Bit

Bit je názov základnej jednotky informácie. Ako skratka sa používa bit alebo b. Používa sa v teórii informácie a v informatike. Bit môže nadobúdať jednu z dvoch logických hodnôt. V praxi nadobúda vždy jednu z dvoch vzájomne sa vylučujúcich stavov, ako „pravda“ – „nepravda“, „zapnutý“ – „vypnutý“, nula – jedna.

História a názov 
Termín prvýkrát použil Claude E. Shannon, otec teórie informácie, vo svojej práci z roku 1948. Názov vznikol ako skratka spojenia „binary digit“, čo je zároveň slovná hračka pretože bit v angličtine znamená aj kúsok/štipka. Pôvod termínu Shannon pripísal Johnovi W. Tukeymu.

Násobky 
Bajt (angl. byte, tiež označované ako slabika) je zoskupenie bitov, pôvodne s premenlivou veľkosťou, no dnes takmer vždy osem bitov. Osembitové bajty, tiež známe ako oktety, sú schopné reprezentovať 256 rozličných hodnôt (28) napr. 0 až 255 zapísané v desiatkovej sústave. Osembitový bajt možno zapísať aj pomocou dvoch štvorbitových zoskupení, známych ako nibble (hláska), ktoré reprezentujú 16 hodnôt (24) a preto sa dajú zapísať jednou cifrou v hexadecimálnej sústave. Napríklad 0 až 255 v desiatkovej sústave zodpovedá 00 až FF. V niektorých architektúrach počítačov pozostáva slovo zo 16 bitov, dvojslovo z 32 bitov. Pozri veľkosť slova.

Termíny pre veľké množstvá informácie sa tvoria pridaním štandardných predpôn; kilobit (Kb, Kbit), megabit (Mb, Mbit), gigabit (Gb, Gbit). Existujú však nedorozumenia týkajúce sa týchto jednotiek a ich skratiek, pozri podrobne v článku binárny prefix. Hoci je jasnejšia symbolika používať „bit“ pre bit a „b“ pre bajt, „b“ sa často používa pre bit a „B“ pre bajt (v sústave SI je však „B“ skratkou pre Bel).

Napríklad:

 predpony s použitím symbolov sústavy SI, napr.: 1 kilobit (kb) = 103 bitov = 1000 bitov alebo 1 megabit (Mb) = 106 bitov = milión bitov
 binárne predpony podľa štandardu IEC, napr. kibibit (Kib) = 210 bitov = 1024 bitov alebo mebibit (Mib) = 220 bitov

V praxi sa však niekedy, vzhľadom k historickým okolnostiam, využívajú predpony SI pre binárne hodnoty (1kB = 1024 bitov namiesto 1000 bitov). Zjednodušene povedané, používa sa nepresné označenie pretože odchýlka je menej ako 3%.

Počet bitov a stavov 
Bit nadobúda vždy jednu z dvoch hodnôt. Pomocou jedného bitu možno teda reprezentovať 21 = 2 stavy. Pomocou 8 bitov (1 bajt) možno reprezentovať 28 = 256 stavov. Tabuľka vpravo uvádza počet reprezentovateľných stavov až do šírky 64 bitov, ktorá umožňuje reprezentovať približne 1,844674407×1019 stavov.

Iné 
Isté inštrukcie procesora pracujúce s bitmi (ako xor) pracujú na úrovni manipulácie s bitmi na rozdiel od manipulácie dát ako séria bitov.

V telekomunikáciách a počítačových sieťach sa prenosová rýchlosť zvyčajne označuje v bitoch za sekundu.

Bit v súčasnosti je základná, teda najmenšia jednotka udávajúca množstvo informácie používaná v informatike, zároveň však prebieha intenzívny výskum v kvantovej informatike týkajúci sa qubitov.

Pozri aj 
 binárny prefix
informácia a entropia
 Claude E. Shannon
 bitrate
 qubit
 kapacita počítačových pamätí

Jednotky informácie