Rýchlostná cesta R1 (Slovensko)

Rýchlostná cesta R1 (R1) je rýchlostná cesta na Slovensku, ktorá po svojom dokončení bude spájať mestá Bratislava, Trnava, Sereď, Nitra, Nová Baňa, Žarnovica, Žiar nad Hronom, Zvolen, Banská Bystrica a Ružomberok. Pred rokom 1989 bola na časti trasy súčasnej rýchlostnej cesty R1 plánovaná výstavba diaľnice D65. Táto diaľnica bola v zmysle uznesenia vlády ČSSR č.286/1963 zaradená do doplnkovej siete diaľnic s predpokladom realizácie po roku 2000. Trasa diaľnice D65 začínala v Trnave a pokračovala cez Nitru, Zvolen, Lučenec a Rožňavu až do Košíc. Napriek deklarovanému začiatku výstavby až po roku 2000, začala výstavba ešte pred rokom 1989 a to formou prestavieb a preložiek už existujúcej cesty I.triedy I/51, v krátkych úsekoch medzi Trnavou a Nitrou. Táto skutočnosť je dnes hlavnou príčinou stavu, kedy cesta R1 nemá paralelnú cestu I.triedy a to v celom úseku z Trnavy až do Nitry, keďže postupne bola existujúca cesta I. triedy I/51 v tomto úseku v takmer celom rozsahu prestavaná na rýchlostnú cestu. Výstavba pred rokom 1989 ale postupovala pomaly pričom preložky a prestavby boli realizované iba v polovičnom profile. V roku 1999 v rámci celkového prehodnotenia trás diaľnic a vytvorenia kategórie rýchlostných ciest, bola diaľnica D65 z plánov úplne vypustená a v trase Trnava, Nitra, Zvolen a Banská Bystrica bola nahradená novozriadenou rýchlostnou cestou R1, v zbytku trasy zo Zvolena do Košic bola diaľnica D65 nahradená novozriadenou rýchlostnou cestou R2. Uznesením vlády č. 406/2010 bola cesta R1 doplnená o úsek Banská Bystrica, Slovenská Ľupča a Ružomberok, kde sa má cesta R1 napojiť na diaľnicu D1. V zmysle uznesenia vlády č. 457/2011 začala NDS a.s. prípravu ďalšieho novozriadeného úseku R1, a to z Mostu pri Bratislave až po Vlčkovce. Cesta R1 má v tomto úseku vo vzdialenom horizonte vytvoriť paralelnú komunikáciu k diaľnici D1 medzi Bratislavou a Trnavou. Celková plánovaná dĺžka je 268 kilometrov, z ktorých je v súčasnosti v prevádzke 174,6 km a v štádiu prípravy 93,4 km. S ohľadom na zatiaľ presne neurčenú trasu v úseku z Vlčkoviec do Mostu pri Bratislave je takmer isté, že sa údaje o celkovej dĺžke cesty R1 a údaje o dĺžke úsekov v príprave ešte zmenia. R1 je súčasťou európskych ciest E58, E77, E571 a E572. V križovatke Nitra - Západ sa cesta R1 rozdeľuje na R1 v smere do Zvolena a rýchlostnú cestu R1A, ktorá vznikla v 70.tych a 80.tych rokoch minulého storočia prestavbou niekdajšej cesty I/51 a vedie do mesta Nitra, kde končí v križovatke ciest I/64, I/65 a I/51. V minulosti, pred sprejazdnením cesty R1 v úseku Nitra, Západ - Selenec, bola súčasná cesta R1A označená ako R1. V zmysle Harmonogramu prípravy a výstavby projektov cestnej infraštruktúry z apríla 2021 bude do konca roku 2028 sprejazdnený a rozostavaný iba jeden úsek cesty R1 a to úsek Banská Bystrica - Šalková. Dokončenie cesty R1 sa tak odsúva pravdepodobne k roku 2050.

