Hrabušice

Hrabušice () sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

Polohopis 
Obec sa nachádza v západnej časti Hornádskej kotliny a na severných svahoch Slovenského raja. Asi  južne od obce sa začína prielom Hornádu. Spišská Nová Ves je vzdialená , Poprad  a Kežmarok .

Susedné obce 
Spišský Štvrtok, Betlanovce, Letanovce, Stratená, Vernár, Vydrník, Jánovce

Ulice 
Hlavná, Obchodná, Partizánska, Nová, ul. Slovenského raja, Gaštanová, Bernolákova, Lúčna, Zelená, Hviezdoslavova, Letná, Zimná, Jarná, Tomašovská, Emila Makovického

Vodné toky 
Hrabušický potok (hov. Vydrničanka); Hornád

Vodné plochy 
 smer na juh vodná nádrž Palcmanská Maša.

Dejiny 
Archeologické nálezy datujú osídlenie okolia Hrabušíc už v latenskej dobe, z ktorej sa tu našlo sídlisko púchovskej kultúry. Najstaršie písomné správy o „(villa) Compositi“ pochádzajú z roku 1279, názov „Capusdorf“ bol použitý v roku 1284 a „Káposztafálva“ v roku 1440. Pod názvom „Hrabusicze“ vystupuje v roku 1773 a súčasný názov bol ustálený okolo roku 1927. 

Hrabušice, ktoré sa vyvíjali ako trhové mestečko patrili do spoločenstva Spišských Sasov a od roku 1465 bola majetkom Spišského hradu. Jarmočné právo užívala v rokoch 15821638 a obyvatelia sa živili najmä poľnohospodárstvom a poľovníctvom. V obci bol mlyn, píla, pivovar, hámre a vysoká pec. Pri sčítaní v roku 1787 v nej žilo 843 obyvateľov v 97 domoch, v 60. rokoch 19. storočia bola centrom slovenského národného hnutia na Spiši. Dnes sú Hrabušice vstupnou bránou do Slovenského raja a profilujú sa ako významné regionálne stredisko cestovného ruchu a turizmu.

Názov 
Vývin názvu obce
 1279 - (villa) Composita
 1284 - Capusdorf
 1307 - Kabuzdorf
 1328 - Kabisdorf
 1440 - Kaposztafalva
 1773 - Hrabusicze
 1786 - Harbussice
 1920 - Hrabušice

Nemecký názov: Kabsdorf, Kapsdorf 
Maďarský názov: Káposztafalva

Politika

Predsedovia MNV 
19451946 Jozef Lučivjanský – predseda RNV
19461948 Jozef Staš 
19481954 Ján Sutor
19541957 Štefan Novotný
19571964 Ján Sutor
19641968 Ján Krtus (vzdal sa funkcie 13.8.1968)
19681971 Jozef Kapsdorfer a Emil Barabas (zastupujúci predsedu)
19711975 Ján Lapšanský
19751989 Štefan Kukura (v rokoch 19751976 zastupujúci predseda)

Obecné zastupiteľstvo 
Obecné zastupiteľstvo malo v rokoch 19901994 26 poslancov. V rokoch 19941998 ich počet poklesol na 14 (8 KDH, 4 HZDS, 2 SDĽ). Neskôr v rokoch 19982002 12 poslancov (4 KDH, 4 SDĽ, 2 HZDS, 2 SNS). V rokoch 20022006 9 poslancov (3 KDH, 3 SDĽ, 2 ANO, 1 NEKA), a roku 20062010 rovnaký počet poslancov (5 KDH, 3 SMER-SD, 1 SF).

Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

Najčastejšie priezviská v obci v roku 1995 sú Kroščen/Kroščenová (145/139×) a Žiga/Žigová (42/42×).

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol Svätý sv. Vavrinca, jednoloďová románsko-gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria, bočnou kaplnkou a predstavanou vežou, z druhej tretiny 13. storočia. Úpravami prešiel na začiatku 15. storočia, keď bolo zbúrané pravouhlé presbytérium a nahradené polygonálnym. Bola pristavaná aj severná bočná kaplnka a sakristia zaklenutá valenou klenbou. V roku 1782 prešiel barokovými úpravami, keď bola novo zaklenutá loď. V roku 1916 kostol vyhorel, poškodená bola najmä veža, ktorá bola následne prestavaná. Presbytérium je zaklenuté krížovou klenbou s rebrami s klinovitou profiláciou a loď pruskými klenbami. Z románskych detailov sa dochoval južný ústupkový portál s polkruhovou archivoltou a výmaľbou v tympanóne zo začiatku 15. storočia znázorňujúcu scénu Ukrižovania a združené okná veže. Hlavný oltár sv. Vavrinca je gotický krídlový z rokov 1510-1515, podieľala sa na ňom dielňa Majstra Pavla z Levoče a Majstra Hansa T. V skrini sú sochy Panny Márie, sv. Vavrinca a Štefana protomartýra z dielne majstra Pavla. Na vnútorných krídlach sú 4 tabule so scénami zo života sv. Vavrinca, na vonkajších stranách pašijový cyklus, 4 obrazy sú maľované podľa drevorytov H. L. Schäufeleina. Predela je prázdna, v nadstavci sú gotické sochy sv. Štefana kráľa, Ladislava, Imricha a baroková socha sv. Michala archanjela. Bočný oltár sv. Anny má gotickú skriňu so súsoším Metercie z rokov 1515-1520. V nadstavci je gotická socha sv. Barbory z prvej polovice 16. storočia. Krstiteľnica je renesančná pieskovcová s tepaným vrchnákom z roku 1656 od M. Zimmermana. Kazateľnica je rokoková z roku 1760. V sakristii sa dochovalo gotické lavabo dekorované vimperkom a krabmi. Organ od neznámeho majstra je z rokov 1783-1791. Fasády kostola sú členené oknami s lomeným oblúkom a opornými piliermi. Okná presbytéria majú gotické kružby. Veža so združenými románskymi oknami je ukončená ihlancovou helmicou.

