Prešov

Prešov (, , ) je krajské mesto ležiace v Prešovskom kraji. Prešov má približne 84 824 obyvateľov (sčítanie obyvateľov k 1. 1. 2021) a je tak tretím najľudnatejším mestom na Slovensku. Má štyri katastrálne časti: Prešov, Šalgovík, Solivar a Nižná Šebastová. Patrí do košicko-prešovskej aglomerácie a je prirodzeným kultúrnym, hospodárskym, dopravným a administratívnym centrom regiónu Šariš.

Polohopis 
Krajské mesto Prešov leží vo východnej časti Slovenska na sútoku riek Torysa a Sekčov v Košickej kotline. Obklopujú ho Slanské vrchy z východu a Šarišská vrchovina zo západu. V meste sa križujú cesty I/18 (PopradMichalovce), I/68 (smer Stará Ľubovňa), I/20 (smer Košice), diaľnica D1 (PopradKošice) a rýchlostná cesta R4 (Svidník  Košice). Prešovom vedie železničná trať Košice – Muszyna, na ktorú sa pripájajú trate do Humenného a Bardejova. Košice ležia  južne, Poprad  západne, Bardejov  severne a Vranov nad Topľou  východne.

Časti mesta 
Samosprávne mestské časti. Územné obvody samosprávnych mestských častí:

 Obvod číslo 1: Sídlisko III, Sídlisko Mladosť, Rúrky, Kráľova hora
 Obvod číslo 2: Sídlisko II, Kalvária, pod Kamennou baňou, pod Wilecovou hôrkou, Borkút, Vydumanec, Kvašná voda
 Obvod číslo 3: sever mesta, Mier, Šidlovec, Dúbrava, Surdok, Kúty, Širpo, Nižná Šebastová
 Obvod číslo 4: stred mesta – Staré mesto, Táborisko, Sídlisko Duklianskych hrdinov
 Obvod číslo 5: Solivar, Soľná Baňa, Šváby, Delňa, Tichá Dolina
 Obvod číslo 5,5: Šimonov
 Obvod číslo 6: južná časť sídliska Sekčov – stavba 14
 Obvod číslo 7: severná časť sídliska Sekčov – stavba 57, Šalgovík

Katastrálne mestské časti: Prešov, Nižná Šebastová, Solivar, Šalgovík, Cemjata

Ostatné časti: Delňa, Dúbrava, Kalvária, Rúrky, Soľná Baňa, Šarišské Lúky, Širpo, Šidlovec, Táborisko, Teľov, Vydumanec, Borkút, Kúty, Surdok

Sídliská: Duklianskych hrdinov, Mier, Mladosť, Sekčov, Sídlisko II, Sídlisko III, Šváby

Osady: Išľa, Okruhliak, Pustá dolina

Bývalé mestské časti: Haniska (19701990), Ľubotice (19701990), Šarišské Lúky (19701990, od roku 1990 súčasť obce Ľubotice)

V posledných rokoch a v súčasnosti sa realizuje výstavba nových rezidenčných štvrtí a satelitných mestečiek v Prešove a to najmä v mestských častiach Šidlovec, Solivar, Šalgovík, Tichá dolina, či Surdok.

Vodné toky 

 Torysa s prítokmi:
 Šidlovský potok (Ľ)
 Vydumanec (P)
 Malkovský potok (P)
 Sekčov (Ľ)
 Delňa (Ľ).
 Do Sekčova ďalej ústia:
 Šebastovka (Ľ)
 Ľubotický potok (Ľ)
 Šalgovícky potok (Ľ)
 Soľný potok (Ľ)
 Baracký potok (P)

Dejiny 
Počiatky osídlenia tohto územia siahajú až do doby kamennej, čo dokazujú aj významné archeologické nálezy nájdené v údolí potoka Delňa. Ďalšie stopy existencie osídlenia územia dnešného Prešova pochádzajú z doby bronzovej, keď tu boli objavené bronzové predmety, keramika, ale aj železný nožík a ihlice. Nález zlatých a strieborných rímskych mincí patrí k veľmi cenným dôkazom o existencii hospodárskych stykov tohto územia s Rímskym impériom. Historicky doložené je aj osídlenie územia Prešova Slovanmi z prelomu 8. a 9. storočia.

Začiatkom 12. storočia bolo toto územie začlenené do uhorského štátu. Prvá písomná zmienka o Prešove sa nachádza v listine kráľa Belu IV. z roku 1247. V tom istom storočí v roku 1299 udelil kráľ Ondrej III. Prešovu mestské výsady, ktoré rozšíril kráľ Ľudovít I. v roku 1374, čím sa mesto Prešov stalo slobodným kráľovským mestom.

V 14. a 15. storočí zaznamenalo mesto mimoriadny hospodársky rozkvet, zakladali sa tu cechy (kožušnícky, kováčsky, krajčírsky, obuvnícky a podobne) a v tom čase tu žilo okolo dvetisíc ľudí zaoberajúcich sa prevažne remeslom. V roku 1455 dostalo mesto od kráľa Ladislava Pohrobka svoj prvý mestský znak. Vďaka hospodárskej prosperite mesta 15. storočie znamenalo aj rozvoj stavebného ruchu, ktoré sa odzrkadlilo na honosnej architektúre meštianskych domov.

Vývoj mesta v 16. a 17. storočí ovplyvnili šíriaca sa reformácia a protihabsburské povstania. Mesto postihli aj živelné pohromy, mor, požiare a jeho úpadok sa prehlboval. Do histórie sa zapísal rok 1687 známy ako prešovské jatky, keď bolo na námestí na výstrahu kruto popravených 24 mešťanov za podporu Imrichovi Tökölimu, vodcovi protihabsburského povstania. K oživeniu mesta došlo koncom 18. a začiatkom 19. storočia, keď sa obyvateľstvo Prešova doplnilo prisťahovalcami z iných miest. Zriadením gréckokatolíckej eparchie v roku 1816 sem začal prichádzať väčší počet Rusínov a koncom 18. storočia sa tu vytvorila aj hebrejská komunita. Veľký hospodársky význam pre mesto mala výroba soli, a preto v 19. storočí bol zastaraný systém ťaženia soli nahradený modernejším rozsiahlym komplexom.

