Mario Botta

Mario Botta (* 1. apríl 1943, Mendrisio, Švajčiarsko) je súčasný švajčiarsky architekt. Patrí do obdobia postmoderny 20. storočia.

Štúdium 
V súkromných podmienkach pracoval ako kreslič od svojich päťnástich rokov vo firme u architektov Tita Carloniho a Luigiho Camenische v Lugane, kde v šestnástich rokoch navrhol svoj prvý dom.

V roku 1961 sa stal asistentom a dostal svoj prvý samostatný projekt na návrh fary v Genestreriu. Na základe prvých skúseností odišiel v tom istom roku študovať na umelecké lýceum Liceo Artistico do Milána. Od roku 1964 študoval na Instituto Universitario di Architecttura v Benátkach. Na tejto významnej škole vyučovali aj Carlo Scarpa a historik umenia Giuseppe Mazzariola. Práve Scarpa Bottovi ukázal inováciu modernej architektúry v neoracionalizme. V roku 1965 sa podieľal s Julianom de le Fuentem a Josém Oubreriem v ateliéri Le Corbusiera na jeho poslednom projekte novej nemocnice v Benátkach.

Pred koncom štúdia v roku 1969 sa stretol s Louisom I. Kahnom, ktorý v tej dobe v Benátkach pripravoval výstavu v Palazzo Ducale a ponúkol mu pomoc a naďalej asistoval s dokončením plánov pre Palais Congres. Kahn Bottu zásadne ovplyvnil vo svojich teóriách o účele a funkčnosti budovy. 

Po ukončení školy, v roku 1970 si Mario Botta založil svoj ateliér, kde začal stavať najmä rodinné domy, prevažne vo Švajčiarsku. Sú koncipované ako dedinské domy s lineárnou a asymetrickou štruktúrou.

Súčasnosť 
V súčasnosti Mario Botta tvorí vo svojom ateliéri v Lugane. Okrem toho sa venuje aj  pedagogickej činnosti; pôsobí ako navštevujúci profesor na École Polytechnic Federale v Lausanne a prednáša po celom svete.

Znaky jeho tvorby 
Centrálne osi často nesú stupne smerom na sever, výhľad na juh a prepracovaná kompozícia svetlíka ako vrchol stavby. Forma jeho domov je jednoduchá, kde exteriér je nezávislý od interiéru. Svojimi návrhmi interpretuje vzťah medzi človekom a okolitým prostredím, zvažuje jeho kultúrne koreňe a identitu. Pracuje s racionálnymi aj iracionálnymi aspektmi procesu architektonickej tvorby. Niektoré jeho stavby kombinujú pruhy tehlového muriva striedajúce sa s kameňom, tak ako ich môžeme vidieť na milánskej katedrále alebo na starých domoch v Ticine. Rád pracuje s prírodnými materiálmi a svetlom - čisté geometrické formy, hranol či valec sú spracované a orientované podľa slnka. 
Realizuje kostoly a synagógy, administratívne budovy, školy aj banky. Za typickú stavbu tejto doby považuje múzeum. Sebavedomé civilizácie podľa neho nemali potrebu obracať sa k minulosti, avšak dnešná spoločnosť, v snahe zachrániť zlomky vyšších hodnôt, buduje stovky múzeí, ako miest novej spirituality. Botta v tomto duchu realizuje v polovici 90-tych rokoch napríklad Múzeum moderného umenia v San Franciscu.

Design 
Okrem  architektúry sa venuje aj navrhovaniu nábytku, napr. stoličky, pohovky. Jeho návrhy nábytku sa vyznačujú čistými líniami a použitím oceľových trubiek. Navrhuje aj lampy.
V roku 2000 Botta navrhol vázu a karafy.

Členstvo 
 1982 - Commission Federale Svizzera delle Belle Arti
 1983 - čestný člen Bund Deutscher Architeckten (BDA)
 1984 - čestný člen American Institute of Architects (AIA)

Projekty a realizácie

Verejný priestor

Kostol Santo Volto 2000-2006 
Je jasne viditeľný z Piazza Piero della Francesca, ako nový kostol, ktorý pôsobí veľkolepým dojmom. Mnohí návštevníci ho považujú za orientačný bod.

Petra Winery v Suvereto, Taliansko 2001-2003  
Budova je umiestnená na svahu odkiaľ vedie rozsiahly vinohrad. Má tvar valca, ktorý je z kameňa, zrezaný v smere svahu. Po stranách má dve krídla so stĺporadím smerujúce k moru. Pôsobí plastickým dojmom. Predná časť s centrálnym kamenným valcom je na vrchole doplnená o vegetáciu, presne tak, ako je typické pre Toskánsko. Na prvom poschodí v centrálnom valci je veľa priestoru a dlhá chodba, ktorá preniká k horám a končí na kamennej stene.

Kostol v Seriate, Taliansko 2001-2004 
Na návrh novej stavby starého kostola boli použité obdĺžnikové tvary. Kostol so štvorcovým pôdorysom má hranu dlhú 25 metrov a vysokú 23 metrov. Fasáda je pokrytá prírodným kameňom. Na steny vo vnútri kostola bolo použité pozlátené drevo. Vnútorný priestor ponúka len tvary vo forme stien, pozdĺž ktorých prúdi svetlo smerom dolu zo 4 strešných okien. Kameň na múroch v exteriéri pôsobí staro a hladko.

