Užovkovité

Užovkovité () je čeľaď hadov z taxónu Caenophidia (Colubroidea). Jej presná definícia sa v literatúre mení podľa autora a menila sa aj v priebehu času. Podrobnosti pozri nižšie.

Rozsah definície 
Čeľaď užovkovité (Colubridae) môže byť definovaná niektorým z nasledujúcich rôznych spôsobov (názvy taxónov v nasledujúcich odrážkach majú – kvôli porovnateľnosti – vždy len taký význam, aký majú v systéme nižšie označenom ako „Systém A“):
a) Colubrinae + Ahaetullinae [napr. Wallach et al. 2014]
b) ako bod a) + Calamariinae + Grayiinae [napr. Vidal et al. 2007]
c) ako bod b) + Pseudoxenodontinae + Sibynophinae [napr. Weinstein et al. 2013]
d)  [napr. Figueroa et al. 2016] 
e)  [napr. Zug et al. 2001, Romer 1956]
f) ako bod d) (bez hlavných rodov z Dipsadinae) + Lamprophiidae (bez Atractaspinae v užšom zmysle) + Homalopsidae [napr. Terentev 1961]
g) ako bod d) (staršie bez hlavných rodov z Dipsadinae) + Lamprophiidae (bez Atractaspinae v užšom zmysle) + Homalopsidae + Xenodermidae + Acrochordidae + Elapidae [vrátane Hydrophinae] a novšie + Pareidae [napr. Boulengerov systém]
h) časť Colubrinae + Natricinae [napr. Brehm 1883]
V súčasnosti sa najčastejšie vyskytuje možnosť d) (nižšie označená ako „Systém A“), na konci 20. stor. a začiatku 21. storočia sa najčastejšie vyskytovala možnosť e).

Charakteristika 
Charakteristika závisí od zvolenej definície užovkovitých (pozri vyššie). Nasledujú charakteristiky pre dve hlavné definície užovkovitých: 

Pre definíciu e) (bez Acrochordidae) platí nasledujúca charakteristika: Takto definovaná čeľaď zahŕňa až okolo 63 % všetkých druhov hadov, konkrétne asi 335 recentných a 26 vymretých rodov, resp. asi 2 132 recentných a 79 vymretých druhov (čísla sa vzťahujú na definíciu bez Atractaspididae). Vyskytuje sa po celej Zemi (okrem Antarktídy), a to v jazerách, pobrežných močiaroch, mokradiach v ústiach riek, i na súši, napr. v dažďových lesoch a na púštiach. Užovkovité nemajú funkčný ľavý pľúcny lalok a pletenec zadnej končatiny, v spodnej čeľusti nemajú tzv. os coronoideum, na rozdiel od primitívnejších hadov (slepúšiky, slepániky, veľhady a pytóny) majú pružnejšiu lebku a na rozdiel od veľhadov, pytónov a väčšiny vreteníc majú niekoľko tanierovitých šupín pokrývajúcich hlavu. Spomínané tanierovité šupiny na hlave sú pomerne spoľahlivým identifikačným znakom tejto čeľade. Užovkovité môžu byť nejedovaté alebo jedovaté, pričom jedovaté druhy sú vždy opistoglyfné hady, čiže majú jedové zuby v zadnej časti ústnej dutiny (13 páry jedových zubov), v dôsledku čoho sú pre človeka len málo nebezpečné (s výnimkou niektorých druhov, napr. bojgy stromovej). Niektoré druhy usmrcujú korisť (aj) škrtením. Užovkovité kladú vajcia alebo rodia živé mláďatá.

Pre definíciu d) platí nasledovné: Čeľaď zahŕňa okolo 260 (v závislosti od zdroja 230, 253, 263 a podobne) recentných a okolo 26 vymretých rodov, resp. okolo 1 850 (v závislosti od zdroja 1 649, 1 809, 1 910 a podobne) recentných a okolo 79 vymretých rodov. Čeľaď sa vyskytuje po celej Zemi (okrem Antarktídy). Morfologicky je čeľaď charakterizovaná dobre vyvinutými calyces na hemipenisových kapsách, ďalej centrifugálnym sulcus spermaticus, ktorý sa deli na proximálnej a centrálnej oblasti telesa hemipenisu, a aglyfným chrupom (čiže zuby nemajú kanálik ani ryhu na vypúšťanie jedu). Spomínané calyces však sekundárne zanikli u podčeľade Natricinae.

