Diablovina

Diablovina patrí k výrazným vežiam v Hrebeni bášt. Spolu so susednými vežami prispieva k divokej rozoklanosti najvyššej časti hrebeňa. Prevažne pekelné názvoslovie  tohto úseku sa viaže k povesti. Maďarský názov Ördög-torony aj nemecký Teufelsturm znamená doslova „Čertova veža,“ taká však leží v masíve Kotlového štítu.

Topografia 
Popisovanú skupinu veží oddeľuje Diablovo sedlo od Zadnej Bašty, Satanovo sedlo od Satana. Od severovýchodu je prvá Zlatinská veža, ďalej Zlatinská štrbina, Diablovina,  Pekelníkova štrbina, Pekelník, Čertova štrbina a Čertov hrb.

Niekoľko horolezeckých výstupov
 1907 Prvý výstup z Diablovho sedla cez Zlatinskú vežu G. O. Dyhrenfurth a H. Rumpelt, II.. Pokračovali na Pekelník, Čertov hrb a dolu do Satanovho sedla, I.
 1914 Prvý zimný výstup A. Grósz a Z. Neupauer, cestou prvovýstupcov.
 1935 Prvovýstup na Zlatinskú vežu „Motykova cesta,“ A. a M. Bacsányiové, Z. Brüll, W. Dobrucki, S. Motyka a K. Mrózek, IV.
 1977 Prvovýstup stredom východnej steny Diabloviny A. Bieluń a J. Tillak, pevná platňovitá skala, V+.

Povesť 
Mladý baník Stacho z Mengusoviec našiel zlato v oblasti Hincových plies a hoci ho Satan sídliaci v najvyššom štíte trikrát varoval, neprestával kutať. Zem sa zatriasla, z blízkeho štítu zbehli dve skalné lavíny, zahubili ho a vybehli do protisvahu. Zlato sa ukrylo v Zlatinskej veži a podľa Satanových služobníkov boli pomenované susedné veže Diablovina, Pekelník, Čertov hrb,...

Galéria

Referencie 
 A. Puškáš, Vysoké Tatry – horolezecký sprievodca, Monografia, VIII diel, 1987.
 A. Marec, Zlato pod Kriváňom, Mladé Letá1991.

Iné projekty

Externé odkazy 
 Skialpinizmus v oblasti, na youtube.
 V mape Mlynickej doliny s nesprávnym názvom Zlatistá namiesto Zlatinská (veža, štrbina) 

Dvojtisícovky
Vrchy Vysokých Tatier