Prehľad úsekov rýchlostnej cesty R1

Priebeh výstavby rýchlostnej cesty R1 
Bližšie informácie o celej histórii výstavby diaľnic na Slovensku sa nachádzajú v článku: História výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku

Výstavba rýchlostnej cesty R1 sa začala už v 70. rokoch. Vtedy sa nezávisle od seba začala prestavba úsekov ciest I/51 (Trnava – Báb) a I/66 (Banská Bystrica – Kováčová). V tom čase sa však neuvažovalo o zriadení kategórie rýchlostných ciest a preto boli aj tieto nové úseky kategorizované ako cesty I. triedy s výhľadom ich zaradenia do siete diaľnic po roku 2000. V rovnakom režime bol v 80. rokoch postavený 17,2 km dlhý Šášovské Podhradie – Budča. Úsek Sereď – Pata bol vybudovaný len v polovičnom profile, preto sa v polovici 90. rokov začalo s dobudovávaním na štvorpruhovú cestu. Celý 13,1 km dlhý z Trnavy do Serede úsek kompletne sprejazdnili 15. júla 2000. 

Koncom 90. rokov sa začala výstavba na Pohroní. Ešte v roku 1996 sa začala výstavba obchvatu Žarnovice. Ten sa staval v dvoch etapách, v polovičnom profile ho otvorili v roku 1998, úplného dokončenia sa dočkal až 25. októbra 2006. 10. decembra 1997 sa začalo s etapovitou výstavbou úseku Tekovské Nemce – Rudno nad Hronom, ktorý bol dokončený 28. októbra 2003. Úsek Rudno nad Hronom – Žarnovica bol vo výstavbe v období od 7. júla 2004 do 25. októbra 2006 a úsek Budča – Kováčová od 1. júla 2001 do 5. novembra 2004. V marci 2008 začali stavať chýbajúci úsek Žarnovica – Šášovské Podhradie, ktorý mal byť pôvodne dokončený v júni 2010, ale otvorený bol až 20. januára 2011. 

Úseky medzi Nitrou a Tekovskými Nemcami a obchvat Banskej Bystrice sú súčasťou takzvaného druhého balíka PPP projektov. Koncesná zmluva s dodávateľom stavby a budúcim správcom postavenej rýchlostnej cesty bola podpísaná v apríli 2009. Vtedy sa začali aj prvé prípravné práce súvisiace s výrubom drevín a čiastočnými prekládkami inžinierskych sietí. 27. augusta 2009 došlo k finančnému uzatvoreniu výstavby, takže výstavba rýchlostnej cesty bude financovaná za pomoci súkromného kapitálu. Spoločnosť GRANVIA, a.s., je ako koncesionár poverená naprojektovaním, výstavbou a prevádzkovaním tohto úseku rýchlostnej cesty R1 počas 30 rokov. Úsek Nitra – Tekovské Nemce stál 800 miliónov €.

V roku 2009 sa takisto začalo uvažovať o možnom predĺžení rýchlostnej cesty ďalej cez masív Nízkych Tatier až po Ružomberok, kde by sa napojila na diaľnicu D1. Boli vypracované aj predbežné plány, ktoré počítajú s viacerými mostami a tunelmi, takže výstavba úseku Banská Bystrica – Ružomberok si vyžiada nemalé finančné investície. Podľa ministra dopravy, Jána Počiatka (2012) by sa tento takmer 50-kilometrový úsek mohol tiež stavať ako PPP-projekt. Viac informácií malo byť známych na jeseň 2012, kedy mal rezort predstaviť svoj plán výstavby diaľnic a rýchlostných ciest. Súčasne sa uvažuje o predĺžení cesty R1 až po Bratislavu, čím by sa vytvorila alternatíva pre diaľnicu D1. V súčasnosti sa s projektom PPP pre účely výstavby cesty R1 už neuvažuje a výstavba má byť hradená zo štátneho rozpočtu alebo z finančných prostredkov Európskej Únie.