Prehľad významných historických udalostí 

 4. – 5. stor. – príchod Slovanov na územie Prešova
 7. november 1247 – prvá písomná zmienka o Prešove
 1299 – udelenie mestských práv uhorským kráľom Ondrejom III.
 1412 (80. roky 15. storočia) – Prešov patrí do Pentapolitany (spoločenstvo 5 kráľovských miest – Prešov, Košice, Bardejov, Levoča, Sabinov)
 1429 – prvá zmienka o mestskej škole v Prešove
 1453 – prvý erb Prešova
 1455 – udelenie práva mesta Prešov usporadúvať výročný trojdňový jarmok od kráľa Ladislava V. Pohrobka
 1502 – 1505 – začiatok stavby Dómu sv. Mikuláša
 1647 – svätenie Evanjelického a.v. chrámu Svätej Trojice
 1667 – Kolégium v Prešove, evanjelické vzdelanostné centrum horného Uhorska, Národná kultúrna pamiatka
 1687 – Caraffove jatky, 24 popravených mešťanov
 1703 – začiatok najmohutnejšieho protihabsburského povstania na čele s Františkom II. Rákocim
 Koniec 18. storočia – príchod prvých Židov do Prešova
 1816 – Prešov sa stáva sídlom samostatného gréckokatolíckeho biskupstva
 1848 – stavba 1. židovskej synagógy
 1886, 1887 – veľké ničivé požiare postihujú Prešov
 1. novembra 1918 – v popoludňajších hodinách bolo na námestí popravených 41 vojakov a 2 civilisti. Táto udalosť je známa aj ako Prešovská vzbura.
 16. 6. 1919 – z balkóna radnice bola vyhlásená Slovenská republika rád
 1923 – 1924 – stavba secesnej budovy Bosákovej banky
 20.12.1944 - bombardovanie mesta pripomína malý pamätník na Konštantínovej ulici
 19. 1. 1945 – oslobodenie Prešova Červenou armádou, koniec 2. svetovej vojny pripomína Pamätník osloboditeľom
 1950 – centrum sa stáva mestskou pamiatkovou rezerváciou
 1972 – Solivary sa stávajú národnou kultúrnou pamiatkou
 2. 7. 1995 – pápež Ján Pavol II. navštívil Prešov
 14. 9. 2021 - pápež František navštívil Prešov

Najvyšší predstavitelia mesta 

Udelením mestských privilégií v roku 1299 získali Prešovčania právo voliť si svojho richtára. Takýto richtár stelesňoval najvyššiu výkonnú a súdnu moc v meste. Bol volený spomedzi vážených mešťanov obyčajne na jeden rok. Prvým richtárom v meste Prešov, ktorého meno sa zachovalo, bol Hanus zvaný Ogh, ktorý sa v historických prameňoch spomína už v roku 1314. Kompletný zoznam všetkých richtárov Prešova sa však podarilo historikom skompletizovať až od roku 1497. Prvýkrát sa žena stala najvyšším predstaviteľom Prešova roku 2014, kedy sa víťazkou volieb stala Andrea Turčanová. Vo voľbách roku 2018 upevnila svoje postavenie a voľby na primátorku mesta Prešov vyhrala. Vo voľbách v roku 2022 zvíťazil František Oľha.

Vojsko 

Prešov mal už v stredoveku významné geografické postavenie, pretože sa rozprestieral na križovatke obchodných ciest a zároveň patril aj do dôležitého obranného systému vznikajúceho uhorského štátu. Tu niekde siahajú počiatky vojska v Prešove, lebo do týchto oblastí prišli maďarské kmene a ich spojenci, ktorými boli vojensko-strážne družiny ázijských etník, aby zakladali strážne osady a pevnosti na obranu vznikajúceho Uhorska pred útokmi nepriateľov. Dodnes sa po nich zachovali mená blízkych kopcov Veľká a Lysá stráž.

Mesto malo vlastnú posádku pravdepodobne už od roku 1374, keď dostalo právo na vybudovanie obranných múrov s baštami a vežami od kráľa Ľudovíta I. Význam vojenskej posádky určite vzrástol aj preto, že mesto Prešov sa v 14. storočí stalo slobodným kráľovským mestom. Na konci 16. storočia počas 15-ročnej vojny s Tureckom muselo mesto vydržiavať početné cisárske vojsko. Od roku 1604, keď vypuklo prvé z celého radu protihabsburských povstaní uhorských stavov, až do roku 1710, keď mesto kapitulovalo pred silným habsburským vojskom, bol Prešov mnohokrát obliehaný rôznymi vojskami povstalcov, ba aj cisárskymi vojskami. Napríklad: Bočkajovi povstalci, vojská generála Basta, povstalci Juraja I. Rákociho, Vešeléniho sprisahanie, kuruckí povstalci, Tököliho povstanie, Prešovské jatky generála Caraffu a povstalci vedení Františkom II. Rákocim. Prešov potom až do roku 1848 rozkvital, lebo nezažil žiadnu vojnu.

Revolučné roky 1848/49 stiahli do víru udalostí nielen slobodné kráľovské mesto Prešov, ale celú krajinu. Mestiatok dobrovoľníkov. Vzhľadom na svoju strategickú polohu zažil Prešov počas tohto obdobia niekoľkokrát striedanie vojenských síl. Napríklad cisárske vojsko generála Schlicka vystriedala Görgeyho uhorská armáda, túto zakrátko vystriedali rakúske a slovenské dobrovoľnícke jednotky, aby ich zasa vystriedali cisárski vojaci spolu s ruskou armádou. O tom, že vojenský význam Prešova naďalej vzrastal, svedčí aj údaj zo sčítania ľudí z roku 1900, keď zo 14 447 obyvateľov Prešova bolo až 1349 vojakov. Tunajšia vojenská posádka pozostávala z niekoľkých jednotiek spoločnej armády a domobrany, z ktorých najväčší bol 67. cisársky a kráľovský peší pluk. Útrapy prvej svetovej vojny a najmä jej koniec veľmi tragicky zasiahli do života Prešova, lebo 1. novembra 1918 pod vplyvom revolúcie v Budapešti odopreli vojaci 67. pluku a niektorých ďalších menších prešovských útvarov poslušnosť svojim veliteľom a v meste Prešov vyrabovali niektoré obchody. Po príchode vojenských posíl boli vzbúrenci pozatýkaní a napriek tomu, že počas nepokojov nedošlo k žiadnym stratám na životoch, odsúdil štatariálny súd účastníkov vzbury na trest smrti. Ten istý deň 1. novembra 1918 bolo na námestí popravených 41 vojakov a 2 civilisti. Táto udalosť je známa aj ako Prešovská vzbura.  Zničujúce pre mesto Prešov bolo aj bombardovanie mesta 20.12.1944.