Na Slovensku sa (pri definícii e aj d) vyskytujú tieto druhy užovkovitých: užovka stromová (Zamenis longissimus), užovka hladká (Coronella austriaca), užovka obojková (Natrix natrix) a užovka fŕkaná (Natrix tessellata).

Systematika

Stav okolo roku 2017

Najbežnejší systém („Systém A“) 
Zdroje:
Slovenské názvy podľa:

užovkovité (Colubridae):
?rod Blythia
?rod Elapoidis
?rod Gongylosoma
?rod Oreocalamus
?rod Poecilopholis
?rod Tetralepis
podčeľaď pravé užovky (Colubrinae) – rody: Aeluroglena, Aprosdoketophis, Archelaphe, Argyrogena, Arizona, Bamanophis, Bogertophis (štíhlovka), Boiga (bojga), Cemophora, Chapinophis (zaraďovaná aj pod Dipsadinae), Chilomeniscus (štíhlovka), Chionactis, Chironius, Coelognathus (užovka/štíhlovka), Coluber (užovka), Colubreolaps, Conopsis, Coronella (užovka/štíhlovka/zmijovec), Crotaphopeltis, Cyclophiops, Dasypeltis (vajcožrút/vajcojed), Dendrophidion, Dipsadoboa, Dispholidus (bojga), Dolichophis (užovka), Drymarchon (užovka/štíhlovka), Drymobius, Drymoluber, Dryocalamus, Eirenis (štíhlovka), Elachistodon (vajcožrút/vajcojed), Elaphe (Orthriophis; užovka/štíhlovka/had), Euprepiophis (užovka/štíhlovka), Ficimia, Geagras, Gonyosoma (štíhlovka), Gyalopion, Hapsidophrys, Hemerophis, Hemorrhois, Hierophis (užovka), Lampropeltis (Stilosoma; hadiarka/užovka/štíhlovka/koralovka), Leptodrymus, Leptophis (štíhlovka), Lepturophis, Liopeltis, Lycodon (Cercaspis; lykodon), Lytorhynchus (štíhlovka), Macroprotodon (bojga), Masticophis (bičovka/užovka/štíhlovka), Mastigodryas, Meizodon, Mopanveldophis, Muhtarophis, Oligodon (zvíjavka), Oocatochus (užovka/štíhlovka), Opheodrys (užovka/štíhlovka), Oreocryptophis (?Oreophis; užovka/štíhlovka), Orientocoluber, Oxybelis (bičovka/bojga), Pantherophis (užovka/štíhlovka), Philothamnus (štíhlovka), Phrynonax, Phyllorhynchus (štíhlovka), Pituophis (užovka/štíhlovka), Platyceps (užovka), Pseudelaphe (užovka/štíhlovka), Psedoficimia, Ptyas (Zaocys; užovka/štíhlovka), Rhamnophis, Rhinobothryum, Rhinocheilus (štíhlovka), Rhynchocalamus, Salvadora (štíhlovka), Scaphiophis, Scolecophis (užovka), Senticolis (užovka/štíhlovka), Sonora (bojga), Spalerosophis, Spilotes (štíhlovka), Stegonotus (zvíjavka), Stenorrhina, Stichophanes, Symphimus, Sympholis, Tantilla (bojga), Telescopus (bojga), Thelotornis (bojga), Thrasops (štíhlovka), Toxicodryas, Trimorphodon, Wallaceophis, Xenelaphis, Xyelodontophis, Zamenis (Rhinechis; užovka/štíhlovka)
podčeľaď Ahaetulliinae (zaraďované aj pod Colubrinae) – rody: Ahaetulla (bičovka), Chrysopelea (štíhlovka), Dendrelaphis (štíhlovka), Dryophiops 
podčeľaď Calamariinae – rody: Calamaria (drobník), Calamorhabdium, Collorhabdium, Etheridgeum, Macrocalamus, Pseudorabdion, Rabdion
