Medicína

Medicína (z lat. (ars) medicina = lekárstvo, lekárske umenie, umenie liečiť; medicus = lekár), po slovensky lekárstvo, je veda, ktorá sa zaoberá rozpoznávaním (diagnostikou), liečením (terapiou) a prevenciou chorôb. Zahŕňa v sebe zdravotné služby, ktoré slúžia k liečbe chorôb a ochrane pred nimi. Súčasná medicína využíva pri svojej činnosti poznatky biomedicínskych vied, výskumu a zdravotníckych technológií. V bežnej praxi sa pojmom medicína označuje humánna (ľudská) medicína, pre informácie o ďalších druhoch medicíny pozri príslušné články (veterinárna medicína – zverolekárstvo, fytomedicína – rastlinné lekárstvo). Študent medicíny sa označuje aj ako medik.

Základné východiská a definícia medicíny 
Presná definícia medicíny je zložitá. Podľa Málka je medicína každá výskumná a vedecká činnosť, ktorá smeruje k objasneniu etiopatogenézy chorobných stavov, k ich diagnostike, prevencii a liečeniu (konzervatívnemu i chirurgickému), a ktorá cieli k vytvoreniu prostredia optimálneho pre život človeka. Najzákladnejším špecifickým znakom medicíny je to, že predmetom jej skúmania je človek v zdraví i chorobe. Príznačným pre medicínu je poslanie zabrániť chorobným stavom alebo ich s úspechom liečiť. Medicína má vždy dočinenia s osudom človeka, ktorý sa domáha pomoci. Lekár preto musí aktívne pristupovať k lekárskym problémom a konať i vtedy, keď sú teoretické predpoklady ešte kusé. Má povinnosť liečiť aj za veľmi obmedzených znalostí podstaty choroby, kedy je nevyhnutný empirický prístup.

Štandardne pod pojem medicína spadajú odbory, ktoré využívajú postupy a metódy vyučované na lekárskych fakultách. V zásade možno vyhlásiť, že medicína je aplikovaný biologický odbor, ktorý vhodným spôsobom prihliada aj na poznatky ďalších disciplín, najmä z okruhu chémie, psychológie, etiky a práva. Neoddeliteľnou súčasťou medicíny je aj vedecká metóda založená predovšetkým na empírii a následnom zovšeobecňovaní týchto poznatkov pomocou neúplnej indukcie, k čomu je široko využívaná štatistika. Celý koncept medicíny sa nazýva Evidence Based Medicine (EBM, medicína založená na dôkazoch). EBM je relatívne nový koncept; preto v medicíne stále pretrvávajú niektoré aspekty, ktoré sú v zásade non-EBM. Ide najmä rozšírenosť niektorých okrajových terapeutických postupov (napr. podávanie pentoxifylínu, systémová enzymoterapia a podobne), pri ktorých sa očakáva, že sa postupne presunú do oblasti alternatívnej medicíny s prirodzeným úbytkom lekárov zvyknutých tieto postupy voliť.

Základné medicínske vedy 
 Anatómia (náuka o makroskopických štruktúrach organizmu)
 Biochémia (náuka o chemických procesoch v organizme)
 Biofyzika (náuka o fyzikálnych procesoch v organizme)
 Bioštatistika (aplikácia štatistických metód v biologických vedách, nevyhnutná pre plánovanie a vyhodnocovanie medicínskych výskumov a štúdií, a taktiež pre epidemiológiu)
 Cytológia (náuka o bunkách)
 Dietológia (náuka o výžive a jej vzťahu k zdraviu a chorobám)
 Embryológia (náuka o vývoji organizmu)
 Epidemiológia (náuka o demografii chorobných procesov, zahŕňa v sebe aj hygienu)
 Farmakológia (náuka o liečivách a ich účinku)
 Fotobiológia (náuka o vplyve neionizujúceho žiarenia na živé organizmy)
 Fyziológia (náuka o funkcii jednotlivých orgánov)
 Genetika (náuka o génoch a ich úlohe v dedičnosti a prejave na organizmoch)
 Histológia (náuka o mikroskopickom zložení tkanív)
 Imunológia (náuka o imunitnom systéme)
 Mikrobiológia (náuka o mikroorganizmoch)
 Neurovedy (biológia a fyziológia špecializujúca sa na nervový systém)
 Patológia (náuka o chorobách)
 Patologická anatómia (z morfologického hľadiska)
 Patologická fyziológia (z funkčného hľadiska)
 Rádiobiológia (náuka o vplyve ionizujúceho žiarenia na živé organizmy)
 Toxikológia (náuka o škodlivom účinku liečiv a jedov na organizmus)

Špeciálne medicínske odbory

Chirurgia 
 Všeobecná chirurgia
Brušná chirurgia
Úrazová chirurgia
 Kardiochirurgia
 Cievna chirurgia
 Neurochirurgia
 Plastická a rekonštrukčná chirurgia
 Pediatrická chirurgia
 Maxilofaciálna chirurgia
 Ortopédia
 Urológia

Interná medicína 
 Angiológia
 Endokrinológia
 Gastroenterológia
 Gerontológia (geriatria)
 Hematológia
 Infekčné lekárstvo
 Kardiológia
 Nefrológia
 Onkológia
 Pediatria
 Pneumológia
 Ftizeológia
 Reumatológia

Diagnostické odbory 
 Klinické laboratórne vedy
 Hematológia
 Klinická biochémia
 Klinická mikrobiológia
 Klinická patológia
 Nukleárna medicína
 Rádiológia

Ďalšie hlavné špeciálne odbory 
 Andrológia
 Anestéziológia
 Dermatológia
 Fyziatria
 Gynekológia a pôrodníctvo
 Intenzívna medicína
 Klinická genetika
 Letecké a kozmické lekárstvo (angl. Aerospace medicine)
 Neurológia
 Oftalmológia
 Otorinolaryngológia
 Pediatria
 Praktické lekárstvo
 Preventívne lekárstvo
 Verejná zdravotná starostlivosť
 Pracovné lekárstvo
 Psychiatria
 Detská psychiatria
 Geriatrická psychiatria
 Neuropsychiatria
 Sociálna psychiatria
 Súdna psychiatria
 Stomatológia
 Venerológia

Interdisciplinárne odbory 
 Algiatria
 Biomedicínske inžinierstvo
 Cestovná medicína
 Environmentálna medicína
 Evolučná medicína
 klinická farmakológia
 Laserová medicína
Medicína katastrof
 Medicínska informatika
 Nemocničná medicína
 Nozológia
 Paliatívna medicína
 Potápačské lekárstvo alebo Pretlaková medicína (angl. diving medicine, hyperbaric medicine)
 Sexuálna medicína
 Súdne lekárstvo
 Športové lekárstvo
 Zdravotná etika
 Množstvo ďalších medicínskych vied, napr.: tropická medicína

Alternatívna a doplnková medicína 

Alternatívna medicína je súbor liečebných metód, ktoré sú niektorými považované za alternatívu ku klasickej medicíne. Niektoré jej postupy prinášajú praktické výsledky a po vedeckom overení sú presunuté do klasickej medicíny. Väčšina má sporný účinok a nezriedka môže poškodiť zdravie a ohroziť život pacienta.

Iné projekty

Externé odkazy