Terézia Vansová

Terézia Zuzana Vansová (pseudonymy Johanka Georgiadesová, Milka S., Milka Žartovnická, Nemophila, Neznáma veličina, P. Kronikár, P. Rokytovský, Reseda, Tereza Vansová-Medvecká, Terézka M.; * 18. apríl 1857, Zvolenská Slatina – † 10. október 1942, Banská Bystrica) bola slovenská spisovateľka, predstaviteľka prvej generácie realizmu na Slovensku, zakladateľka ženského časopisu Dennica, funkcionárka Živeny, podporovateľka ochotníckeho divadla a etnografka. 

Jej otec bol Samuel Medvecký, matka Terézia rod. Langová a manžel Ján Vansa.

Životopis 
Pochádzala zo šľachtického rodu Medveckých z Medvedzieho a Malého Bysterca. Jej rodina mala veľký vplyv aj na jej literárnu činnosť. Mala šiestich súrodencov, z ktorých napr. jej sestra Adela bola manželkou spisovateľa Jána Čajaka a neskôr Pavla Dobšinského. Bola staršia z dvojčiat a podľa zápisu v matrike sa narodila o 9. hodine nočnej, mladší brat Juraj Anton sa narodil hodinu po nej. Deň po narodení dostala pri krste mená Terézia Zuzana.

Vzdelanie získala najprv v ľudovej škole v Zvolenskej Slatine, neskôr na súkromnej dievčenskej škole K. Orfanidesa v Banskej Bystrici a v Rimavskej Sobote, no taktiež samoštúdiom.
V roku 1875 sa vydala za evanjelického farára Jána Vansu a odsťahovala sa za manželom do Lomničky (18751882), kde začala písať prvé básne a prózu nielen v slovenčine, ale i v nemčine. Po presťahovaní na Rimavskú Pílu (18821911) sa začína aktívne venovať svojej spisovateľskej kariére. Od roku 1911 žila po manželovom penzionovaní v Banskej Bystrici. Okrem toho, že jej osud neprial a pričla o najbližších (ešte v Lomničke jej zomrel malý synček, v roku 1922 spáchal samovraždu jej manžel), ju postihli aj existenčné problémy, s ktorými musela zápasiť.

Bola zakladateľka a redaktorka prvého ženského časopisu na Slovensku Dennica (18981908 a 19101914), do ktorého prispievali mladí básnici (I. Gall, I. Krasko, F. Votruba), a tak sa stal orgánom nastupujúcej slovenskej moderny. V roku 19201923 redigovala časopis Slovenská žena. Taktiež bola podporovateľka ochotníckeho divadla a rozširovateľka slovenskej tlače. Venovala sa aj etnografii, spolupracovala s družstvom Lipa. Autorka Novej kuchárskej knihy (1914). Zaslúžila sa o založenie rodinnej školy a miestneho odboru Živeny v Banskej Bystrici. Podpredsedníčka ústredia Živeny, členka výboru družstva Lipa.

Tvorba 
Jej diela začínajú niesť znaky realizmu, hoci v jej ranej tvorbe ešte stále pretrváva i náznak idealizmu. Svoje diela sa snaží podávať tak, aby priťahovali čitateľov, no najmä čitateľky. Stala sa priekopníčkou ženského románu, jej diela spočiatku ovplyvňujú také autorky ženských románov, akými je napr. Hedwiga Courths-Mahlerová. Témy jej diel často pripomínajú dnešné bulvárne správy, pretože sa pokúša upútať čitateľov súdobými pikantnými témami. Okrem dobrodružstva ponúka aj pestrý obraz vtedajšej spoločnosti, módy, bývania, takže jej knihy často pripomínajú živé obrazy. Taktiež uverejňuje i životopisy svojich najbližších, ktoré však vychádzajú len v periodickej tlači. Jej román Sirota Podhradských (1889) bol prvým románom slovenskej ženskej spisovateľky.  
Vyzdvihovala česko-slovenskú vzájomnosť, propagovala českú kultúru, najmä diela Boženy Němcovej, ktoré aj prekladala do slovenčiny. Jej politické i osobné záujmy sa odrážali aj v jej tvorbe, rovnako ako jej verejné a spoločenské aktivity a životné skúsenosti. V roku 1927 získala štátnu cenu za román Kliatba.

