Čanadská župa

Čanadská župa resp.  Čanadská stolica resp. Čanadský komitát (namiesto slova Čanadská/-ý môže byť slovo Čanádska/-y; iný názov: Čanád, Čanad; po latinsky: Comitatus Chanadiensis/Chenadiensis, po maďarsky: Csanád vármegye, po nemecky: Komitat Tschanad) bola župa  resp. stolica resp. komitát v Uhorsku. V súčasnosti je toto územie rozdelené medzi juhovýchodné Maďarsko a západné Rumunsko. Hlavným mestom bolo mesto Makov.

Geografia 
Čanadská župa susedila s Čongrádskou, Békešskou, Aradskou a Torontálskou župou. Rieka Mureş tvorila jej južnú hranicu. Rozloha župy bola v roku 1910 okolo 1715 km².

Dejiny 
Čanadská župa bola vytvorená okolo 11. storočia a pomenovaná podľa hradu Čanád (maď. Csanád), ktorý bol pomenovaný podľa svojho prvého majiteľa, bratanca svätého Štefana, uhorského kráľa. Čanadské biskupstvo bolo jedno z najstarších v Uhorsku. Jeho prvým biskupom bol svätý Gellért.
V roku 1920 bola Trianonskou zmluvou malá časť na juhovýchode župy odčlenená od Maďarska a pričlenená k Rumunsku aj s mestom Nadlak, kde doposiaľ žije početná slovenská menšina tvoriaca polovicu obyvateľov. Zvyšná časť župy bola spojená s časťami Torontálskej župy (malá oblasť južne od Szegedu) a Aradskej župy (malá časť južne od Békešskej župy) do novovytvorenej Čanadsko-aradsko-torontálskej župy.
Po druhej svetovej vojne bola táto župa rozdelená medzi Békešskú a Čongrádsku župu. Rumunská časť Čanadskej župy je v súčasnosti súčasťou Aradskej župy.

Národnosti 
V roku 1880 bolo národnostné zloženie jednotlivých okresov Čanadskej župy nasledovné:

Slováci tvorili absolútnu alebo relatívnu väčšinu v týchto obciach:
 Aleberti: 886 obyvateľov / Slováci 89,95 %
 Ambrózfalva: 866 / 72,63 %
 Pitvaros: 2 351 / 87,71 %
 Nadlak: 10 646 / 52,58 %
 Slovenský (Tót-) Bánhegyes: 2 255 / 63,19 %

Iné významné obce:
 Apácza: 3 171 / 5,83 %
 Batonya: 9 195 / 4,96 %
 Kaszaper: 1 030 / 13,88 % (samostatná farnosť od roku 1867, samostatná obec až po 1. svetovej vojne, dovtedy súčasť obce (Tót-) Nagybánhegyes,)
 Mező-Kovácsháza: 3 662 / 16,62 %
 Slovenská (Tót-) Kovácsháza: 687 / 27,22 %

V roku 1910 bolo národnostné zloženie jednotlivých okresov Čanadskej župy nasledovné:

Slováci tvorili absolútnu alebo relatívnu väčšinu v týchto obciach:
 Csanádalberti: 1 370 obyvateľov / Slováci 95,11 %
 Ambrózfalva: 1 042 / 95,10 %
 Pitvaros: 2 936 / 93,53 %
 Nadlak: 14 043 / 54,48 %
 Nagybánhegyes: 5 204 / 51,71 % (predtým Tótbánhegyes)

Iné významné obce:
 Sajtény: 4 965 / 5,06 %
 Mezőhegyes: 7 972 / 6,82 %
 Csanádapacza: 3 813 / 4,80 %
 Batonya: 13 011 / 1,27 %
 Végegyháza: 1 543 / 11,99 % (pretým Tótkovácsháza)
 Mezőkovácsháza: 4 429 / 1,99 %

Rozdelenie 
Začiatkom 20. storočia sa Čanadská župa delila nasledovne: 

Mesto Nadlak leží v súčasnosti v Rumunsku, všetky ostatné vyššie spomenuté ležia v Maďarsku.

Referencie

Iné projekty 

Župy v Uhorsku