Coelurosaury

Slovenský názov co(e)lurosaury v užšom zmysle označuje len čeľaď Coelurosauridae, novšie nazývanú Coeluridae, pozri Coeluridae

Coelurosaury alebo celurosaury (lat. Coelurosauria) je skupina vtákovitých dravých dinosaurov, ktoré už od primitívnych foriem dokázateľne disponovali tzv. protoperím, čo je primitívne perie podobné srsti.

V niektorých systémoch (vrátane hlavného systému používaného na slovenskej wikipédii) sú - z čisto praktických dôvodov - z coelurosaurov vyňaté vtáky (tvoria samostatnú triedu blanovcov).

Systematika 
Coelurosaury patria do veľkej skupiny dravých dinosaurov, teropódov (Theropoda), v rámci ktorej spolu so skupinou karnosaury (Carnosauria) vytvárajú podskupinu Tetanurae. 

Zjednodušený systém taxónu coelurosaury vyzerá takto (stav okolo roku 2000):

infrarad Coelurosauria:
čeľaď Ornitholestidae
čeľaď Compsognathidae
nadčeľaď Tyrannosauroidea (v tomto systéme vrátane čeľade Coeluridae)
Arctometatarsalia (tento taxón je dnes už zastaraný)
nadčeľaď Ornithomimosauria
čeľaď Alvarezsauridae
Maniraptora

Primitívne coelurosaury 
Primitívne formy coelurosaurov boli zvyčajne malé a menšie dravce s dlhými chvostami a pomerne malými hlavami. Rozoznávame tri podskupiny:

Ornitholestidae (stredná až vrchná jura) boli menšie vtákovité coelurosaury s dvoma typmi zubov. Patrí sem napríklad Ornitholestes. 
Compsognathidae (vrchná jura až spodná krieda) boli svojho času pomerne hojné, malé vtákovité dravé dinosaury s výrazne dlhými chvostami a jemnými prednými končatinami. Z viacerých známych rodov treba spomenúť aspoň rody Compsognathus a Sinosauropteryx.

Tyrannosauroidea je skupina zahŕňajúca čeľaď Tyrannosauridae a primitívnejšie druhy, ktoré jej z vývojového hľadiska predchádzali a ktoré zároveň pripomínali zástupcov Coompsognathidae a Ornitholestidae až na sklon k zakrpateniu tretieho prstu predných končatín. V rámci Tyrannosauridae už vidíme charakteristické znaky tyranosaurov – išlo o zvyčajne veľmi rýchle dravce s veľkými pevnými hlavami, silnými zubami (uspôsobenými na lámanie kostí), mocným žuvacím svalstvom, krátkym trupom a chvostom a najmä krátkymi dvojprstými prednými končatinami. Tyrannosauridae boli počas celej vrchnej kriedy dominantnými veľkými dravcami severnej pologule. Najznámejší zástupca je Tyrannosaurus.

Arctometatarsalia 
Arctometatarsalia je skupina pozostávajúca z kriedových teropodov s malými hlavami a tendenciou k strácaniu zubov. Delí sa na Ornithomimosauria a Alverezsauridae.

Ornithomimosauria 

Ornithomimosauria je skupina teropodov, ktorej zástupcovia boli úspešní najmä koncom kriedy. Tieto dinosaury sú niekedy zvaní „pštrosie dinosaury“. Výzorom totiž pripomínali pštrosy - mávali dlhé krky, malé bezzubé hlavy s rohovinovým zobákom a behavé zadné končatiny. Ornithomimosauria boli všežravé a bylinožravé. Je ironické, že ich primitívny zástupca – Pelecanimimus – mal najviac zubov zo všetkých teropodov. Vyspelé Ornithomimosauria (t.j. čeľaď Ornithomimidae), ako napríklad Gallimimus a Struthiomimus, sa na seba až zarážajúco podobali, pričom ich rozoznávanie je založené na niekoľkých anatomických detailoch a proporciách nôh.

Alvarezsauridae 
Alvarezsauridae boli, podobne ako Ornithomimosauria, dlhonohé teropody stavané na rýchlosť, vyskytujúce sa počas obdobia kriedy. Na rozdiel od pštrosích dinosaurov však alvarezsauridy nemali dlhé krky, kým ich predné končatiny boli silne skrátené, len s jedným, zato však silným prstom, čo dobre vidieť napr. na rode Mononykus.

Vývojové vzťahy Alvarezsauridae s inými skupinami coelurosaurov sú problematické. Táto čeľaď bola dokonca dlhú dobu radená medzi vtáky.

Maniraptora 

Maniraptora je skupina veľmi vtákovitých dinosaurov, ktorých prvotní zástupcovia (napríklad Pedopenna) zrejme žili na stromoch. Delí sa na Enigmosauria, Deinonychosauria a Avialae (vtáky).

Pozri aj 
 Carnosauria
 Compsognathus
 Mononykus
 Ornitholestes 
 Ornithomimosauria
 Shuvuuia
 Sinosauropteryx
 Tyrannosauroidea

Iné projekty

Zdroje

 
Theropoda