Modra

Modra (, , ) je mesto na Slovensku ležiace v okrese Pezinok, v Bratislavskom samosprávnom kraji.

Polohopis 
Mesto sa nachádza na východnom úpätí Malých Karpát a okraji Podunajskej nížiny, v povodí Stoličného potoka. Vedie ním cesta II/502. Najbližšie susedné obce sú Šenkvice (JV, 4,5 km), Vinosady (JZ, 3 km), Pezinok (JZ, 4,5 km), Vištuk (V, 7,5 km), Budmerice (V, 9 km), Dubová (SV, 4 km), Častá (SV, 8 km). Mesto Trnava je vzdialené od Modry severovýchodne 25 km, Bratislava juhozápadne 31 km.

Miestne časti 
 Modra (mesto) (, )
 Kráľová (, )
 Harmónia (, )
 Piesok (, )

Symboly obce

Erb 
Erb mesta Modra tvorí: zlato-červeno štiepený štít v pravom poli zo šikmého trojvršia vyrastajúci vinič s tromi strapcami hrozna, všetko zelené, v ľavom poli tri strieborné brvná. Medzníkom vo vývoji erbu je rok 1607, kedy Rudolf II. povýšil Modru na slobodné kráľovské mesto a k pôvodnému symbolu – viniču – pridal prvok z uhorskej štátnej symboliky – červeno – strieborne delenú polovicu erbu. Miniatúra z listiny je záväznou predlohou modranského erbu, pretože aj formálne vyjadruje najvyššie postavenie mesta v minulosti.

Vlajka 
Mestské farby ako základ farieb mestskej vlajky a zástavy sa odvodzujú od farieb erbu, kde ako prvá je farba hlavnej erbovej figúry (zelený vinič a hrozno) a potom farba štítového poľa zlatá (žltá). Mestská vlajka má teda dva farebné pruhy: hore pruh zelenej farby a dolu pruh žltej farby. Vlajka – zástava je v pomere 2:3, teda šírka ku dĺžke.

Pečať 
Pečať mesta má v strede erb mesta a v kruhopise nápis: Mesto Modra. Túto pečať respektíve pečiatku používa primátor/primátorka Mesta Modra na rozličné dokumenty vydávané mestom Modra.

Politika

Primátori 
 19901994 – Martin Smolenický
 19941998 – Ing. Vladimír Medlen
 19982002 – Ing. Vladimír Medlen
 20022006 – Ing. Vladimír Medlen (nezávislý kandidát)
 20062010 – Ing. Peter Majtán
 20102014 – Ing. arch. Hana Hlubocká
 20142018 – Mgr. Juraj Petrakovič (nezávislý kandidát)
 20182022 – Mgr. Juraj Petrakovič (nezávislý kandidát)

Obyvateľstvo

Národnostné zloženie

Náboženské zloženie

Kultúra a zaujímavosti

Múzeá 
 Múzeum Ľudovíta Štúra: Štúrova 84, 900 01 Modra 1 
 Pamätná izba Ľudovíta Štúra : Štúrova 84, 900 01 Modra 1
 Galéria Ignáca Bizmayera: Kukučínova 15, 900 01 Modra 1
 Múzeum keramiky: Súkenická 41, 900 01 Modra 1

Stavby

Sakrálne pamiatky 
 Najstaršou sakrálnou pamiatkou je rímskokatolícky gotický Kostol sv. Jána Krstiteľa s patrocíniom, s románskym pôvodom z 13. stor. Je situovaný na Dolnom predmestí, v areáli cintorína, vymedzenom kamenným múrom a renesančnou zvonicou zo 17. stor.
 Rímskokatolícky farský historický Kostol sv. Štefana kráľa z rokov 18731876, postavený na mieste gotického Kostola sv. Barbory, patrónky baníkov, v centre historického jadra Modry.
 Rímskokatolícka baroková Kaplnka Najsvätejšej Trojice z polovice 18. stor. pri mestskom rybníku.
 Rímskokatolícka baroková kaplnka Panny Márie Snežnej z roku 1740 pri fare.
 Rímskokatolícka Kaplnka sv. Márie Magdalény na Pieskoch z roku 1876.
 Rímskokatolícky Kostolík sv. Michala Archanjela z roku 1873 na Kráľovej.
 Nemecký evanjelický a. v. kostol z r. 1866 v klasicistickom slohu, postavený na mieste staršieho kostola z r. 16961715, nachádza sa pri evanjelickej fare.
 Slovenský evanjelický a. v. kostol z rokov 18251835 s neorománskym výrazom, postavený na mieste staršieho kostola z r. 1715, sa nachádza pri Nemeckom kostole.
 Evanjelický kostol na Kráľovej z r. 18681875.
 Kláštor uršulínok, v historickej pamiatkovej zóne, pod Kostolom sv. Štefana dal postaviť ostrihomský arcibiskup, prímas Klaudius Vaszary v r. 1901.
 Synagóga z r. 1902 v historickom slohu na Sukeníckej ulici.

