Ríšska diaľnica

Ríšske diaľnice (, skrátene: RAB) boli diaľnice stavané v Nemeckej ríši v rokoch 1933 až 1945 a boli súčasťou tzv. Siete ríšskych diaľnic (Reichsautobahnnetz). Diaľnice boli plánované už od 20. rokov, ale k prvým stavebným prácam sa prikročilo až po nástupe Hitlera a NSDAP k moci v roku 1933. Sieť ríšskych diaľnic sa stala základom pre dnešnú sieť spolkových diaľnic (Bundesautobahnnetz).

História

Weimarská republika (1918 – 1933) 

Prvú cestu podobnú diaľnici začali v Nemecku stavať v roku 1913 pri Berlíne. Cesta dostala názov AVUS, čo bola skratka od „Automobil-Verkehrs- und Übungs-Straße“ (Automobilová dopravná a cvičná cesta). Stavebné práce boli počas prvej svetovej vojny prerušené, takže cesta bola dostavaná až v roku 1921. Aj napriek pôvodným zámerom používať ju pre verejnú osobnú dopravu, bola cesta často využívaná pre automobilové preteky a rôzne iné experimentálne účely. V súčasnosti je súčasťou diaľnice A115.

Ďalší projekt veľkokapacitnej asfaltovej cesty z Kolína nad Rýnom do Bonnu bol už oveľa úspešnejší. Cesta bola vo výstavbe v rokoch 1929 až 1932 pod záštitou predsedu rýnskej krajinskej správy v Düsseldorfe Johna Horiona a s podporou vtedajšieho primátora Kolína nad Rýnom Konrada Adenauera. Od jej sprevádzkovania nepretržite slúži automobilovej doprave a dnes je súčasťou diaľnice A555.

V rokoch 1931 až 1933 sa realizoval ďalší experiment s veľkokapacitnou cestou, tentoraz išlo obchvat obce Opladen pri Leverkusene.

V 20. rokoch boli ešte naplánované ďalšie veľkokapacitné cesty podobné dnešným diaľniciam:
 Kolín nad Rýnom – Düsseldorf (1925)
 Aachen – Kolín nad Rýnom (1925)
 Mannheim – Heidelberg (1926)
 Mníchov – Lipsko – Berlín (MüLeiBerl) (1927)
 Mníchov – Starnberské jazero (1927)
 Lipsko – Halle (LeHa) (1927)
 Hansestädte – Frankfurt nad Mohanom – Bazilej (HaFraBa) (1927)

Tretia ríša (1933 – 1945) 

Po nástupe NSDAP k moci sa v propagande začala zdôrazňovať dôležitosť výstavby infraštruktúry podľa vzoru fašistického Talianska, ktoré už malo v prevádzke diaľnicu Miláno – Varese. Zdôrazňovala sa pritom dôležitosť výstavby diaľnice do Východného Pruska, ktoré bolo od ríše oddelené úzkym poľským morským koridorom. 27. júna 1933 bola na pokyn Adolfa Hitlera zriadená spoločnosť na výstavbu diaľnic. Generálnym inšpektorom výstavby ciest a diaľnic sa stal Fritz Todt, ktorý mal na starosti stanovanie siete ríšskych diaľnic i detailnejšie plánovanie jednotlivých úsekov. 23. septembra 1933 sa za účasti vládnych špičiek slávnostne začala výstavba prvého úseku Ríšskej diaľnice 22 medzi Frankfurtom a Darmstadtom. V októbri 1934 už bolo vo výstavbe  diaľnic. 19. mája 1935 bol spojazdnený spomínaný úsek Frankfrut – Darmstadt ako prvý v Nemecku. V roku 1936 celková dĺžka prevádzkovaných ríšskych diaľnic v Nemecku prekročila hodnotu . Výstavba bola najmohutnejšia v rokoch 1937 a 1938, keď bolo sprevádzkovaných vyše  diaľnic. Po začatí druhej svetovej vojny výstavba postupne upadala, až bola v roku 1943 zastavená úplne pre nedostatok finančných prostriedkov.

Vývoj dĺžky sprevádzkovaných úsekov ríšskych diaľnic

Otváranie jednotlivých úsekov 

Diaľnice v Nemecku