Biologická antropológia

Biologická antropológia (iné názvy: fyzická antropológia (v širšom zmysle), antropológia (v užšom zmysle), antropobiológia, zriedkavo: bioantropológia, nepresne: biológia  človeka - angl. human  biology, v 19. stor. aj prírodopis človeka) je veda študujúca variabilitu, morfológiu a fyziológiu ľudského organizmu v rámci rôznych rasových, etnických a kultúrnych skupín populácie v priestore a čase. 

Študuje mechanizmy biologickej evolúcie, genetickej dedičnosti, ľudskej adaptability a (druhovej) rozličnosti, integruje primatológiu, morfológiu a paleontológiu vo vzťahu k ľudskej evolúcii.

Dejiny 
Zakladateľmi fyzickej antropológie ako samostatného vedného odboru boli v polovici 19. storočia Paul Pierre Broca (1824-1880) a Franz Boas (1858-1942). Fyzická antropológia teda vznikla  skôr, ako boli publikované známe dve kľúčové teórie 19. storočia:
 evolučná teória Charlesa Darwina (evolúcia)
 teória genetickej dedičnosti Gregora Mendela (genetika)

Niektoré rané štádiá biologickej antropológie sú dnes zavrhnuté ako pseudovedecké. Týka sa to predovšetkým antropometrie, ktorá využívajúc meranie istých častí ľudského tela (napr. lebky - tzv. cefalitický index) robila závery o charaktere, správaní a nadaní danej osoby.

Členenie

Wolf 1977
biologická antropológia:
fyzická  antropológia (v najužšom zmysle)
paleoantropológia
historická antropológia
etnická antropológia
Podobne (s vynechaním historickej antropológie) je zadelená "antropológia" (t.j. podľa obsahu hesla biologická antropológia) v Malej československej encyklopédii. Ako náplň takto vymedzenej fyzickej antropológie (v užšom zmysle) sa tam uvádza, že sa "zaoberá ontogenézou a variabilitou telesných znakov."

Freudig et al. 2004 
prírodovedno-biologicky orientovaná antropológia/prírodovedná antropológia:
fyzická biológia (v užšom zmysle)/somatológia:
antropobiológia (biológia človeka)
paleoantropológia
humánna genetika (prechod medzi fyzickou antropológiou a humánnou genetikou tvorí rasová náuka)
medicínska antropológia

Prechod od prírodovednej k neprírodovednej antropológii (napr. kultúrnej antropológii) tvorí sociálna antropológia v nemeckom ponímaní (vrátane demografie) a etnológia.

Soukup 2005 
klasické disciplíny fyzickej antropológie (v šišom zmysle):
fyziologická a morfologická antropológia
paleoantropológia
vývinová antropológia
osteológia
ľudská genetika
Okrem toho fyzická antropológia využíva poznatky disciplín anatómia, etológia, primátológia, biochémia, populačná genetika, molekulárna genetika, evolučná biológia, ekológia a ďalších biolgických disciplín.

Enc. Beliana 1999 
antropológia/biologická antropológia:
paleoantropológia
prehistorická antropológia a historická antropológia
vývinová antropológia
etnická antropológia
antropogenetika (humánna genetika)
molekulová antropológia
fyziologická antropológia
ekológia človeka
klinická antropológia 
kriminalistická antropológia (kriminálna antropológia)  a forenzná antropológia (súdna antropológia) 
ergonomická antropológia (priemyselná antropológia)
športová antropológia

Aplikovaná antropológia vytvára predpoklady na využitie poznatkov a metód antropológie v iných vedných odvetviach (v spoločenskej praxi).

Referencie

Externé odkazy 
 Americká asociácia fyzických antropológov
 Mapping Transdisciplinarity in Human Sciences 
 Fundamental Theory of Anthropology

Antropológia
Biológia