Autorka niekoľkých divadelných hier.

Pamiatky 
 rodný dom s pamätnou tabuľou a bustou od J. Kulicha (od 1957) vo Zvolenskej Slatine
 dom, v ktorom bývala a zomrela, s pamätnou tabuľou v Banskej Bystrici
 hrob s náhrobníkom v Banskej Bystrici
 rkp. pozostalosť a fotodokumentačný materiál v LAMS a v LHM v Banskej Bystrici, kde sú uložené aj vecné pamiatky
 stála expozícia v LHM v Banskej Bystrici
 pomenovanie ulíc vo viacerých slov. mestách
 Vansovej Lomnička – celoslovenská súťaž žien v umeleckom prednese poézie a prózy
pamätná izba v mestskej galérii v Starej Ľubovni venovaná autorke a histórii Vansovej Lomničky

Dielo

Próza 
 1875 – Moje piesne, cyklus básní v nemeckom jazyku
 1884 – Jedlička, novela
 1884 – Rozsobášení, novela
 1885 – Čo si rozprávali klobúky
 1885 – Suplikant
 1885 – Humoreska
 1886 – Lesť nad lesť
 1886 – Ideál
 1886 – Potopa, divadelná hra pre deti
 1888 – Julinkin prvý bál
 1889 – V salóne speváčky, divadelná komédia
 1889 – Sirota Podhradských
 1890 – Obete márnomyseľnosti
 1892 – Ohlášky
 1893 – Prsteň
 1896 / 1897 – Pani Georgiadesová na cestách, cestopis
 1897 – Svedomie, divadelná hra
 1898 – Nové šatočky
 1901 – Ľúbezní hostia, divadelná hra
 1906 – Môj Jožko, divadelná hra
 1911 – Dve novelky
 1914 – Nová kuchárska kniha
 1919 – Milku dajú na edukáciu
 1919 – Vlčia tma
 1922 – Biela ruža
 1922 – Chovanica
 1922 – Z našej dediny
 1926 – Kliatba, román
 1927 – Boženka – Divočka
 1928 – Ako zo svojho a iná próza
 1930 – Sestry, román
 1931 – Z fary a zo školy
 1933 – Ilenin vydaj a iná próza

Životopisné diela 
 1900 – Terézia Medvecká, rodená Lange, jej matka
 1926 / 1927 – Môj muž, o manželovi Jánovi Vansovi
 1903 / 1904 – Paľko Šuška, novela o chovancovi jej rodičov
 1905 – Danko a Janko, novela opisujúca zážitky z detstva jej manžela a jeho kamaráta Daniela Laučeka

Preklady 
 1928 – Božena Němcová: Babička
 1928 – Božena Němcová: Podhorská dedina
 1930 – Božena Němcová: Pán učiteľ

Zdroje 
 Slovník slovenských spisovateľov. Praha, Libri 1999
 Slovenský biografický slovník. Martin, Matica slovenská 1994

Iné projekty

Externé odkazy 
 Záznam o narodení a krste v matrike evanjelického zboru vo Zvolenskej Slatine, riadok 30; pokrstená ako Theresia Susana Medveczky
 Plné texty diel T. Vansovej
 T. Vansová ako redaktorka časopisu pre ženy Dennica, ktorý vychádzal koncom 19. storočia do začiatku prvej svetovej vojny. Dennica - dostpuné online v Digitálnej knižnici UKB
 

Slovenskí spisovatelia
Ženy v slovenskej literatúre
Slovenskí prozaici
Slovenskí prekladatelia
Príslušníci zemianskeho stavu
Osobnosti na slovenských poštových známkach
Slovenskí šľachtici
Uhorskí šľachtici
Osobnosti zo Zvolenskej Slatiny