Archimedes zo Syrakúz

Archimedes zo Syrakúz alebo Archimédes zo Syrakúz (, ; * okolo 287 pred Kr. Syrakúzy, Sicília – † 212 pred Kr., Syrakúzy) bol grécky matematik, fyzik, mechanik, vynálezca, astronóm a filozof. Patril k najvýznamnejším matematikom staroveku. Bol zabitý rímskym vojakom pri obrane Syrakúz.
Je po ňom pomenovaný kráter a pohorie na Mesiaci. Jeho meno nesie tiež planétka 3600 Archimedes.

Dielo
Archimeda preslávila účasť na obrane Syrakúz počas rímskeho obliehania v prvej a druhej púnskej vojne, po tom ako vojnové stroje, ktoré navrhol pomáhali zadržať postup Rimanov. Archimedes sa považuje za objaviteľa hustoty a Archimedovho zákona o nadnášaní telesa v tekutine, ktorý objavil počas kúpeľa, načo vybehol nahý na ulicu s pokrikom „heuréka“ – našiel som to. Popísal zavlažovacie zariadenie, ktoré sa dodnes nazýva Archimedova skrutka. Zaviedol pojem ťažiska a spočítal ťažisko rôznych geometrických útvarov.

V matematike dokázal, že pomer obvodu kruhu a jeho priemeru je taký istý ako pomer obsahu kruhu a polomeru na druhú. Nenazýval síce tento pomer π, ale vymyslel metódu, ako ho spočítať s ľubovoľnou presnosťou a spočítal, že jeho hodnota je medzi 3 + 1/7 a 3 + 10/71. 

Dokázal, že pomer povrchu a objemu gule je rovnaký ako pomer povrchu a objemu valca opísaného tejto guli. 

Spočítal súčet geometrickej postupnosti so základom 1/4:

Tento výsledok použil na určenie obsahu plochy pod parabolou. Na výpočty používal heuristickú metódu podobnú dnešnému integrálnemu počtu, ale svoje výsledky zdôvodnil geometrickými dôkazmi. Veľmi málo stredovekých matematikov rozumelo Archimedovým prácam. Mnoho z jeho prác bolo zničených a zachovalo sa iba v latinských alebo arabských prekladoch.

Zhrnutie objavov

 Archimedov zákon
 výpočet obsahu, ťažiska a objemu plôch a telies za pomoci Eudoxovej tzv. exhaustívnej metódy (na rozdiel od neskoršieho infinitezimálneho počtu)
 pomocou kvadratúry kruhu objavil hranice, medzi ktorými je číslo pí (22/7 a 223/71)
 Archimedova špirála
 Archimedovské teleso (trinásť telies, ktoré sú vždy ohraničené pravidelnými mnohouholníkmi dvoch rôznych druhov alebo ktoré sú ohraničené troma rôznymi druhmi mnohouholníkov)

Zaoberal sa aj:

 teóriou páky
 kladkostrojom
 nekonečnou skrutkou (Archimedova skrutka)
 konštrukciou vojnových strojov (vrhače a pod.) - údajné spálenie rímskej flotily pomocou veľkých zrkadiel
 skonštruovanie planetária, ktoré bolo poháňané tlakom vody

Smrť 
V rokoch 213 – 212 pred Kr., počas Púnskych vojen, Rimania pod vedením generála Marca Claudia Marcella obkľúčili Syrakúzy, v ktorých sa nachádzal aj sám Archimedes. Práve tam vzniklo mnoho povier ohľadom bájnych Archimedových vynálezov, ktoré dokázali obranu mesta držať celé dva roky. Podľa legendy Rimanom nakoniec stačilo využiť oslavy Syrakúzanov na počesť bohyne Artemidy. Pri útoku Marcus Claudius vydal rozkaz, aby Archimedovi rímski vojaci neskrivili ani vlas. Stal sa však presný opak. Jeden z rímskych vojakov vtrhol práve do domu Archimeda a našiel ho pri tom, ako do piesku kreslí matematické diagramy. Archimedes, ktorý si v pohrúžení nevšimol ani prítomnosť vojaka na to nakoniec doplatil. Riman mu zakázal kresliť a vtedy fyzik vyslovil slávnu vetu: „Noli tangere circulos meos!“, čo v preklade znamená: „Nedotýkaj sa mojich kruhov!“. Vraj to boli posledné slová, ktoré vyriekol pred svojou smrťou (vojak ho prebodol mečom).

Referencie

Literatúra

Iné projekty

Externé odkazy 

 Fakty o Archimedovi  

Matematici starovekého Grécka
Fyzici starovekého Grécka
Vynálezcovia starovekého Grécka
Astronómovia starovekého Grécka
Filozofi starovekého Grécka
Filozofi obdobia helenizmu
Narodenia v 80. rokoch 3. storočia pred Kr.
Úmrtia v 10. rokoch 3. storočia pred Kr.
Obete vojen
Osobnosti na gréckych poštových známkach
Osobnosti na rumunských poštových známkach