Budúcnosť výstavby

Banská Bystrica - Slovenská Ľupča, I. etapa Banská Bystrica - Šalková, v príprave

Úseky rýchlostnej cesty R1

Most pri Bratislave – Vlčkovce 
Tento plánovaný úsek s dĺžkou 42,1 km predstavuje trasu prepojenia diaľnice D4 a rýchlostnej cesty R1. Začiatok úseku je na diaľnici D4 pri obci Most pri Bratislave a koniec na rýchlostnej ceste R1 v križovatke Sereď-západ. Trasa vedie prevažne rovinatým územím. Bola spracovaná technická štúdia a štúdia realizovateľnosti. Začiatok výstavby je v roku 2018 v zmysle plánov výstavby NDS a.s. určený až po roku 2040.

Nitra 

Úsek tvorí tzv. "Južný obchvat krajského mesta Nitra", ktorý však výraznejšie neodľahčil dopravnú situáciu v meste. Jeho dĺžka je 12 km, stavba sa uskutočnila od augusta 2010 do októbra 2011. Podľa plánov z roku 2006 mali byť náklady na výstavbu 17 056 894,38 € (513 856 000 Sk) pri financovaní zo štrukturálneho fondu, štátneho rozpočtu a Národnej diaľničnej spoločnosti. Súčasťou úseku je aj privádzač Selenec, ktorý bude vytvorený odbočkou z I65. Na úseku sa bude nachádzať mimoúrovňová križovatka. Privádzač je však hudbou budúcnosti ak sa vôbec niekedy zrealizuje nakoľko bol "hodený" mestu na riešenie. Na "obchvate" navyše chýba minimálne EXIT Agrokomplex. EXIT Cabajská vedie neďalekej donedávna pokojnej vilovej štvrti a smeruje tranzit do centra a na Nové Zámky cez mestské časti Horné a Dolné Krškany.

Nitra – západ – Selenec 
Úsek R1 s dĺžkou 12,589 km bol budovaný od roku 2009 v rámci PPP projektu spoločnosťou Granvia a do užívania bol odovzdaný 28. októbra 2011. Plánované náklady z roku 2007 boli 196 971 054,90 € (5 933 950 000 Sk) pri financovaní zo štrukturálneho fondu, štátneho rozpočtu a zdrojov Národnej diaľničnej spoločnosti. Na úseku sa nachádza 12 mostov, 2 mimoúrovňové križovania, investícia si vyžiada, preloženie najmä ciest II. a III. triedy, miestnych komunikácií a poľných ciest.

Selenec – Beladice 
Úsek s dĺžkou 18,967 km, ktorý spája Nitru a Beladice, bol budovaný od roku 2009 v rámci PPP projektu spoločnosťou Granvia a do užívania bol odovzdaný 28. októbra 2011. Podľa plánov z roku 2007 by mala výstavba stáť 275 084 378,94 € (8 287 192 000 Sk). Na úseku bude 18 mostov, dve mimoúrovňové križovania a stredisko správy a údržby rýchlostných ciest. Investícia si vyžiada preloženie inžinierskych sietí, ciest I. a III. triedy.

Beladice – Tekovské Nemce 
14,31 km dlhý úsek bol budovaný od roku 2009 v rámci PPP projektu spoločnosťou Granvia a do užívania bol odovzdaný 28. októbra 2011, napája na R1 Zlaté Moravce. Podľa plánov z roku 2007 by mala výstavba stáť 96 193 387,77 € (4 897 922 000 Sk) pri financovaní zo štrukturálneho fondu, štátneho rozpočtu a Národnej diaľničnej spoločnosti. Nachádza sa tu 20 mostov, dve mimoúrovňové križovatky, obojstranné odpočívadlo Tekovské Nemce. V rámci investície boli preložené cestné komunikácie.