podčeľaď Grayiinae – rod: Grayia
podčeľaď Sibynophiinae (= Scaphiodontophiinae) – rody: Scaphiodontopis, Sibynophis (mnohozubec)
podčeľaď Pseudoxenodontinae (niekedy zaraďované ako samostatná čeľaď Pseudoxenodontidae) – rody: Plagiopholis, Pseudoxenodon
podčeľaď Dipsadinae (niekedy zaraďované ako samostatná čeľaď Dipsadidae; niekedy uvádzané ako rozdelené na 2 resp. 3 podčeľade: konkrétne Dipsadinae [v užšom zmysle] a Xenodontinae, resp. Dipsadinae [v užšom zmysle], Xenodontinae a Carphophiinae) – rody: Adelphicos, Alsophis, Amastridium, Amnesteophis, Apostolepis (Parapostolepis), Arrhyton, Atractus, Boiruna, Borikenophis, Caaeteboia, Calamodontophis, Caraiba, Carphophis, Cercophis, Chersodromus, Clelia, Coniophanes, Conophis, Contia, Coronelaps, Crisantophis, Cryophis, Cubophis, Diadophis, Diaphorolepis, Dipsas (slimákovka), Ditaxodon, Drepanoides, Echinanthera, Elapomorphus, Emmochliophis, Enuliophis, Enulius, Erythrolamprus (Liophis, Umbrivaga; bojga), Eutrachelophis, Farancia (zvíjavka), Geophis (zvíjavka), Gomesophis, Hatiophis, Helicops, Heterodon (žabiarka), Hydrodynastes (bojga), Hydromorphus, Hydrops, Hypsiglena (bojga), Hypsirhynchus (Antillophis, Ocyophis, Schwartzophis), Ialtris (Darlingtonia), Imantodes (bojga), Leptodeira (bojga), Lioheterophis, Lygophis, Magliophis, Manolepis, Mussurana, Ninia, Nothopsis, Omoadiphas, Oxyrhopus, Paraphimophis, Phalotris, Philodryas, Phimophis, Plesiodipsas, Pliocercus, Pseudalsophis, Pseudoboa, Pseudoeryx, Pseudoleptodeira, Psedotomodon, Psomophis, Ptychophis, Rhachidelus, Rhadinaea, Rhadinella, Rhadinophaes, Rodriguesophis, Saphenophis, Sibon (slimákovka), Sibynomorphus, Siphlophis, Sordellina, Synophis, Tachymenis, Taeniophallus, Tantalophis, Thamnodynastes, Thermophis, Tomodon, Tretanorhinus, Trimetopon, Tropidodipsas, Tropidodryas, Uromacer, Uromacerina, Urotheca, Xenodon (Lystrophis; žabiarka), Xenopholis
podčeľaď Natricinae (tzv. vodné užovky) (niekedy zaraďované ako samostatná čeľaď Natricidae, ktorá sa potom ojedinele ešte delí na podčeľade Natricinae, Rhadophiinae a Hydraethiopsinae) – rody: Adelophis, Afronatrix, Aphiesma, Anoplohydrus, Aspidura (Haplocercus), Atretium, Balanophis, Clonophis, Haldea, Hebius, Helophis, Herpetoreas, Hydrablabes, Hydraethiops, Iguanognathus, Isanophis, Limnophis, Liodytes, Macropisthodon, Natriciteres (užovka), Natrix (užovka), Nerodia (užovka), Opisthothropis, Parahelicops, Pararhabdophis, Regina (Seminatrix; užovka), Rhabdophis, Rhabdops, Sinonatrix, Storeria (užovka), Thamnophis (užovka), Trachischium, Tropidoclonion, Tropidonophis (užovka), Virginia (užovka), Xenochrophis (užovka)