Wellnes centrum, Berg Oase 2003-2006 
Táto budova je postavená na svahu v horách. Mario Botta sa snažil navrhnúť niečo, čo dokazuje boj medzi prírodou a človekom. Predstavoval si postaviť ju bez budovy, len ako vynárajúce sa časti, ako stromy. Snažil sa zaujať návštevníkov kurióznymi tvarmi.

Watarium, súčasná umelecká galéria, Japonsko, 1985-1990 
Budova má pravidelný tvar s trojuholníkovým pôdorysom, ktorý sa nachádza medzi križovatkou a hlavnou cestou. Zbiehanie dvoch fasád je zdôraznené vykrajovaným nárožím, kde sa nachádza núdzové schodisko. Dlhý rez, ktorý sa zmenšuje do stredu fasády, je ukončený dlhou obdĺžnikovou bodovou.

Ďalšie stavby 
 Nové kasíno v Capione, Taliansko 1990
 Kyobo tower v Soule, Južná Kórea 1999 – 2003
 Foundation Martin Bodmer, Knižnica a múzeum v Cologny, Ženeva 1998-2003
 Leeum- Samsung múzeum umenia v Soule, Južná Kórea 1995-2004
 Rekonštrukcia Divadla alla Scala v Miláne, 2002-2004
 Budova Ethniki, Atény, Grécko, 2001-2006
 Tour de Moron, Švajčiarsko, 1998-2004
 Múzeum Jean Tinguely, Basel, 1993-1996
 Hlavný autobusový terminál, Lugano, Švajčiarsko, 2000-2002
 Knižnica v Dortmunde, Nemecko, 1995-1999
 Centro Cirique Continenti Officies  and residences, 1986-1992
 Stredná škola, 1972-1977
 Vedecká univerzita, Cittá della Pieve, Taliansko, 1993-2000
 Monnument for the Cembre de la Sierra, Bolívia, 1996
 Divadlo a kultúrne centrum Andre Malrane, Chambry, Francúzsko, 1982- 1987
 Noemova archa, Jeruzalem, Izrael, 1995-2001
 Národné športové centrumv Tenero, 1990/1998-2001
 Múzeum moderného umenia, San Francisco, USA, 1989-1995
 Národná banka Grécka v Aténach, 1998-2001
 Gottardo bank, Švajčiarsko, 1982-1988
 Villeurbane, Francúzko, 1984-1988
 Union banka, Švajčiarsko, 1986-1995
 Bruselská Laubert Banka, Švajčiarsko, 1987/1993-1996
 Swisscom Building Bellizona, Švajčiarsko, 1988-1989
 La Fortezza, Holandsko, 1990-2000
 Harting office, Nemecko, 1999-2001

Súkromný priestor 
Rodinný dom v Montagnola, Ticino, Švajčiarsko, 1989-1994
Rodinný dom v Riva San Vitale, Ticino, Švajčiarsko, 1971-1973 - situovaný v horách pri jazere Lugano. Z domu vedie úzky kovový most, pretože priestor je veľmi stiesnený a je fyzickým spojením domu a okolia. 
Kruhový dom v Stabio, Ticino, 1980-1982 - budova má kruhový pôdorys a otvory boli zrezané naprieč severojužnej osi, kadiaľ prechádza svetlo. Objem je rozložený na 3 poschodia, rozdelený na dennú a nočnú časť. Zámerom bolo vyhnúť sa rozdielu medzi okolitými budovami. 
 Rodinný dom v Ligornetto, Ticino, Švajčiarsko, 1975-1976
 Vila v Bernareggio, Taliansko, 1991-1998/2000
 Rodinný dom v Berganzona, Ticino, Švajčiarsko, 1984-1988
 Dva víkendové domy v Cardada, Ticino, Švajčiarsko, 2000-2002

Kostoly a synagógy

Katedrála, Evry, Francúzsko, 1988- 1995 
Okrúhla stavba, inšpirovaná byzantskými kostolmi, je 34 metrov vysoká a 38,4 metra široká. Bola postavená z tehál. V interiéri sa nachádzajú lavičky pre 800 osôb, ďalšie sú na galérií. Oltár a krstiteľnica je z mramoru, tiež navrhnuté Bottom. Vrch zrezaného valca je opäť zaplnený vegetáciou.

Ďalšie stavby 
 Parish kostol Blessed Odorico of Pordenone, Taliansko, 1987-1992
 Kostol v Santirana di Merate, Taliansko, 1988- 1995
 Kaplnka Sv. Márie, Monte Tamaro, Ticino, 1990-1996
 The cymbalista synagogne Heritage centre, Izrael, 1996-1998
 Kostol na Malpeskom letisku, Miláno, Taliansko, 1997-1998
 Kostol Sv. Joh, Mogno ,Maggia valley ,  Švajčiarsko, 1992-1998
 Drevený model Borrominiho kostola San Carlo alle Quattro Fontane v Ríme, Švajčiarsko, 1999
 Kaplnka Azzano di Seravezza, Taliansko, 2000-2001
 Fasáda pre kostol v  Genestrerio, Ticino , Švajčiarsko, 1999-2003

Iné projekty

Zdroje 
 GLANCEY J.: Moderní architektura. Praha: Albatros, 2004
 JODIDIO P.: Mario Botta. Kolín: Taschen GmbH, 2003
 JODIDIO P.: Současní architekti. Bratislava: Slovart, 2003

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka

Švajčiarski architekti