Jedľové Kostoľany

Jedľové Kostoľany sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce v Nitrianskom kraji.

Polohopis 
Obec leží na severe zlatomoraveckého okresu v údolí zovretom zo severu pohorím Tribeč a z juhu Pohronským Inovcom. Obecný chotár sa rozprestiera na strete dvoch geologických podloží tvorených jadrovými a sopečnými pohoriami. Do severnej časti chotára zasahuje krasové územie - Kostoliansko-lehotský kras, charakteristický výskytom zaujímavých útvarov (jaskyne Lom, Kamenec či viacero vyvieračiek a prameňov). 

Najvyšším bodom v okolí obce je Bresov vrch (722 m n.m.) severovýchodne od obce (nad miestnou časťou Bresovo).

Z hydrologického hľadiska najvýznamnejším vodným tokom je rieka Žitava pretekajúca južným okrajom obce. Východne od obce priberá sprava svoj najdôležitejší prítok na tomto území - riečku Žitavicu.

Do katastra obce patrí dvanásť vzdialenejších osád, nazývaných štále.

Obec má iba cestné spojenie (odbočkou z cesty č. 5114 vedúcej z okresného mesta na územie susedného Banskobystrického kraja).

Dejiny 
Prvá historická zmienka o obci pochádza z roku 1075. Na začiatku 14. storočia sa Jedľové Kostoľany spomínajú v súvislosti so súpisom majetku panstva západne ležiaceho Hrušovského hradu. Od štyridsiatych rokov 16. storočia sa Kostoľany dostali pod tureckú správu a ostali v nej až do odchodu Turkov z územia Slovenska na konci 17. storočia. Vtedy obec prešla pod topoľčianske panstvo.

Jedľové Kostoľany majú aj svoju banícku minulosť. V južnej časti kostolianskeho katastra sa v minulosti využívalo hnedouhoľné ložisko. O jeho existencii svedčí o.i. názov jednej z osád - Uhoľná Baňa.

V rámci územnosprávneho členenia patrili Jedľové Kostoľany v dejinách do Tekovskej župy (v Uhorsku aj v prvej Česko-Slovenskej republike); po vzniku Slovenskej republiky v roku 1939 sa stali súčasťou Nitrianskej župy a po skončení druhej svetovej vojny súčasťou Nitrianskeho kraja. Po úprave územnosprávneho členenia v roku 1960 sa stali súčasťou vtedajšieho okresu Zlaté Moravce a Západoslovenského kraja. Do súčasnej úpravy (v roku 1996) boli súčasťou okresu Nitra; od toho roku patria do okresu Zlaté Moravce Nitrianskeho kraja.

Kultúra a zaujímavosti

Pamiatky 
 Živánska veža, stredoveká strážna veža z lomového andezitu na pôdoryse kruhu zo 14. storočia. Nachádza sa juhovýchodne od obce sa na hrebeni kopca vypínajúcom sa nad ohybom rieky Žitava. Bola postavená na ochranu cesty z Novej Bane do Požitavia. Pôvodne patrila k Hrušovskému hradu, neskôr mala byť obývaná zbojníkmi. Veža bola pôvodne päťpodlažná. 

 Rímskokatolícky kostol Všetkých svätých, jednoloďová neskorobaroková stavba so segmentovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z rokov 1796-1796. Nachádza sa v centre obce na miernom návrší v areáli cintorína. Stojí na mieste staršej stavby. Interiér kostola je zaklenutý pruskou klenbou. Nachádza sa tu voľný neskorobarokový obraz Všetých svätých z 90. rokov 18. storočia, z tohto obdobia pochádza aj kamenná krstiteľnica. Kostol má hladké fasády so segmentovo ukončenými oknami. Veža vyrastá zo štítového priečelia vo forme rizalitu, ukončená je zvonovitou helmicou.

 Socha sv. Jána Nepomuckého, kamenná klasicistická socha z roku 1823. Obnovou prešla v roku 1931, ako udáva nápis s vročením na pilieri.

Iné projekty

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Jedľové Kostoľany

Referencie

Zdroj 
 kol. autorov, Slovensko Dejiny, Obzor, Bratislava, 1978
 
 Oficiálna stránka obce

 
Obce okresu Zlaté Moravce