PPP na úseku Nitra – Tekovské Nemce 
Za celý troj-úsek Nitra – Tekovské Nemce štát zaplatil spoločnosti Granvia okrem samotnej výstavby na údržbu cesty 130 miliónov €. Za 30 rokov tak celkovo zaplatí za viac než 46 kilometrový úsek takmer 4 miliardy €. Otvorenie celého projektu pritom meškalo o mesiac, miesto v septembri sa otváral v októbri. Spoločnosť Granvia totiž nestihla odovzdať všetky dokumenty, napríklad požiarnej ochrany. Medzi koncesionárom (spoločnosťou Granvia) a rezortom dopravy pod vedením Jána Figeľa (KDH) nastali spory aj po otvorení. Ministerstvu sa nemali pozdávať sumy, ktoré Granvia vyžadovala.

Obchvat Novej Bane 
Obchvat Novej Bane je tvorený 5,28 km dlhým úsekom R1, ktorý je v prevádzke od roku 2003. Staviteľom úseku bol Doprastav, a.s. Súčasťou úseku je aj neskôr budované Stredisko správy a údržby rýchlostných ciest Nová Baňa, ktorého výstavba sa začala v septembri 2012 a celá stavba bola odovzdaná do užívania 11. novembra 2014.

Rudno nad Hronom – Žarnovica 
Tento úsek R1 končí tesne pred Žarnovicou, pokračovaním bude obchvat Žarnovice. Dĺžka úseku je 9,955 km, v prevádzke je od októbra 2006. Celkové náklady na výstavbu dosiahli 73 579 394,31 € (2 216 652 833 Sk). Zhotoviteľom úseku bola firma Doprastav, a.s. a Strabag, a.s. Úsek je konštruovaný pre navrhovanú maximálnu rýchlosť 100km/h. Na úseku sa nachádza 7 mostov, odpočívadlo Voznica s parkoviskom.

Žarnovica – Šášovské Podhradie 
Tento úsek tvoriaci obchvat Žarnovice bol budovaný v dvoch etapách. Prvá s dĺžkou 9,675 km bola budovaná v rokoch 2008 – 2010, nachádza sa tu 11 mostov a dve mimoúrovňové križovatky. Druhá etapa dlhá bola budovaná v rozmedzí rokov 20082011, jej dĺžka je 8,372 km. Na úseku sa nachádza 10 mostov a jedna mimoúrovňová križovatka.

Budča – Kováčová 
Tento úsek s dĺžkou 2,855 km nahradil nevyhovujúcu cestu I. triedy v okolí Zvolena. Zhotoviteľom stavby bol Doprastav, a.s., výstavba prebehla v rokoch 2001 – 2006.

Kováčová – Banská Bystrica 
V júni 2014 NDS zrušila dva výjazdy z R1 do Banskej Bystrice vo smere na Zvolen. Po zrušení výjazdu na Radvanskú ulicu sa do Radvane bude dať dostať z križovatky o 700 metrov ďalej. Výjazd na Zvolenskú cestu pri Kremničke bol tiež zrušený. Jeho alternatívou je výjazd na Zvolenskú cestu pri hypermarkete Tesco. V novembri 2017 bola v procese územného konania križovatka Kremnička. Protihluková stena v dĺžke 5,02 km bola v štádiu štátnej expertízy.

Obchvat Banskej Bystrice 

Severný obchvat Banskej Bystrice je zatiaľ posledný postavený úsek R1 smerom na Ružomberok, ktorý zároveň slúži ako severný obchvat Banskej Bystrice. Výstavba sa začala v roku 2009 a celý úsek bol odovzdaný do užívania 27. júla 2012. Úsek je dlhý