Od 4. júla 1945, krátko po skončení Druhej svetovej vojny, boli na území Československa vojenské útvary reorganizované podľa vzoru Červenej armády. Od tejto doby sídlili v meste Prešov nasledujúce vojenské veliteľstva: veliteľstvo pešieho pluku, veliteľstvo streleckej divízie, veliteľstvo tankovej divízie, veliteľstvo motostreleckej divízie, veliteľstvo mechanizovanej divízie, veliteľstvo armádneho zboru, veliteľstvo mechanizovanej brigády.

Od roku 1918 do roku 2019 boli do generálskych hodností vymenovaní títo vojaci, ktorí sa narodili v Prešove brigádny generál František Bartko, generálmajor Vojtech Gejza Danielovič, generálporučík Alexander Mucha, brigádny generál Ing. Karol Navrátil, brigádny generál Ing. Ivan Pach, generálmajor Emil Perko, generálmajor Jozef Zadžora.

Obyvateľstvo

Náboženstvo

Rímskokatolícka cirkev 
Prešov je sídlom rímskokatolíckej konkatedrály svätého Mikuláša. Mesto je súčasť metropolitnej Košickej arcidiecézy.

Gréckokatolícka cirkev 
Prešov je sídlom slovenskej gréckokatolíckej metropolie a prešovskej gréckokatolíckej archieparchie, ktorá bola založená 3. novembra 1815 cisárom Františkom II. (na základe patronátneho práva) a kanonicky erigovaná 22. septembra 1818 rímskym pápežom Piom VII. Dňa 30. januára 2008 bola povýšená na archieparchiu a stala sa zároveň centrom metropolie. Katedrálnym chrámom je chrám svätého Jána Krstiteľa na Hlavnej ulici.

Pravoslávna cirkev 
Prešovská pravoslávna eparchia vznikla po druhej svetovej vojne rozdelením Mukačevsko-prešovskej pravoslávnej eparchie. Katedrálny chrám svätého kniežaťa Alexandra Nevského bol postavený v rokoch 1946 – 1950 v tradičnom ruskom štýle.

Evanjelická cirkev a. v. 
Prešov je aj sídlom biskupstva Evanjelickej cirkvi a. v.

Náboženské vzdelávanie 
V meste sú dve teologické fakulty – Gréckokatolícka teologická fakulta a Pravoslávna bohoslovecká fakulta. Obidve sú súčasťami Prešovskej univerzity v Prešove.

Percentuálny podiel náboženstiev 
V sledovanom období medzi rokmi 1880 až 2011 je zreteľný pokles počtu židov, rímskych katolíkov a luteránov. Naopak vidíme nárast počtu ateistov, gréckych katolíkov a nezistených.

Kultúra

Divadlá 
 Divadlo Alexandra Duchnoviča (DAD)
 Divadlo Jonáša Záborského (DJZ)
 Divadlo pre deti CILILING (www.cililing.sk)
 Detské divadlo Babadlo
 Detské divadlo DRaK
 Divadlo Portál
 Divadelné štúdio na Hlavnej
 Divadlo Erika Németha
 Prešovské národné divadlo (PND)
 Park kultúry a oddychu Čierny orol
 Viola - centrum pre umenie
 Wave~centrum nezávislej kultúry

Múzeá 
 Krajské múzeum
 Múzeum rusínskej kultúry SNM
 Múzeum Solivar
 Barkányova zbierka judaík – expozícia Múzea židovskej kultúry v Prešovskej synagoge
 Múzeum vín

Galérie 
 Šarišská galéria
 Galéria v Caraffovej väznici
 Galéria Múr
 Creative Design Gallery
 Galéria Átrium
 J.D Galéria J.L - exteriérová galéria na Okružnej ulici, znázorňujúca maľby historického Prešova

Knižnice 
 Knižnica P. O. Hviezdoslava v Prešove
 Štátna vedecká knižnica Prešov
 Univerzitná knižnica Prešovskej univerzity v Prešove

Kiná 
 Scala (bývalé kino Panoráma)
 Cinemax Max (5 sál)
 Cinemax Novum (8 sál)
 Star OC Eperia (5 sál)
 Záhradné kino
 Amfiteáter Prešov

Veda 
 Krajská hvezdáreň a planetárium
 Unipolab - vedecký park Prešovskej univerzity

Hudba 
Vďaka čulému hudobnému životu a úspechom prešovskej hudobnej produkcie si mesto Prešov vyslúžilo prezývku "slovenský Seattle" či "mesto hudby" už dávnejšie, a to hlavne prostredníctvom médií. Mnohí prešovskí hudobníci však nepôsobia len v rámci rodného mesta či regiónu, ale úspechy žnú aj v rámci celého Slovenska, okolitých štátov, či dokonca Európy.

K hudobnému životu mesta, v minulosti i dnes, však neprispieval len počet mainstreamovo úspešných hudobníkov, ale aj viac či menej (ne) známe skupiny a hudobné subkultúry, stabilne pôsobiace v podhubí mesta (žánrovo: metal, punk, alternatívna scéna, gospel, pop-rock, folk, jazz, country), koncertné miestnosti a kluby (Véčko, Bizarre, Christiania, City Club, Stromoradie, Za Siedmimi oknami, Wave, Ester rock club, Netopier, Staré Mexiko, Insomnia), rockové predstavenia kapiel s dlhoročnou tradíciou (Rocková liga, vyše 20. ročníkov, Prešovský študentský Liverpool, 6. ročníkov, Rebrík), ale aj festivaly (Sigortus, Dobrý festival, (t)urbanfest, ImROCK FEST, East Side Music Festival, Festival zlej hudby, Farfest, či Jazz Prešov).

Medzi dôležité podujatia patria aj Dni mesta Prešov, ktoré sa konajú každoročne pri príležitosti osláv prvej písomnej zmienky mesta (k roku 2021, 774. výročie). Súčasťou osláv bývajú open-air koncerty priamo v centre na Hlavnej ulici, pričom sa na ročníkoch vystriedali viacerí hostia domácej i európskej alternatívnej scény. Patrili k nim napr. Deti Picasso (Rusko), Myster Möbius (Francúzsko/Maďarsko), Masfél (Maďarsko), Pražský Výběr II.; Laura a její tygři (Česko), Srečna Mladina (Slovinsko), Squartet (Taliansko), ale aj slovenské skupiny Heľenine oči, Chiki liki tu-a, Arzén, Mango Molas, Alter Ego, Karpatské chrbáty a Komajota.

Súčasťou poniektorých ročníkov osláv mesta bývajú aj vedľajšie pódiá, kde môžu svoje šťastie skúšať aj mladé kapely.

