Christian August Saský

Christian August Saský (* 9. október 1666, Moritzburg - † 23. august 1725, Regensburg) bol saské knieža, uhorský prímas-kardinál (od r. 1707) a ostrihomský arcibiskup.

Život a kariéra 
Pochádzal z protestantskej rodiny sasko-zeitského kniežaťa Mórica, ktorý bol príslušníkom bočnej kráľovskej línie Wettinovcov, a jeho druhej manželky Doroty Márie Sasko-Wiemarskej. Sprvu si vybral vojenskú kariéru a už ako dvadsaťročný sa zúčastnil na protitureckých bitkách (o. i. sa podieľal na oslobodení Budína). 

Jeho ďalšia životná dráha začala prestúpením na katolícku vieru; vzápätí nato sa stal kňazom. Potom už jeho cirkevná kariéra rýchlo napredovala. V roku 1695, potom ako sa presťahoval do Uhorska, sa stal győrskym biskupom. V roku 1701 bol menovaný za arcibiskupa-koadjútora ostrihomského, 17. mája 1706 bol pápežom Klementom XI. menovaný za kardinála. Po smrti arcibiskupa Leopolda Koloniča sa ujal úradu ostrihomského arcibiskupa 20. januára 1707. Bol jediným cudzincom, ktorý sa stal ostrihomským arcibiskupom. 

V roku 1714 dosiahol hodnosť nemeckého ríšskeho kniežaťa, pre seba, aj ako pre všetkých jeho nástupcov v úrade ostrihomského arcibiskupa. Posledné roky života prežil s podlomeným zdravím v kláštore pavlínov v Marianke. Zomrel v Regensburgu v auguste roku 1725 v čase konania ríšskeho snemu, na ktorom sa osobne zúčastňoval.

Christian August a Bratislava 
K jeho veľkým zásluhám počas pôsobenia vo funkcii ostrihomského arcibiskupa bola aktívna účasť na potláčaní morovej epidémie, ktorá vypukla v Uhorsku na konci roka 1712. Na pamiatku potlačenia morovej nákazy postavili, aj za jeho finančnej pomoci, v roku 1713 na Rybnom námestí v Bratislave morový stĺp, na ktorom je arcibiskupovo meno zvečnené.

22. mája 1712 korunoval v prešporskom Dóme svätého Martina za uhorského kráľa Karola III. a o dva roky neskôr, 18. októbra 1714, za uhorskú kráľovnú aj jeho manželku Alžbetu Kristínu.

Christian August Saský je pochovaný v krypte Katedrály svätého Martina. Jeho osobnosť pripomínala náhrobná doska v dóme, ktorú mu dala zhotoviť jeho rodina ešte v roku úmrtia. Náhrobok vyhotovil viedenský sochár Adolf Konrad von Albrecht podľa návrhu známeho architekta Josefa Emanuela Fischera z Erlachu. Náhrobok sa však nedochoval, pretože padol za obeť Heillerovej regotizácii dómu v druhej polovici 19. storočia. Náhrobok vtedy rozobrali a strednú časť - reliéf s portrétom arcibiskupa - preniesli do kostola klarisiek; dnes je však aj tento reliéf nezvestný.

Iné projekty

Referencie

Zdroje 
 A. Špiesz, Bratislava v 18. storočí, Tatran, Bratislava, 1987
 I. Rusina, Renesančná a baroková plastika v Bratislave, Tatran, Bratislava, 1983

Wettinovci
Arcibiskupi Ostrihomskej arcidiecézy do roku 1918