Poznámky:  
Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Lamprophiidae, Homalopsidae, Pare(at)idae, Xenoderm(at)idae, Acrochordidae (bradavičníkovité) a Elapidae (koralovcovité) [v širšom zmysle].
Pozri aj prehľad v článku Caenophidia
Tento systém uvádza len recentné taxóny.
Tento systém (vrátane prvého systému uvedeného v článku Lamprophiidae) je v tomto článku pomocne označovaný ako „Systém A“. 
Zoznam rodov je primárne podľa Uetz – The Reptile Database (stav marec 2018), ale čiastočne je doplnený podľa Wallach et al. 2014.

Alternatíva 
Alternatívne sa (okrem niektorých vecných zmien v systéme) všetky vyššie uvedené podčeľade klasifikujú ako samostatné čeľade. Z toho vyplýva, že Colubridae je len to, čo je vyššie uvedené pod názvom Colubrinae, a to, čo je vyššie uvedené pod názvom Colubridae, je nadčeľaď Colubroidea (v najužšom zmysle – porov. Colubroidea):

nadčeľaď Colubroidea:
čeľaď Colubridae – t. j. v Systéme A: Colubrinae
čeľaď Calamariidae – t. j. v Systéme A: Calamariinae
čeľaď Sibynophiidae (do roku 2012 niekedy zaraďované pod tunajšie Colubridae) – v systéme A: Sibynophiinae
čeľaď Pseudoxenodontidae – t. j. v Systéme A: Pseudoxenodontinae
čeľaď Dipsadidae v širšom zmysle (t. j. v Systéme A: Dipsadinae):
čeľaď Dipsadidae v užšom zmysle/podčeľaď Dipsadinae – rody (podľa Wallach et al. 2014): Adelphicos, Amastridium, Amnesteophis, Atractus, Chapinophis, Chersodromus, Coniophanes, Coronelaps, Crisantophis, Cryophis, †Dakotaophis, Diaphorolepis, Dipsas, Emmochliophis, Enuliophis, Enulius, Geophis, Hydromorphus, Hypsiglena, Imantodes, Leptodeira, Ninia, Nothopsis, Plesiodipsas, Pseudoleptodeira, Ptychophis, Rhadinaea, Rhadinella, Rhadinophanes, Sibon, Sibynomorphus, Synophis, Tantalophis, Tretanorhinus, Trimetopon, Tropidodipsas, Urotheca, Xenopholis (v Systéme A: časť Dipsadinae)
čeľaď Xenodontidae/podčeľaď Xenodontinae – rody (podľa Wallach et al. 2014): Alsophis, Antillophis, Apostolepis, Arrhyton, Boiruna, Borikenophis, Caaeteboia, Calamodontophis, Caraiba, Cercophis, Clelia, Conophis, Cubophis, Darlingtonia, Ditaxodon, Drepanoides, Echinathera, Elapomorphus, Erythrolamprus, Gomesophis, Helicops, Hydrodynastes, Hydrops, Hepsirhynchus, Ialtris, Lioheterophis, Liophis, Lygophis, Lystrophis, Magliophis, Manolepis, Mussurana, Ocyophis, Oxyrhopus, †Paleoheterodon, Paraphimophis, Parapostolepis, Phalotris, Philodryas, Phimophis, Pseudalsophis, Pseudoboa, Pseudoeryx, Pseudotomodon, Psomophis, ?Pythoniscus, Rhachidelus, Rodriguesophis, Saphenophis, Schwartzophis, Siphlophis, Sordellina, Tachymenis, Taeniophallus, Thamnodynastes, Thermophis, Tomodon, Tropidodryas, Umbrivaga, Uromacer, Uromacerina, Xenodon (vo Systéme A: časť Dipsadinae)
čeľaď Carphopiidae/podčeľaď Carphopiinae – rody (podľa Wallach et al. 2014): Carphophis, Contia, Diadophis, †Dryinoides, Farancia, Heterodon, †Paleofarancia (v Systéme A: časť Dipsadinae)
čeľaď Natricidae – t. j. v Systéme A: Natricinae (+ prípadne Grayiinae)

Stav na konci 20. a zač. 21. storočia

Zug et al. 2001, Grzimek et al. 2003 dostupné online:  a 

Užovkovité (Colubridae):
podčeľaď Colubrinae – t. j. v Systéme A: podčeľade Colubrinae, Ahaetullinae, Sibynophinae, Calamariinae a Psammophiinae a rody Blythia, Elapoidis, Gongylosoma, Oreocalamus, Poecilopholis, Tetralepis, Cyclocorus a Myersophis
podčeľaď Xenodontinae – t. j. v Systéme A: podčeľaď Dipsadinae
podčeľaď Natricinae – t. j. v Systéme A: podčeľade Natricinae a Pseudoxenodontinae a rody Hologerrhum a Psammodynastes
podčeľaď Lamprophiinae – t. j. v Systéme A: podčeľade Lamprophiinae, Pseudaspidinae, Pseudoxyrhopiinae a Grayiinae a rody Buhoma a Montaspis
podčeľaď Homalopsinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Homalopsidae
podčeľaď Pareatinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Pare(at)idae
podčeľaď Xenodermatinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Xenoderm(at)idea + rod Oxyrhabdium

Poznámky: 
 Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Atractaspididae [t. j. v Systéme A: Atractaspidinae v širšom zmysle], Acrochordidae a Elapidae [v širšom zmysle]
 Systém uvádza len recentné taxóny.

Rozsah čeľade Colubrinae má rovnako definovaný Burnie 2001, ktorý však neuvádza vnútorné delenie čeľade.