V roku 2009 vznikol prvý prešovský filmový festival s názvom Bastion film festival. Festival sa koná na historickej hradbe za františkánskym kostolom. Organizátormi sú PKO Prešov a prešovský skladateľ a gitarista David Kollar.

Neustály prílev a modifikácia hudobných skupín, ktoré sa mnohokrát presadia i v rámci celého Slovenska, si po mnohých rokoch vyžiadala zdokumentovanie, ktoré sa uskutočnilo prostredníctvom internetovej databázy prešovských kapiel a interpretov pod názvom Frenkyho hudobná encyklopédia. Historicky i aktuálne stále sa rozrastajúcu databázu prešovských hudobníkov vedie novinár a vedúci redakcie prešovského Korzára Michal Frank.

Významní prešovskí interpreti

Stavby 

 Štátna vedecká knižnica
 Park kultúry a oddychu
 Hvezdáreň a planetárium
 Fontány a fontánky v Prešove
 Nové Divadlo Jonáša Záborského
 Historické Divadlo Jonáša Záborského
 Biely dom (sídlo PSK)
 Vyhliadková veža (Lesopark Prešov)

Historické pamiatky 
Bližšie informácie v článkoch: Zoznam kultúrnych pamiatok v Prešove (H), Zoznam kultúrnych pamiatok v Prešove (A – F), Zoznam kultúrnych pamiatok v Prešove (J – Z), Zoznam kultúrnych pamiatok v Prešove (Nižná Šebastová), Zoznam kultúrnych pamiatok v Prešove (Solivar)

 Gréckokatolícka katedrála svätého Jána Krstiteľa, v ktorej sa nachádzajú ostatky blažených prešovských mučeníkov bl. Pavla Petra Gojdiča a Vasiľa Hopka a verná kópia Turínskeho plátna.
 Rímskokatolícka Konkatedrála svätého Mikuláša
 Pravoslávny katedrálny chrám svätého kniežaťa Alexandra Nevského
 Bosákov dom (banka)
 Caraffova väznica (galéria)
 Floriánova brána
 Gotická brána
 Súsošie Panny Márie, Pomocnica kresťanov 
 Súsošie svätého Róchusa
 Evanjelické kolégium
 Evanjelický a.v. chrám Svätej Trojice
 Františkánsky kostol svätého Jozefa a františkánsky kláštor
 Gréckokatolícky biskupský palác
 Rákócziho palác - sídlo Krajského múzea
 Palác Klobušických - sídlo Krajského súdu
 Tauthov dom
 Weberov dom
 De Rossiho dom
 Szyrmayiova kúria - sídlo Pravoslávnej bohosloveckej fakulty Prešovskej univerzity
 Stará mestská škola
 Wierdtov dom - sídlo krajského pamiatkového úradu
 Prešovská kalvária – významná pamiatka z prvej polovice 18. storočia. Stavba začala r. 1721 a ukončená bola okolo 1752. Stavbu viedli jezuiti, ktorí spravovali rímskokatolícku farnosť. Kalvária sa skladá zo 16 barokových kaplniek a kostolíka k úcte sv. Kríža, ktorý je postavený na najvyššom bode.
 Historická radnica
 Židovská synagóga – je v nej expozícia judaík Múzea židovskej kultúry SNM v Bratislave (jedna z najkrajších synagóg na Slovensku)
 Neologická synagóga na Konštantínovej ulici
 Ústav Sancta Maria - sídlo gymnázia na Konštantínovej ulici
 Kumšt – pôvodne bašta, prestavaná na Vodárenskú baštu, židovské múzeum (19291939), od 1947 v správe Krajského múzea v Prešove
 Mlynský náhon a historická mestská elektráreň
 Kováčska bašta
 Františkánska bašta
 Zvyšky mestského opevnenia
 Kostol sv. Donáta na Cemjate
 Neptúnova fontána
 Divadlo Jonáša Záborského
 PKO Čierny orol
 Divadlo Alexandra Duchnoviča - Palác Pulských
 Suchý mlyn
 Národná kultúrna pamiatka Solivar
 Kostol sv. Štefana na Hrádku - Soľný hrad (Castrum Salis), Solivar
 Vodárenská veža (v súčasnosti vyhliadková veža), Táborisko
 Renesančný kaštieľ v Nižnej Šebastovej
 Farský kostol Najsvätejšieho mena Ježiš a Mária a kláštor františkánov, Nižná Šebastová
 Socha Krista v Rio de Janeiro na Trojici
 Socha Jána Pavla II.
 Historický podzemný vodojem na Kalvárii

Hrady a kaštiele (v okolí Prešova) 

Prešov má spomedzi všetkých krajských miest vo svojom blízkom okolí najväčší počet zachovalých hradov, hradných zrúcanín a kaštieľov, čo viedlo v roku 2019 k vytvoreniu projektu Šarišskej hradnej cesty. Cieľom je všetky tieto pamiatky prepájať pomyselnou turistickou čiarou a podporiť tak rozvoj turizmu v Prešove a okolí. Do projektu Šarišská hradná cesta je z okolia Prešova zaradených 17 hradov, 4 hradiská, 65 kaštieľov a kúrií, 3 mestské opevnenia:

Hradiská 
 Archeopark Hanušovce Nad Topľou
 Lipany, Šarišské Sokolovce
 Várhegy – Várheď

Hrady 
 Hrad Kamenica
 Hanigovský hrad
 Šarišský hrad
 Kapušiansky hrad
 Zbojnícký hrad
 Hrad Šebeš
 Lipovský hrad
 Hrad Bodoň
 Hrad Medzianky
 Hrad Zborov
 Obišovský hrad
 Plaveč
 Hrad Kysak (zaniknutý)
 Hrad Brezovička (zaniknutý)
 Hrad Brezovica (zaniknutý)
 Hrad Sokoľ (zaniknutý)
 Hrad Lipovec (zaniknutý)