Banská Bystrica – Ružomberok a iné alternatívy 
Úvahy o pokračovaní R1 cez masív Nízkych Tatier smerom na Ružomberok existujú už niekoľko rokov. Jedným z hlavných problémov realizácie sú finančné prostriedky, ktoré budú musieť byť na projekt vyčlenené. V lete 2012 štát cenu odhadol na 1,6 miliardy €. Diskusia sa vedie aj o spôsobe realizácie stavby. Hovorca ministra dopravy sa v júni 2012 vyjadril: "PPP sa vylúčiť nedá, ale zas je ešte veľmi skoro povedať, že to pôjde cez PPP." Podľa informácií z augusta 2012 sa s pokračovaním R1 smerom na Ružomberok nepočítalo, keďže projektová príprava nebola tak ďaleko, aby sa na stavbu mohli využiť prostriedky eurofondov na roky 2007 až 2013. O spôsobe financovania sa ešte nerozhodlo, ministerstvo dopravy však počíta s čerpaním eurofondov. V roku 2014 si NDS objednala novú štúdiu realizovateľnosti. Po zverejnení výsledkov štúdie v júni 2016 sa ráta so štrnástimi kilometrami tunelov. Najdlhší Tunel Hradište by mal merať osem kilometrov.    

V marci 2017 bola založená mestami na trase Trstená – Ružomberok – B. Bystrica – Zvolen –  Krupina – Šahy "Iniciatíva stredné Slovensko" podporujúca dostavbu rýchlostnej cesty R1, oravských úsekov R3, a tiež chýbajúcich úsekov R2 v smere na Lučenec.

V júni 2017 bol stav úsekov takýto:
 Banská Bystrica - Slovenská Ľupča, 8,10 km, tender projektu DSP 2018
 Slovenská Ľupča - Korytnica, 14,90 km, proces dokumentácie pre územné rozhodnutie
 Korytnica - Liptovská Osada, 11,50 km, proces EIA
 Liptovská Osada - Ružomberok, Juh, 9,51 km, proces EIA
 Ružomberok, Juh - Križovatka I/18, 2,73 km, tender projektu DÚR a DSP 2018
 Križovatka I/18 - Križovatka D1, 4,60 km, proces EIA
V novembri 2017 bol úsek Banská Bystrica - Slovenská Ľupča vo fáze príprave pre stavebné povolenie, úseky Ružomberok, Juh - Križovatka I/18 a Križovatka I/18 - Križovatka D1 v procese dokumentácie pre územné rozhodnutie. Ostatné úseky boli v rovnakej fáze.

V októbri 2020 bol medializovaný zámer vykonať s Útvarom hodnota za peniaze štúdiu o prepojenia R1 s D1. Medzi možnosťami je prepojenie po navrhovanej trase R1 (opísanej vyššie) alebo trasou R3 cez Martin. Vedením R1 cez Národný park Nízke Tatry a Národný park Veľká Fatra by mohlo mať vážnejšie ekologické dopady ako využitie trasy R3. Nevýhodou spojenia po osi D1 – Martin – Turčianske Teplice – Kremnica – R1 je predpokladaná nižšia používanosť. Výhodou je menší zásah do prírody a menej nákladnejších tunelov. Náklady vedenia R1 z Banskej Bystrice do Ružomberka sú odhadované na 1,8 miliardy eur. Analytik Ján Kovalčík navrhol aj tretiu variantu: prepojenie Banskej Bystrice s Martinom. Štúdia by mala byť realizovaná v roku 2021.

Hustota dopravy 
Hustota dopravy na rýchlostnej diaľnici R1 podľa sčítania SSC z roku 2015.

Pozri aj 

 Zoznam diaľnic na Slovensku
 Zoznam rýchlostných ciest na Slovensku
Harmonogram výstavby diaľnic a rýchlostných ciest

Referencie

Iné projekty

Zdroje 
 Národná diaľničná spoločnosť 
 Rýchlostná cesta R1
 Rýchlostná cesta R1, projekt PPP 

1
Doprava v Nitre
Doprava v okrese Trnava
Doprava v okrese Galanta
Doprava v okrese Nitra
Doprava v okrese Zlaté Moravce
Doprava v okrese Žarnovica
Doprava v okrese Žiar nad Hronom
Doprava v Žiari nad Hronom
Doprava v okrese Zvolen
Doprava vo Zvolene
Doprava v okrese Banská Bystrica
Doprava v Banskej Bystrici
Doprava v okrese Ružomberok