Zaher 1999 

Užovkovité (Colubridae):
podčeľaď Colubrinae – vrátane Sibynophinae zo Systému A
podčeľaď Calamariinae 
podčeľaď Pseudoxenodontinae
podčeľaď Dipsadinae
podčeľaď Xenodontinae – t. j. v Systéme A: súčasť Dipsadinae
podčeľaď Natricinae 
podčeľaď Boodontinae (inde nazývané: Lamprophiinae) – t. j. v Systéme A: zhruba Lamprohiinae a Pseudaspidinae
podčeľaď Psammophiinae 
podčeľaď Pseudoxyrhopiinae 
podčeľaď Homalopsinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Homalopsidae
podčeľaď Pareatinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Pare(at)idae
podčeľaď Xenodermatinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Xenoderm(at)idae

Poznámky:
Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Atractaspididae [t. j. v Systéme A: Atractaspidinae v širšom zmysle], Acrochordoidae (sic!) a Elapidae [v širšom zmysle]
Systém uvádza len recentné taxóny

Podobný systém má Haaramo 2003

Lexikon der Biologie 2002/2003, Douglas et al. 1995  

užovkovité (Colubridae):
podčeľaď Colubrinae 
podčeľaď Dasypeltinae – t. j. v Systéme A: súčasť Colubrinae (rody: Elachistodon a Dasypeltis)
podčeľaď Calamariinae 
podčeľaď Sibynophinae 
podčeľaď Dipsadinae
podčeľaď Xenodontinae – t. j. v Systéme A: súčasť Dipsadinae
podčeľaď Natricinae 
podčeľaď Lycodontinae – t. j. v Systéme A: časť Lamprophiidae (najmä Lamprohiinae) a časť Colubridae (rôzne podčeľade)
podčeľaď Homalopsinae v širšom zmysle
podčeľaď Homalopsinae v užšom zmysle – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Homalopsidae
podčeľaď Boiginae – t. j. v Systéme A: časť Colubridae (rôzne podčeľade) a časť Lamprophiidae (najmä Psammophiinae)
podčeľaď Pareinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Pare(at)idae
podčeľaď Xenoderminae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Xenoderm(at)idae

Poznámky: 
Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Atractaspididae [t. j. v systéme A: Atractaspidinae v širšom zmysle] (táto čeľaď bola však alternatívne zaraďovaná pod Viperidae alebo úplne či sčasti pod Colubridae), Acrochordidae a Elapidae [v širšom zmysle].
Systém uvádza len recentné taxóny.

Staršie systémy

Terentiev 1961
Čeľad užovkovité (Colubridae) v tomto systéme zodpovedá v Systéme A čeladiam Colubridae a Lamprophiidae (okrem podčeľade Atractaspinae v užšom zmysle a jadra podčeľade Dipsadinae) a čeľadi Hamalopsidae. Čeľaď sa ďalej nedelí.

Poznámky: Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Acrochordidae [t. j. v systéme A: Acrochordidae a Xenodermidae], Amblycephalidae [rody: Haplopeltura, Amblycephalus, Leptognathus, Dipsas a Pseudopareas, t. j. v systéme A: jadro podčeľade Dipsadinae a čeľaď Pareidae], Elapidae [v užšom zmysle] a Hydrophidae. Podčeľaď Atractaspinae v užšom zmysle zo Systému A je v tomto systéme pod Viperidae.

Romer 1956

Užovkovité (Colubridae):
podčeľaď Acrochordinae
podčeľaď Colubrinae – t. j. v Systéme A: čeľaď Colubridae a Lamprophiidae okrem jadra podčeľade Dipsadinae, rodu Dasypeltis a podčeľade Atractaspinae v užšom zmysle (?a okrem podčeľade Pseudoxyrhophiinae)
podčeľaď Dasypeltinae – rod Dasypeltis
podčeľaď Dipsadinae – t. j. v Systéme A: jadro podčeľade Dipsadinae (čiže rody Dipsas, Sibon a Sibynomorphus)
podčeľaď Homalopsinae
podčeľaď Pareinae
podčeľaď Xenoderminae
Poznámka: Elapidae a Hydrophidae tvoria v tomto systéme samostatné čeľade.

Veľmi podobný systém má Darevskij 1969, s tým rozdielom, že 1. má navyše vyčlenenú podčeľaď Boiginae, do ktorej patria napríklad rody Telescopus, Malpolon, Psammophis, Boiga, Dispholidus, Chrysopelea, Dryophis, Oxybelis, Thelotornis, a 2. do podčeľade Dasypeltinae zaraďuje aj rod Elachistodon. Rod Atractaspis je pod Viperidae.