Mestské opevnenia 
 Prešov
 Bardejov
 Sabinov

Kaštiele 
 Kaštieľ Brezovica
 Baroková kúria Brezovica
 Klasicistická kúria Brezovica
 Renesančná kúria Brezovica
 Renesančná kúria Brezovica (sýpka)
 Renesančný kaštieľ Brezovička
 Kaštieľ Červenica pri Sabinove
 Kaštieľ Hámoš Demjata
 Kaštieľ Semsey Demjata
 Kaštieľ Dubovica
 Kaštieľ Fintice
 Kaštieľ Fričovce
 Kaštieľ Giraltovce
 Gréckokatolícky biskupský palác (Prešov)
 Kaštieľ Haniska
 Kúria Haniska
 Kaštieľ Hanušovce nad Topľou
 Šóšovský kaštieľ Hanušovce nad Topľou
 Kaštieľ Hendrichovce
 Kaštieľ Pechy Hermanovce
 Kaštieľ Hertník, Kaštieľ Chmeľov
 Kaštieľ Chminianska Nová Ves
 Kaštieľ Jarovnice, Kúria Jarovnice
 Kaštieľ Kendice
 Kúria Koprivnica
 Kúria Kračúnovce
 Kaštieľ Krivany
 Kaštieľ Kuková
 Kaštieľ Kurima
 Kaštieľ Lemešany (Chabžany)
 Kaštieľ Ličartovce
 Kaštieľ Marhaň
 Kaštieľ Nižná Šebastová
 Kaštieľ Ostrovany
 Kaštieľ Bornemisza Pečovská Nová Ves
 Kaštieľ Kornheizer Pečovská Nová Ves
 Kaštieľ Mariássy Pečovská Nová Ves
 Kaštieľ Ringov Pečovská Nová Ves
 Klasicistická kúria Pečovská Nová Ves
 Kaštieľ Petrovany
 Palác Klobušických (Prešov)
 Rákociho palác (Prešov)
 Kaštieľ Ražňany
 Szirmayov palác (Prešov)
 Kaštieľ Radatice
 Kaštieľ Dolný Raslavice
 Kaštieľ Horný Raslavice
 Kaštieľ Rožkovany
 Kaštieľ Ruské Pekľany
 Kaštieľ Svidník
 Kaštieľ Svinia
 Kaštieľ Šarišské Dravce
 Kaštieľ Šarišské Michaľany
 Kaštieľ Terňa
 Kaštieľ Tulčík
 Kaštieľ Uzovce
 Kaštieľ Uzovský Šalgov
 Rákociho kaštieľ Veľký Šariš (zaniknutý)
 Renesančný kaštieľ Záborské
 Kaštieľ Zborov
 Kaštieľ Želmanovce
 Kaštieľ Žipov
 Kaštieľ Župčany

Parky 

V príprave je výstavba centrálneho mestského parku, situovaného medzi sídliskom Sekčov a Táboriskom. Okrem pripravovaného centrálneho mestského parku sa v Prešove nachádza viacero parkov a parčíkov:

 Severný park - pri Trojici, nachádza sa v ňom Súsošie Immaculaty
 Južný park - Hlavná ulica, súčasťou je pamätník osloboditeľom a Neptúnova fontána
 Záhrada umenia - Svätoplukova ulica
 Panská záhrada - Nižná Šebastová
 Kolmanova záhrada
 Sochársky park pri amfiteátri
 Didaktický park Prešovskej univerzity
 Park sv. Jána Nepomuckého - Nižná Šebastová
 Park Námestie Legionárov
 Park Lesík delostrelcov
 Park Čierny most
 Park Sekčov
 Park Clementisova
 Park Námestie mládeže
 Duchnovičovo námestie
 Námestie Kráľovnej pokoja - Družba, Sídlisko III
 Lesopark Zabíjaná
 Lesopark Cemjata
 Lesopark Borkút
 Lesopark Šidlovec

Cintoríny a pohrebiská 

 Hlavný mestský cintorín, Táborisko - v areáli tohto cintorína sa nachádzajú aj historické vojnové cintoríny z prvej a druhej svetovej vojny
 Mestský cintorín Prešov-Šváby/Solivar - pôvodný solivarský cintorín, ktorý bol v rokoch 2014-2018 zrekonštruovaný a rozšírený o novú parkovú časť, v novej časti sa nachádza archeologické nálezisko stredovekej osady z 12.-13. storočia
 Historický cintorín na Kalvárii
 Soľnobanský (banský, baňasky) cintorín, Soľná baňa - nachádza sa tu neogotický kamenný kríž z konca 19. storočia, autenticky zachovaný bez radikálnych zásahov
 Zlatobanský cintorín, Solivar
 Cintorín Dúbrava
 Cintorín pod Šalgovíkom, Sekčov
 Cintorín Šalgovík

Židovské historické cintoríny 

 Neologický cintorín Beth Olam - vyhlásený za národnú kultúrnu pamiatku, v tesnej blízkosti hlavného mestského cintorína, založený v roku 1876, nachádza sa tu židovská pohrebná sieň a pamätník vojakom židovskej národnosti, ktorí zahynuli v prvej svetovej vojne
 Ortodoxný (Holländerov) cintorín, Rúrky - vyhlásený za národnú kultúrnu pamiatku, založený v roku 1827, prvým pochovaným bol Mark Holländer, ktorého hrob tvorí 6 metrov vysoký obelisk
 Židovský cintorín Dúbrava
 Židovský cintorín Ľubotice

Šport 
 Futbalový štadión 1. FC Tatran Prešov
 Mestská viacúčelová športová hala
 Tatran Handball Arena (domovský štadión HT Tatran Prešov)
 Ženská hádzanárska hala – Sídlisko II, pri rieke Torysa, neďaleko Kauflandu
 ICE Aréna (domovský štadión HC Prešov)
 Hala Prešovskej univerzity
 PSK Aréna (tréningová hala)
 Velodróm Prešov
 Bike Centrum Prešov, Pumptrack a Dirt dráha, Sekčov

Pravidelné podujatia 
 Akademický Prešov – festival študentského umenia
 Turbanfest – festival alternatívnej hudby, divadiel a workshopov
 Prešovská hudobná jar (koncerty vážnej hudby)
 Zlatý súdok – prehliadka karikaturistov z celého sveta
 Týždeň slovenských knižníc
 Deň Zeme
 Večerný beh Prešovom
 Šarišský hackathon
 Prešov Half Marathon
 Lear Run
 Tour de Prešov - cyklomaratón
 Mikulášsky beh
 Mikulášska nádielka
 Deň soli
 Soľnobanský jarmok spojený s Medzinárodným dňom múzeí
 Festival paličkovanej čipky – medzinárodná účasť paličkárok – trvá 1 týždeň. Prvé dni sú kurzy paličkovanej čipky a ku koncu týždňa je už samotná akcia spojená s predvádzaním paličkovania a predaja všetkého čo súvisí s touto technikou
 Dobrý festival
 HelFest
 Festival zlej hudby
 Dni mesta Prešov
 Objavovanie Prešova
 Prešovský trojičný jarmok a festival skupín historického šermu a remesiel
 Prešovské kultúrne leto
 Jahodová noc
 Festival Sigord
 Farfest – farský festival na sídlisku Sekčov
 Pivný festival – jazdecký areál na Sídlisku III
 Ki Ci Fras - festival remeselných pivovarov na Stromoradí
 Muvina – prehliadka vín
 Noc kostolov
 Prešovské trhy a parkúrové preteky
 Prešovská hudobná jeseň (koncerty vážnej hudby)
 JAZZ Prešov – Medzinárodný jazzový festival
 Jazz rock festival
 Súťaž mladých barmanov a čašníkov – EUROCUP
 IMAGE – Módna prehliadka
 Opálové zrnko – súťaž podnikateľov
 Gorazdov literárny Prešov
 Poklady regiónu
 Farmárske trhy
 Prešovský študentský Liverpool – mladé hudobné talenty
 Vianočný salón – výstava prešovských výtvarníkov
 Prešovské vianočné trhy
 Silvester – spoločná oslava nového roka
 Guitar Night
 Prešov číta rád

