Recyklácia

Recyklácia je proces opätovného využitia predtým už použitých materiálov a produktov (napr. recyklácia papiera, farebných a ostatných kovov, skla, plastov a pneumatík, ...). Recyklácia zabraňuje plytvaniu zdrojov, redukuje spotrebu surových prírodných materiálov, redukuje množstvo uskladnených odpadov a redukuje spotrebu energie, čím prispieva k redukcii emisií skleníkových plynov oproti použitiu surových materiálov.

Recyklácia na Slovensku 
V súčasnosti je na Slovensku do programu recyklácie zapojených veľké množstvo obcí, väčšina miest a viaceré, najmä veľké organizácie. Vyčlenené stanoviská majú najčastejšie 2 až 4 druhy kontajnerov na separovaný zber odpadov, ktoré sú farebne odlíšené (zelenásklo, žltáplasty, modrápapier, červenákov, hnedábio odpad). Ale v súčasnosti sa na Slovensku recykluje len asi 0,2 % komunálneho odpadu.

 Papier tvorí asi 20 % odpadu. Recyklácia čiastočne zmierňuje škodlivé dopady výroby papiera. Z vytriedeného „odpadového“ papiera sa v papierňach vyrobí nový, vďaka čomu sa nemusí zoťať toľko stromov a zníži sa množstvo odpadu. Vytriedením okolo 100 ton starého papiera a jeho použitím na výrobu nového sa zachráni cca 1 hektár 100 ročného lesa, ušetrí sa často až 70 % energie. Podľa údajov severoamerickej organizácie pre ochranu životného prostredia Earth Care spotrebuje výroba 1 t papiera zo starého papiera v porovnaní s výrobou z celulózy (primárnej suroviny) len 1/2 vody, znižuje znečistenie ovzdušia o 74 – 75 %, znečistenie vody o 35 % a zachráni 17 stromov. Na Slovensku sa zatiaľ zbiera a recykluje len 34,6 % (v r. 1998), čo je oproti priemeru Európskej Únie málo (takmer o 50%) a žalostne málo oproti najlepším západoeurópskym krajinám, kde vyzbierajú a recyklujú až 70% použitého papiera.
 Sklo tvorí asi 6 % vyhadzovaného odpadu na Slovensku, čo predstavuje cca 100 000 ton (rok 2009), na Slovensku sa recykluje cca 65 000 ton (rok 2009).
 Plasty tvoria hmotnosťou menej než 8 % odpadu, no objemovo oveľa viac, čo je dôležité najmä na skládkach, kde je objem dôležitejší ako hmotnosť. Plasty sú vyrábané väčšinou z neobnoviteľnej ropy, ktorej zásoby sa odhadujú na 40 rokov. Len pri jej doprave uniká ročne do povrchových vôd 3,5 milióna ton. Biologický rozklad plastov v prírode, či na skládkach je dlhodobý, trvá niekoľko desiatok rokov. Pri spaľovaní niektorých druhov plastov unikajú do ovzdušia škodlivé látky. Slovensko recykluje 16% plastov.
 Kovy – tvoria takmer 5 % komunálneho odpadu. Sú recyklované vo väčšej miere, aj vďaka finančnej náročnosti výroby a obmedzenosti zdrojov. Ich výroba je energeticky veľmi náročná a ich ťažba značne poškodzuje prírodu. Slovensko recykluje 34,6  %.
 Textil v odpade tvorí až 4 %, ale ten môže byť často užitočný aj iným spôsobom napr. v charite. Výskumné stredisko VTT zhromažďuje nepotrebné bavlnené oblečenie, ktoré následne rozpúšťajú a z výsledného surového vlákna vyrobia nové odevy.
 Nebezpečné odpady tvoria približne 1 % odpadu, neúmerne však ohrozujú kvalitu zdravia ľudí, sú to rôzne chemikálie a zlúčeniny, ktoré v určitej forme ohrozujú zdravie organizmov a kvalitu prostredia. V dnešnej dobe už ľudstvo vie recyklovať značnú časť nebezpečných odpadov ako sú akumulátory, žiarivky, výbojky a i.

Vyprodukovaný odpad sa triedi, čím sa napomáha k znovuvyužitiu materiálov. Tento spôsob zneškodňovania odpadov je jedným z najvýznamnejších ekonomických nástrojov zhodnocovania odpadov a priamo vplýva na znižovanie poplatkov za zneškodňovanie komunálneho odpadu. Napriek zvyšujúcemu sa množstvu vyprodukovaných najmä plastových odpadov, počet kontajnerov na separovaný zber na Slovensku stagnuje a problémom zostávajú aj regióny, ktoré dodnes nie sú do programu zapojené.

Referencie

Iné projekty 

 
Spôsoby zneškodňovania odpadov
Životné prostredie