Slovná zásoba

Slovná zásoba (iné názvy: lexika, lexikón, slovník) je súhrn slov a výrazov určitého jazyka, a to tak jednotlivé vrstvy slovnej zásoby (neutrálna, expresívna atď.), ako aj súhrn výrazov jedného autora či jedného diela (Kukučínov slovník a i.).

Charakteristickým znakom slovnej zásoby, na rozdiel napr. od gramatiky, je jej neustála zmena, ktorá súvisí najmä so zmenou života daného národa (príslušníkov jazyka).

Okrem diferenciácie podľa slovných druhov možno uviesť nasledujúce členenia slovnej zásoby:

Diferenciácia z hľadiska aktívnosti 
 Aktívna slovná zásoba: slová zrozumiteľné všetkým príslušníkom daného jazyka a bežne používané
 Pasívna slovná zásoba: slová zrozumiteľné menšej či väčšej časti príslušníkov daného jazyka, ale bežne nepoužívané

Diferenciácia zo štylistického hľadiska 

 1. Neutrálna lexika: slová, ktoré vyjadrujú iba vecný logický obsah. Tvoria základ slovnej zásoby. V jazykovom prejave vyniká ich štylistická neutrálnosť a bezpríznakovosť. Nazývajú sa tiež nocionálne – štylisticky bezpríznakové slová.
 2. Štylisticky príznaková lexika:
 Hovorová lexika: slová vyznačujúce sa štylistickou príznakovosťou a ohraničenosťou. Ohraničenosť spočíva v tom, že hovorové slová sa používajú v spontánnej, nepripravenej, neoficiálnej komunikácii. Charakteristické rysy:
 hegemónia intomačnej zložky (Áno, máš to vidieť, ten ti príde!, Ja sa mu budem klaňať)
 uvoľnenosť vetnej i kompozičnej skladby
 nedodržiavanie čistej štýlovej roviny pri výbere lexik. jednotiek
 porušovanie spisovnosti prejavu (nemäkčenie, porušovanie dĺžky, nárečové, slangové slová ) 
 silné zastúpenie univerbizácie a substantivizácie príd. mien (litrovka, káblovka, diplomovka, nočná, pán hlavný,...)
 časté používanie expresívnych výrazov (zlatko, starký, papať, frflať)
 Knižná lexika: Slová, ktoré sa používajú v písomnej podobe spisovného jazyka. Patria sem:
 kancelarizmy – lehota, položka, faktúra, splnomocnenie
 žurnalizmy – kampaň, opozícia, veľmoc, rozvojový
 exotizmy – šerif, mister, lady, kuli
 poetizmy – vesna, luna, tieseň, žertva, priam, bujný, prelestný
 biblizmy – svätyňa, oltár, spasenie, anjel, zatratiť, rajský
 Terminologická lexika (Odborná lexika) obsahuje odborné názvy (termíny). Je to súbor slov, ktoré zaručujú presnosť a jednoznačnosť vo vedeckom dorozumievaní.

Diferenciácia z hľadiska expresivity a emocionálnosti 
Expresivitu môžeme charakterizovať ako:
 formálnosť a významová nápadnosť
 nezvyčajnosť a osobitosť
 nápadnosť použitého jazykového prostriedka v konkrétnom kontextovom prostredí
 vyššia miera uplatnenia subjektu vo vyjadrovaní
 slová, ktorých predmetný význam sa dopĺňa citovým, resp. vôľovým zafarbením
 každý emocionálny prvok je súčasne expresívny, ale neplatí to opačne

Medzi kladné expresívne slová (eufemizmy) patria:
 familiarizmy - starký, starká, môj, moja, zlatko
 hypokoristiká – strýčko, dedko, tetuška, Janko, Betka, Tonko, Kubko – rodinné zdrobňujúce slová
 laudatíva (lichotivé slová) – zlatko, miláčik, Janíčko, holúbok, patria sem aj priezviská vydatých žien s príponou „– ka“ – Kováčka, Kráľka, Obedka,...
 detské (maznavé slová ) – bacať, bakaný, buvať, havo
 melioratíva (zjemňujúce slová) – ich používanie je zväčša motivované snahou zakrývať, zjemňovať nepríjemné skutočnosti, napr. opiť sa (mať náladu), zomrieť (usnúť, odísť na večný odpočinok), je škaredý (nie je najkrajší)

Medzi záporné expresívne slová (dysfemizmy) patria:
 pejoratíva (hanlivé slová) – sú protipólom eufemizmov – chrapúň, darebák, čaptoš, zdochnúť (umrieť), ožrať sa (opiť sa), patria sem i vulgárne slová – lotor, sviňa, zmija
 ironicky zafarbené slová – hostinec (mokrá štvrť), hodiny (cibule)
 posmešné slová – kikiríkať (hovoriť vysokým hlasom)

Do expresívnej vrstvy patria i deminutíva (zdrobňujúce slová) – nožík, guľka, kačiatka, dievčatko) a augmentatíva (zveličujúce slová): domisko, psisko, chlapisko

Diferenciácia z hľadiska pôvodu 
 Domáce slová
 Prevzaté slová

Diferenciácia z hľadiska doby používania 
 archaizmy a zastarané slová
 neologizmy
 ostatné

Diferenciácia z hľadiska odvodenosti 
 Základové slová
 Odvodené slová

Diferenciácia z hľadiska sémantických vzťahov medzi jednotkami lexiky 
 synonymá
 homonymá
 antonymá
 ostatné

Jazykoveda