Hospodárstvo a infraštruktúra

Priemyselné parky 
V Prešove sa nachádzajú nasledujúce priemyselné parky a priemyselné zóny:

 Priemyselný park IPZ Prešov - Záborské
 Priemyselný park Záturecká
 Priemyselný park Grófske (vo výstavbe)
 Priemyselný areál Šalgovík
 Priemyselná zóna Budovateľská
 Priemyselná zóna Širpo
 Priemyselná zóna Delňa

Doprava

Cestná doprava 
Prešov je spojený diaľnicou D1 smerom na juh s Košicami, smerom na západ s Popradom a Ružomberkom. Dokončenie jej nadväzujúcich úsekov umožňujúcich diaľničné spojenie do Bratislavy a Žiliny je predpokladané v roku 2025. Kvalitné prepojenie s Poľskom cez Svidník a Maďarskom má priniesť rýchlostná cesta R4.

V súčasnosti má Prešov juhozápadný diaľničný obchvat a 1. etapu severného rýchlostného obchvatu. Juhozápadný obchvat Prešova, ktorý bol vo výstavbe od roku 2017 a oficiálne bol otvorený 28. októbra 2021, tvorí časť diaľnice D1 v úseku Prešov - západ a Prešov - juh. V septembri roku 2023 bola otvorená 1. etapa severného obchvatu od križovatky Prešov - západ (Vydumanec) po križovatku Prešov - sever (Dúbrava), ktorá je súčasťou rýchlostnej cesty R4, a ktorej výstavba začala v roku 2019. V roku 2023 sa začala výstavba poslednej 2. etapy severného obchvatu, jej dokončenie sa očakáva v roku 2027. Diaľničný prešovský obchvat po celkovom vybudovaní obíde mesto, odkloní tranzitnú dopravu na všetky smery a prepojí D1 s R4. Začne v križovatke D1 Prešov - juh, pokračovať bude smerom na severozápad, ku križovatke Prešov - západ, tam sa napojí na už sprejazdnené časti diaľnice D1, na tejto križovatke sa napojí R4 na D1.

Cez Prešov prechádzajú medzinárodné trasy európskeho významu E50 a E371, cesty prvej triedy I/18, I/68 a I/20 a cesta druhej triedy 546. V roku 2017 bola dokončená posledná etapa tzv. Nábrežnej komunikácie vrátane rekonštrukcie križovatky pri ZVL, ktorá odľahčila centrum mesta o tranzitnú dopravu.

Mestská hromadná doprava 

Mestskú hromadnú dopravu zabezpečuje Dopravný podnik mesta Prešov, a. s., ktorý prevádzkuje spolu 44 liniek pravidelnej mestskej hromadnej dopravy týmito dopravnými prostriedkami:

 trolejbusy (linky: 1, 2, 4, 5, 5D, 7, 8, 38)
 autobusy (denné linky: 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 26, 27, 28, 29, 30, 32, 32A, 33, 34, 35, 36, 37, 39, 41, 42, 43, 44, 45, 46, nočné linky: N1, N2)

Vozidlový park MHD 
V súčasnosti sú v MHD Prešov prevádzkované tieto vozidlá:

 trolejbusy: 

 autobusy: 
{| class="wikitable"
!Typ autobusu
!Roky dodávok
!Evidenčné čísla
!Poznámky
|-
|Solaris Urbino 12
|2003-2015
|348, 377-380, 384-386, 391-392, 394-396
|
|-
|Irisbus Citybus 18M
|2005
|354-356
|
|-
|Irisbus Citelis 12M
|2005-2020
|360-369, 399-400
|
|-
|Irisbus Citelis 18M
|2005-2008
|357-359, 370
|
|-
|Iveco First FCLLI
|2009-2015
|371-374, 387-390
|
|-
|SOR NB 18 City
|2009-2022
|375-376, 412, 415-424
|
|-
|Solaris Urbino 18
|2015-2016
|393, 397-398
|
|-
|SOR BN 10,5
|2018-2020
|401-407, 410-411
|
|-
|Irisbus Crossway LE 12M
|2020
|408-409
|
|-
|SOR NB 12 City
|2021-2022
|413-414, 425-427
|
|-
|SOR EBN 8
|2023
| -
|budú dodané do konca roka 2023
|-