Profánne pamiatky 
 Mestská veža sa začala stavať r. 1574 pri gotickom kostole sv. Barbory ako strážna veža, jadro historickej zóny.
 Mestské opevnenie bastiónového typu, hradobný múr s tromi mestskými bránami a kruhovou strážnou vežou so strieľňami, r. 1610 až 1646. Čiastočne sa zachovalo opevnenie s bastiónmi, tzv. Horná brána a bašta.
 Počiatky Starej Keramiky, spolu s juhozápadným bastiónom mestského opevnenia, siahajú do r. 1607.
 Meštianske domy na námesti a Dolnej ulici zo 16. až 17. stor., späté s pôsobením štúrovcov.
 Modranské pivnice.
 Evanjelická latinská škola mestského typu, založená Gašparom Agricolom z Norimbergu, neskoršie evanjelické gymnázium, lýceum.
 Renesančný kaštieľ zo 17. stor., na hornom, severnom konci mesta bol postavený pravdepodobne na mieste bývalého hradu, alebo kúrie spätej s hlavným mlynom, ktorý tu bol.
 Modranské mlyny.
 Budova mestskej radnice z 1. pol. 19. stor. v neoklasicistickom štýle.
 Modranský sirotinec zo zač. 20. stor., na ulici Vajanského, bol prvý ústav tohto typu na Slovensku.
 Villa Harmónia r. 1888, Pánsky dom r. 1889, Piesok.

Pozoruhodnosti 
Vrch Veľká homoľa (Kugel) je možno najrozľahlejší a zároveň najdominantnejší vrch Malých Karpát, známy už v staroveku.

Praveké hradisko Zámčisko v časti Modra – Harmónia, bolo využívané v staroslovienskom období (9. stor. n.l.)

Prostredie Modry je tvorené nánosmi, hlinou, už od praveku je tu zaznamenaná keramická činnosť.

Medzi najstaršie historické pamiatky Modry patrí gotický kostol sv. Jána Krstiteľa a pôvodný gotický kostol sv. Barbory, historický výskum však predpokladá ešte staršie založenie, taktiež už z r. 1330 je zachovaný záznam o katolíckej farnosti v Modre.

Modra (1607) bola jedným zo slobodných tavernikálnych kráľovských miest, s vlastným mestským opevnením bastiónového typu, mestskými bránami a rotundovou baštou, tzv. Červenou vežou.

Zatiaľ čo Kráľová geograficky pod Modru nepatrí, historicky však áno, vždy s určitým odmietnutím tohto statusu, Vinosady geograficky náležia k Modre, historicky však nie, i keď boli obdobia keď k Modre patrili.

Modranské letoviská patria k najstarším a najpopulárnejším na Slovensku. Modra spolu s Pieskom je mestom s najväčším prevýšením a s najvyššie položeným prírodným kúpaliskom v Malých Karpatoch, a zároveň najjužnejším mestom na Slovensku s lyžiarskym strediskom vo svojej mestskej časti.

Modranský turistický spolok je jedným z najstarších turistických spolkov na Slovensku.

Modra mala najväčšiu rozlohu viníc na Slovensku, po r.1945 sa ich rozloha drasticky znížila, stále však Modra patrí k obciam s najväčšou rozlohou viníc.

Dlažba mačacie hlavy sa zachovala na ulici Sládkovičova. Na Baštovej ulici pri opevnení nájdete zvláštnu obrovskú guľu. Cestou na Široké v nádvorí kaštieľa môžete vídať zvláštny veľký typ vinárskeho prístroja pripomínajúceho draka. Na Súkeníckej, Dolnej ulici môžete nájsť starobylé slnečné hodiny.

Medzi stavebné pamiatky Modry patria aj mestské pivnice.

Šport 
 Hádzanársky oddiel Slovan Modra
 Športový klub Modra - florbal Modra
 Florbalový klub FBC Blueberries Modra
 Futbalový klub FC Slovan Modra
 Volejbalový oddiel TJ Slovan MODRA
 Hokejbalový club HC ORLY MODRA
 Šachový klub Modra
 Malé Karpaty Športový klub – horolezectvo, turistika
 Tanečná skupina ADT Crew
 Kynologický klub
 Horolezecký klub
 DFS Magdalenka

Pravidelné podujatia 
 Malokarpatské vinobranie: Vinobranie v meste Modra sa koná pravidelne každý tretí septembrový týždeň.
 Vitis Aurea: Odborná degustačná výstava vín.
 VINOFORUM: Medzinárodná výstava vína, konajúca sa počas Malokarpatského vinobrania
 Deň otvorených pivníc: Každoročne sa otvárajú pivnice vinárov v Malokarpatskej oblasti pre návštevníkov
 Slávnosti hliny: podujatie keramikárov, spravidla prvý septembrový víkend
 Slávnosti lesa a Huncokárske hody: tradičné drevorubačské slávnosti koncom júla na Piesku (Zochova chata)
 Fašiangové slávnosti vo februári, súťaž vo varení kapustnice a i.
 Pravidelné výstavy a medzinárodné koncerty v sieni umení Eunika (bývalý nemecký evanjelický kostol)
 Púť ku kaplnke sv. Márie Magdalény: každoročné verejné letné púte v období júl – august na Piesku (Zochova chata)

Hospodárstvo a infraštruktúra

Významné modranské firmy 
 Slovenská ľudová majolika – ľudovoumelecké výrobné družstvo – výrobca tradičnej modranskej keramiky.
 Shebo Winery, a. s., Dolná ul. 120, Modra (cesta na obec Šenkvice) – slovenský výrobca prívlastkových vín zn. Chateau Modra.
 IN VINO ELESKO WINE PARK – Partizánska ulica 88 (mestská časť Kráľová) – slovenský výrobca vín.

