Parazitizmus

Parazitizmus je vzťah, v ktorom jeden organizmus, tzv. parazit, odoberá živiny (organické a anorganické látky) pre svoju existenciu druhému, tzv. „hostiteľovi“, prípadne v ňom žije a tým ho oslabuje. Do tela hostiteľa často parazit vylučuje jedovaté látky nazývané toxíny. Príkladom parazitov sú vírusy. Parazitické organizmy nájdeme medzi baktériami, hubami, rastlinami, i živočíchmi.

Názvy 
Tento vzťah sa označuje i ako cudzopasníctvo, parazitovanie, cudzopasenie , zriedkavo parazitstvo , zriedkavo príživníctvo. Parazit sa niekedy označuje i ako cudzopasník, príživník, zriedkavo cudzopas(es).

Delenie 
Podľa priestorových vzťahov delíme prarazitov na:
 ektoparazity – žijú mimo hostiteľa, alebo na jeho povrchu. Parazitické živočíchy sú napríklad komár, blcha, pijavice, parazitické rastliny Imelo biele, záraza, kukučina, zubovník šupinatý.
 endoparazity – žijú v organizme, vnútri t. j. tkanivách, bunkách, tráviacom trakte, orgánoch atď. hostiteľa (toxoplazma, pásomnice, hlísta detská).

Podľa časových vzťahov k hostiteľovi sa parazity delia na:
 dočasné, 
 stále, a
 periodické. 

Zvláštnym prípadom parazitizmu je hniezdny parazitizmus vtákov, ako napríklad u kukučky jarabej.

Referencie

Literatúra 
 DANIEL, Milan. Tajné stezky smrtonošů. Praha : Mladá fronta, 1985.
 SEDLÁK, Kamil; TOMŠÍČKOVÁ, Markéta. Nebezpečné infekce zvířat a člověka. Praha : Scientia, 2006; ISBN 80-86960-07-2
 VOLF, Petr a kol. Paraziti a jejich biologie. Praha : Triton, 2007;  ISBN 978-80-7387-008-9.
 VOTÝPKA, Jan; KOLÁŘOVÁ, Iva a HORÁK, Petr. O parazitech a lidech. Praha : Triton, 2018; ISBN 978-80-7553-350-0
 ZIMMER, Carl. Vládce parazit: pohled do světa nejnebezpečnějších tvorů planety. Praha : Paseka, 2005; ISBN 80-7185-685-1

Pozri aj
parazitická rastlina

Iné projekty

 
Výživa
Látková premena