História mestskej hromadnej dopravy 
História MHD v Prešove sa začala písať v roku 1949, keď bola vytvorená Miestna doprava, komunálny podnik mesta Prešova ako prevádzkovateľ pravidelnej mestskej hromadnej dopravy na území Prešova. Po skončení druhej svetovej vojny nebolo možné začať vykonávať MHD s novým vozidlovým parkom, a tak bola prijatá ponuka na zakúpenie starších vozidiel značky Tatra z prevádzok MHD v Prahe, Plzni a Bratislave. Vozidlá sa spočiatku odstavovali na nádvorí starej väznice na Konštantínovej ul., kde sídlil aj podnik. Dňa 4. septembra 1949 bola slávnostne otvorená premávka na prvých linkách. Už v prvom roku prevádzky vyšli autobusy prešovskej MHD aj za hranice mesta do obcí Šarišské Lúky, Nižná Šebastová, Haniska a Solivar. Hneď v nasledujúcom roku pokračoval rozvoj MHD zavádzaním ďalších autobusových liniek. Na sieť hromadnej dopravy boli postupne v päťdesiatych rokoch napojené štátna nemocnica, Záhrady, Sídlisko II, Budovateľská a Čapajevova ul. ako aj ďalšie obce: mesto Veľký Šariš a jeho časť Kanaš, Malý Šariš, Ľubotice, Fintice, Teriakovce a Záborské. V roku 1959 začala premávať prvá nočná linka a podnik sídlil vo vlastných priestoroch na Petrovanskej ulici, kam sa presťahoval v roku 1951. Rok 1958, kedy bola schválená výstavba trolejbusovej siete v meste, priniesol novú etapu rozvoja mestskej dopravy. Elektrifikovať sa mali všetky kapacitné vnútromestské linky, pričom autobusová doprava mala zostať doplnkovou. Ako prvá sa začala elektrifikovať linka č. 1, ktorá viedla z Nižnej Šebastovej cez Šarišské Lúky až do Solivaru. Aj keď jej výstavbu zdržali viaceré technické problémy, dňa 13. mája 1962 sa cestujúci dočkali aj trolejbusov. V Šarišských Lúkach bola dokončená nová vozovňa pre trolejbusy i autobusy, kam sa presťahoval celý vozidlový park ako aj správa podniku. Čoskoro sa začali práce na ďalších úsekoch, takže v roku 1966 už trolejbusy premávali na Košickú, Sabinovskú, Budovateľskú ul. a Gottwaldovu dnes Ul. 17. novembra. V prvej polovici sedemdesiatych rokov sa predĺžila trať po Sabinovskej ul. na Dúbravu a trolejbusmi sa začalo obsluhovať aj priemyselné Širpo. Ďalšie projekty tratí na Sídlisko III, Šváby, do Hanisky a na Delňu sa už uskutočniť nepodarilo. Pod vplyvom lacnej ropy sa aj v Prešove začali presadzovať vo väčšej miere autobusy. Autobusová doprava zaznamenávala kvantitatívny rozvoj, keď autobusy začali premávať aj na Táborisko, Šidlovec, Cemjatu, na ul. Pod Kamennou baňou a Sídlisko III. Po stránke kvality však tento druh dopravy zápasil s neustálymi ťažkosťami ako nedostatok vozidiel, ich malá kapacita a poruchovosť. Tieto nedostatky sa podarilo postupne prekonať až koncom sedemdesiatych rokov. Napriek tomu sa pre nevybudovanie trolejbusovej trate na Sídlisko III, ktorého obsluha bola v tom čase rozhodujúca, naplno presadili autobusy. Obdobie prelomu sedemdesiatych a osemdesiatych rokov, kedy možnosti MHD výrazne limitoval nedostatok pohonných hmôt, poukázali na vhodnosť trolejbusovej dopravy. Po prehodnotení na úrovni vlády sa pristúpilo k opätovnému elektrifikačnému programu. Ako prvé bolo na sieť trolejbusovej dopravy pripojené Sídlisko III (rok 1985). Trolejbusy dosiahli väčšinový podiel na výkonoch MHD na území mesta Prešov po roku 1992, kedy bola zavedená trolejbusová doprava aj na najväčšie sídlisko Sekčov. Otázka tarify bola v Prešove vždy charakteristická neustále sa meniacim počtom tarifných pásiem, na základe ktorých sa stanovovali sadzby za jednotlivé jazdy. V roku 1949 existovali tri tarifné pásma, pričom na jeden cestovný lístok bolo možné prestúpiť aj do iného vozidla. V roku 1969 boli prestupy s jedným lístkom zrušené a počet pásiem sa redukoval na dva. Od roku 1984 sa vládnym výmerom zjednodušila tarifa a akékoľvek delenie siete na pásma neexistovalo. Odlišné sadzby cestovného pre cestovanie do priľahlých obcí sa zaviedli opätovne v roku 1993 a existovali až do roku 1996. Osobitné sadzby platili aj v rokoch 1997 – 99 a od roku 2000 znova. Cestovné lístky sa pôvodne kupovali u sprievodcu priamo vo vozidle, neskôr ich predával vodič, resp. bol vo vozidle inštalovaný prístroj na výdaj cestovných lístkov. V roku 1977 sa zaviedol predaj cestovných lístkov mimo vozidla. Od roku 1995 je opäť možné zakúpiť si cestovný lístok aj u vodiča, ale za zvýšenú cenu. MHD je skvalitňovaná postupnou obnovou vozidlového parku, zameranou na nízkopodlažné vozidlá, zavádzaním počítačovej techniky do riadenia prevádzky ako aj rekonštrukciami traťových úsekov trolejbusovej dráhy a generálnymi opravami vozidiel. V budúcnosti sa počíta s rozširovaním ekologickej trolejbusovej dopravy, na sídlisku Šváby a druhým prepojením centra mesta a sídliska Sekčov po ulici Rusínskej.

Železničná doprava 
Územím mesta prechádzajú tri železničné trate Košice - Muszyna s prepojením do Poľska, trať Prešov - Humenné a Prešov - Bardejov. Dĺžka železničnej siete v meste je 16,7 km. V roku 2007 bola realizovaná modernizácia hlavnej železničnej stanice v Prešove a v roku 2019 aj rekonštrukcia predstaničného priestoru vrátane podchodu pod Masarykovou ulicou a taktiež aj vrátane zastávok MHD.

V Prešove sa nachádzajú tieto železničné stanice a zastávky:

 Železničná stanica Prešov – Hlavná stanica
 Železničná zastávka Prešov – mesto
 Železničná stanica Šarišské Lúky

V rámci projektu integrovanej dopravy je v pláne výstavba aj ďalších železničných zastávok na území mesta.

Autobusová doprava 
Hlavným vykonávateľom autobusovej dopravy v Prešovskom samosprávnom kraji je spoločnosť SAD Prešov, a.s., ktorá zabezpečuje prímestskú, diaľkovú a medzinárodnú dopravu. Prímestská doprava je vykonávaná na 63 autobusových linkách s obsluhou okresov Prešov, Bardejov, Sabinov, Svidník, Košice okolie, Košice, Vranov nad Topľou, Stropkov, Stará Ľubovňa a Levoča. Hlavným dopravným terminálom v Prešove v rámci autobusovej dopravy je Autobusová stanica Prešov. SAD Prešov, a.s. okrem výkonu prímestskej, diaľkovej a medzinárodnej dopravy zabezpečuje aj výkon mestskej hromadnej dopravy v Bardejove.

Letecká doprava 
V Prešove v súčasnosti nie je v prevádzke verejné civilné letisko. V mestskej časti Nižná Šebastová sa nachádza vojenská vrtuľníková základňa.