Boulengerov systém 
Zdroje:

Tento systém v tejto podobe pôvodne pochádza od Boulengera (cca. 1893). Ide o delenie užoviek podľa zubov/jedovatosti. Toto delenia sa používalo ako štandardný systém v prvej polovici 20. storočia a potom ešte veľmi často až do 70./80. rokov 20. stor. Mimo taxonómie sa v základných rysoch používa dodnes.

Užovkovité (Colubridae):
aglyfné hady/hladkozubé užovky/hladkozubé hady/hladkozubé/nejedovaté (Aglypha) – t. j. nejedovaté užovky (majú všetky zuby bez ryhy či kanálika)
podčeľaď Acrochordinae (niekedy rozdelené na Acrochordinae v užšom zmysle a Xenoderminae) – t. j. v Systéme A: samostatné čeľade Acrochordidae a Xenodermidae
podčeľaď Colubrinae – t. j. v Systéme A: časť čeľade Colubridae (presnejšie: časť Ahaetullinae, časť Dipsadinae, časť Colubrinae, ako aj podčeľade Natricinae, Calamariinae, Grayiinae, Pseudoxenodontinae a Sibynophinae), časť čeľade Lamprophiidae (presnejšie: časť Pseudoxyrhopiinae, časť Cyclocorinae, časť Pseudaspidinae, ako aj podčeľade Lamprophiinae a Prosyminae) a čeľaď Xenoderm(at)idae
podčeľaď Rhachiodontinae (Dasypeltinae) –t. j. rod Dasypeltis
opistoglyfné hady/brázdozubé hady/hady jedovaté zadnozubé (Opistoglypha) – t. j. užovky s málo účinným jedom (majú zadné zuby s ryhou)
podčeľaď Dipsadomorphinae/Boiginae/nepresne: Dipsadinae – t. j. v Systéme A: čeľaď Colubridae (presnejšie: časť Ahaetulliinae, časť Dipsadinae a časť Colubrinae) a časť čeľade Lamprophiidae (presnejšie: časť Pseudoxyrhopiinae, časť Cyclocorinae, časť Pseudaspidinae, ako aj podčeľade Psammophiinae a Asparallactinae)
podčeľaď Elachistodontinae – t. j. rod Elachistodon
podčeľaď Homalopsinae
proteroglyfné hady/jedovaté užovky/žliebkozubé (Proteroglypha/Colubrina venenosa) – t. j. silno jedovaté „užovky“ (majú predné krátke nesklopné zuby s ryhou)
podčeľaď Elapinae
podčeľaď Hydrophinae

Poznámky: 
Pozri aj historické delenie v článku Caenophidia
Atractaspidinae v užšom zmysle zo Systému A bolo pod Viperidae (Atractaspidinae sú totiž, rovnako ako Viperidae, solenoglyfné hady)
Hady jediace slimáky (čiže v Systéme A: jadro podčeľade Dipsadinae a čeľaď Pareidae) pôvodne v tomto systéme tvorili samostatnú čeľaď Amblycephalidae, ale od 50. rokov 20. stor. sa považovali za súčasť Colubridae (obyčajne ako podčeľade Dipsadinae a Pareinae).

Brehm 1883

Užovkovité (Colubridae) – rody: Coronella [t. j. časť dnešného Lampropeltis a Coronella], Coluber [časť dnešného Coluber], Elaphis [časť dnešného Elaphe], Coryphodon [časť dnešného Coluber a Pantherophis], Zamenis [časť dnešného Hierophis a Elaphe], Periops [časť dnešného Hemorrhois], Rhinechis [t. j. časť dnešného Zamenis], Tropidonotus [časť dnešného Natrix]

Poznámka: Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Acrochordidae, Calamaridae [v Systéme A:Calamariinae], Homalopsidae (vrátane rodu Helicops), Psamophidae [v Systéme A: Psammophiinae], Dryophilidae [dnes časť rodov Chironius, Dendrelaphis, Ahaetulla, Oxybelis], Dipsadidae] [v Systéme A: Dipsadinae a časť rodu Telescopus], Scytalidae [dnes časť rodu Pseudoboa], Elapidae [dnes Elapinae] a Hydrini [dnes Hydrophinae]

Iné projekty

Zdroje