 Hrabušický hrad, alebo Marcelov hrad, archeoloická lokalita zaniknutého hradu z prvej polovice 13. storočia. Nachádza sa na Zelenej hore pri Hrabušiciach. Začiatkom 15. storočia bol už opustený. V jeho hradbách vybudovali bratrícke vojská v polovici 15. storočia tábor. Po odchode bratríkov Levočania v druhej polovici 15. storočia hradby zničili. Zo stavieb zostali len značne deštruované základy a zvyšky hradieb.

 Čákiovský kaštieľ, dvojpodlažná trojtraktová baroková stavba na pôdoryse obdĺžnika s manzardovou strechou, z roku 1777. Úpravami prešla v 19. storočí. Dnes sa tu nachádza rímskokatolícka fara. V interiéri sa nachádzajú valené klenby s hrebienkami a lunetami a pruské klenby. Fasády sú členené nárožnou bosážou a oknami s profilovanými osteniami s klenákmi. Priečeliu dominuje trojosový rizalit členený vysokým pilastrovým rádom a ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. Okná prízemia sú prekryté barokovými mrežami.

 Ľudový dom č. 466 v časti Píla, jednopodlažná trojdielana päťpriestorová zrubová stavba z roku 1874. Úpravami prešiel v roku 1970 a 2003. Šindľom pokrytá sedlová strecha s podlomenicopu a došteným štítom je ukončená bubníkom a hálkou.

Pravidelné podujatia 
12.februára sa od roku 2004 koná vyhodnotenie súťaže „Ilustrácia“ na počesť hrabušického rodáka E. Makovického. Súťaž je určená pre deti. V roku 2004 len pre žiakov ZŠ Hrabušice, od 2005 pre deti združenia Mikroregión Sever.

Turistika 

Z obce je prístupných niekoľko významných turistických atrakcií Národného parku Slovenský raj:
 Prielom Hornádu po  turistickej značke cez rázc. Hrdlo Hornádu
 Kláštorisko cez rázc. Hrdlo Hornádu alebo Podlesok
 roklina Suchá Belá cez lokalitu Podlesok  po  turistickej značke
 dolina Veľkej Bielej vody po  turistickej značke cez Podlesok

Školstvo 
Základná škola s materskou školou – Hlavná 369

Občianska vybavenosť

Farský úrad 
 Rímskokatolícky – Hlavná ulica 600 
Katolíckí farári pôsobiaci v Hrabušiciach:
 
17101711  Vojtech Šiserovič
17111714  Juraj Janovič
17141717  Štefan Koterbakovič
17171738  Ján Magassy
17381740  Jan Augustin Švábenský
17401775  Matej Sartoris
17751776  Ignác Klaus
17761791  Ján Kraitzer
17911806  Jozef Schechovič
18061813  Ján Lipter
18131817  Ján Čamrda
18171869  Michal Kolársky (1789, Buglovce – 1869, Hrabušice)
18691906  Ján Raáb (1824, Rožňava – 1906, Gánovce)
19061948  Ľudovít Sax (18561948)
19481958  Július Hromada (18991960)
19581984  Pavol Dobránsky (1922, Markušovce -?)
19841996  ThDr. Štefan Boržík, PhD. (* 1949, Studenec)
19962011  Mgr. Andrej Barnáš (* 1969 Lesnica)
2011 2014  PhDr. Pavol Kula
2014 - Mgr. Ľubomír Cvengroš

Osobnosti obce

Rodáci 
 Štefan Lángoš (* 1897 – † 1984), lesný inžinier a historik
 Emil Makovický (* 1908 – † 1986), maliar
 Jozef Telgársky (* 1919 – † 1998), spisovateľ
 Pavol Breier (* 1921 - † 2014), lekár-parazitológ, fotograf a publicista

Referencie

Externé odkazy 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Spišská Nová Ves