Cyklistická doprava 
Cez funkčné územie mesta Prešov vedie medzinárodná cyklotrasa európskeho významu EuroVelo 11, ktorá prechádza v predmetnom území katastrami obcí Veľký Šariš, Prešov, Haniska a Kendice. Trasa je súčasťou Generelu cyklodopravy ako vetva H1 - hlavná cyklotrasa a patrí medzi strategické zámery Prešovského samosprávneho kraja, ako hlavná os územia regiónu. V súčasnosti je v rámci EuroVelo 11 prevádzke súvislá cyklotrasa v trase Borkút - Wilec hôrka - Mestská hala - Sídlisko II - Sídlisko III - Veľký Šariš - Šarišské Michaľany až po kataster obce Rožkovany. Súčasťou tejto trasy je aj cyklomost pod Šarišským hradom s historickým vzhľadom, ktorý sa stal novou vyhľadávanou atrakciou. Ďalšou významnou cyklotrasou je tzv. cykloželeznička vedúca z prešovského Solivaru do rekreačnej oblasti Sigord. Okrem týchto významných cyklotrás sa v Prešove nachádza množstvo ďalších lokálnych cyklotrás v rôznych mestských častiach. Zatiaľ najnovšími cyklotrasami v Prešove sú cyklotrasa na Masarykovej ulici, dokončená v roku 2019 a cyklotrasa Mlynský náhon, dokončená v roku 2020. Ich dokončenie zabezpečilo cyklistické prepojenie Sídliska III s centrom mesta a so sídliskami Sekčov a Šváby. V roku 2020 bola taktiež dokončená nová cyklotrasa na sídlisku Sekčov v trase od ulice Laca Novomeského až po Šalgovík. V auguste roku 2023 bola zahájená výstavba ochranných cyklopruhov na uliciach Prostějovská a Volgogradská na Sídlisku III, pričom stavba pokračuje parkom V. Clementisa, cyklotrasou na Levočskej ulici a ochrannými cyklopruhmi na uliciach Požiarnická a 17. novembra, pričom stavba prebieha v koordinácii s rekonštruovanými parkmi na Námestí Mládeže a na Duchnovičovom námestí. Projekt je realizovaný v rámci Akčného plánu pre zlepšenie podmienok cyklistickej infraštruktúry pomocou organizačných opatrení. Predmetná stavba by mala byť dokončená do konca roka 2023. V rámci Slovenska Prešov patrí medzi mestá s najrozvinutejšou sieťou cyklotrás.

Pre milovníkov horskej cyklistiky sú v prešovských mestských lesoch k dispozícii prešovské singletracky, ktoré spolu tvoria osem trás rôznej náročnosti s celkovou dĺžkou približne 20 km. Prešovské singletracky patria k najatraktívnejším cyklistickým areálom v Prešove a okolí. Sú dobre označené a udržiavané vo výbornom stave. Trasy sú vedené cez Malkovskú hôrku, do mestských lesoparkov Cemjata (Kyslá a Kvašná voda)a Borkút, do mestskej časti Vydumanec a taktiež sa dá odtiaľ dostať na prešovskú Kalváriu. Okrem týchto singletrackov sú v mestských lesoch k dispozícii aj ďalšie cyklotraily, nachádzajúce sa v lokalitách Vydumanec, Zabíjaná či Šidlovec.

Zdravotníctvo 
Najväčšími poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti v Prešove sú tieto štátne aj súkromné zariadenia:

 Fakultná nemocnica s poliklinikou J. A. Reimana Prešov
 Vojenská nemocnica
 Všeobecná nemocnica Oáza
 Poliklinika Prešov
 Poliklinika ProCare Prešov
 Nemocnica sv. Alžbety
 Analyticko-diagnostické laboratórium a ambulancie (AdLa)
 Sofyc Clinic - klinika jednodňovej chirurgie
 Gynstar - jednodňová starostlivosť v odbore gynekológia a pôrodníctvo

Okrem týchto zariadení zabezpečujú zdravotnícke služby aj ďalšie menšie polikliniky a zdravotné strediská.

Školstvo

Vysoké školy 

 Prešovská univerzita v Prešove
 Technická univerzita Košice, Fakulta výrobných technológií so sídlom v Prešove
 Vysoká škola medzinárodného podnikania ISM Slovakia v Prešove
 Bankovní institut vysoká škola, Konzultačné stredisko, Prešov
 Ústav sociálnych vied a zdravotníctva bl. P. P. Gojdiča v Prešove Vysokej školy zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety v Bratislave

Základné a stredné školy

Osobnosti

Partnerské mestá 
Partnerskými mestami Prešova sú tieto mestá:

  Brugherio, Taliansko
  Keratsini, Grécko
  La Courneuve, Francúzsko
  Nyíregyháza, Maďarsko
  Nowy Sącz, Poľsko
  Mukačevo, Ukrajina
  Pittsburgh, Spojené štáty
  Praha, Česko
  Remscheid, Nemecko
  Rišon le-Cion, Izrael
  Gabrovo, Bulharsko

Prešovské „Naj“ zaujímavosti 
 Najstaršia písomná zmienka o Prešove – v listine zo 7. novembra 1247
 Najstaršie námestie – Františkánske námestie, existuje už od raného stredoveku
 Najstaršia lokalita – Slovenská ulica, existuje už od raného stredoveku
 Najstaršia tlačená kniha na Slovensku – latinská učebnica od Lucasa Fabinusa, vytlačená roku 1573 v Prešove
 Najvyšší geografický bod – Malkovská hôrka, 481 metrov nad morom
 Najnižší geografický bod – koryto rieky Torysa, pod Wilec hôrkou, 230 metrov nad morom
 Najväčšia dohľadnosť – na 76 kilometrov vzdialené štíty Vysokých Tatier
 Najvyššia vojenská hodnosť – maršal Francúzska, 15. 03. 1758 ju dosiahol prešovský rodák Ladislav Berčéni
 Najznámejší barokový maliar – Jakub Bogdani, dvorný maliar anglických kráľov, jeho rodný dom stojí na Hlavnej ulici č. 5

Panoráma

Galéria

Referencie

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v okrese Prešov
 Zoznam ulíc a námestí v Prešove
 Trolejbusová doprava v Prešove
 Prešovská súťaž krátkych poviedok
 Vojsko v meste Prešov
 Košicko-prešovská aglomerácia

Iné projekty

Externé odkazy 

 http://www.pamiatky.sk/Content/ZASADY/Presov/PO_PR_Zasady_ochr.pdf   Pamiatková rezervácia Prešov
 https://www.presov.sk   webová stránka mesta Prešov
 Mestské informačné centrum v Prešove
 OOCR Prešov - región Šariš
 Informačný systém samosprávy mesta Prešov
 Dopravný podnik mesta Prešov, a. s.

 
Okres Prešov
Mestá na Slovensku
Prešovský kraj
Mestské pamiatkové rezervácie na Slovensku
Univerzitné mestá na Slovensku
Osobnosti z Prešova