology. 25 (2): 226–233. doi:10.1046/j.1365-2311.2000.00253.x.

Mravcovité
Takmer ohrozené druhy