Školstvo 
 Materské školy: Materská škola na ul. SNP 14, Materská škola na Partizánskej ul.88, Materská škola na Kalinčiakovej ul.11, Materská škola na Sládkovičovej ul. 13, Materská škola na Vajanského ul. 93
 Základné školy: Základná škola Ľ. Štúra v Modre, Komenského 1/A, Základná škola Vajanského ul. č. 93 v Modre, Základná umelecká škola v Modre, Dukelská ul.
 Stredné školy: Gymnázium Karola Štúra Modra, Nám. Slobody 1, Stredná odborná škola pedagogická Modra Sokolská 4, Stredná odborná škola vinársko – ovocinárska, Kostolná 162/3, 900 01 Modra 1
 Univerzity: Katedra astronómie, fyziky Zeme a meteorológie, Fakulta matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave (Astronomické a geofyzikálne observatórium Modra), Centrum ďalšieho vzdelávania Univerzity Komenského;

Osobnosti 

 Samuel Libai (* 1782 – † 1869), zlatník
 Karol Štúr (* 1811 – † 1851), básnik, kňaz a učiteľ
 Ľudovít Štúr (* 1815 – † 1856), politik, filozof, historik, jazykovedec, spisovateľ, básnik, publicista, redaktor a pedagóg
 Ján Kalinčiak (* 1822 – † 1871), spisovateľ, literárny kritik a pedagóg 
 Viliam Pauliny-Tóth (* 1826 – † 1877), politik, básnik a publicista
 Dionýz Štúr (* 1827 – † 1893), geológ a paleontológ
 Ivan Branislav Zoch (* 1843 – † 1921), polyhistor a fyzik
 Svetozár Hurban-Vajanský (* 1847 – † 1916), spisovateľ, publicista, literárny kritik a politik
 Mária Izáková (* 1862 – † 1934), pedagogička
 Jozef Roháček (* 1877 – † 1962), evanjelický farár a prekladateľ Biblie
 Ferdinand Písecký (* 1879 – † 1934), pobočník generála M. R. Štefánika, pedagóg, publicista,  dramatik a autor čítaniek 
 Samuel Zoch (* 1882 – † 1928), evanjelický kňaz, verejný činiteľ, politik, cirkevný hodnostár, náboženský spisovateľ
 Ján Bakoš (* 1890 – † 1967), semitológ, arabista, vysokoškolský pedagóg a prekladateľ
 Anna Kafendová-Zochová (* 1895 – † 1977), klavírna umelkyňa, hudobná pedagogička a muzikologička
 Ján Smrek (* 1898 – † 1982), básnik, spisovateľ, redaktor, publicista, vydavateľ a organizátor kultúrneho života 
 Heřman Landsfeld (* 1899 – † 1986), keramikár – džbánkar, zberateľ a amatérsky archeológ 
 Jozef Krajčovič (* 1919 – † 1993), pedagóg a matematik
 Viera Kraicová (* 1920 – † 2012), výtvarná umelkyňa
 Ignác Bizmayer (* 1922 – † 2019), keramikár
 doc.Ing.Ján Farkaš, PhD. (* 1923 – † 1999), enológ a výskumník, vynálezca nealkoholického nápoja Vinea
 Milan Peťovský (*1931† 2000), režisér, kameraman a pedagóg
 Lýdia Vadkerti-Gavorníková (* 1932 – † 1999), poetka a prekladateľka
 Ľubomír Rapoš (* 1934) - † 2021) , výtvarník a umelecký fotograf
 Jozef Mihalkovič (* 1935), básnik a prekladateľ
 Vincent Šikula (* 1936 – † 2001), prozaik, básnik a scenárista
 Veronika Šikulová (* 1967), prozaička
 Juraj Tóth (* 1975), astronóm
 Peter Bittner (* 1976), bubeník, manažér, producent a organizátor kultúrnych podujatí

Partnerské mestá 
  Benátky nad Jizerou, Česko
  Hustopeče u Brna, Česko
  Overijse, Belgicko
  Martres-Tolosane, Francúzsko

Referencie

Iné projekty

Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Modre
 Modranská keramika
 Modranská železnica

Externé odkazy 
 www.modra.sk Zdroj, z ktorého (pôvodne) čerpal tento článok.
 www.modranet.sk Regionálny spravodajský portál.

 
Okres Pezinok
Mestá na Slovensku