Pôda

Pôda je najvrchnejšia časť zemskej kôry, ktorá vzniká na styku a za vzájomného pôsobenia biosféry, atmosféry, litosféry a hydrosféry v podmienkach určitého reliéfu. Skladá sa z neživej zložky, ktorou sú častice ílu, hliny, piesku, kamienky, pôdna vlhkosť, vzduch, odumreté časti rastlín a živočíchov (tvoriace humus), živou zložkou (tzv. edafón) sú korene rastlín, mikroorganizmy a drobné živočíchy. 1 cm pôdy vznikne za 100 rokov. Základnou vlastnosťou pôdy je schopnosť poskytovať živiny rastlinám, t. j. má produkčnú funkciu.

Pôda je ľubovoľný trojrozmerný výrez z najvrchnejšej časti pedosféry obsahujúci materskú horninu (substrát)

Faktory, ktoré ovplyvňujú vlastnosti pôdy sú: 

 horniny
 klimatické činitele
 geografické činitele (nadmorská výška, sklon reliéfu a pod.)
 rastliny a živočíchy (tvorba humusu)
 podzemné a povodňové vodstvo (celoročne, alebo často zmáčané pôdy)
 človek (hnojenie, zavlažovanie, odlesňovanie)

V slovenskej legislatíve je pôda definovaná ako prírodný útvar, ktorý vzniká bezprostredne na zemskom povrchu ako produkt vzájomného pôsobenia klimatických podmienok, organizmov, človeka, reliéfu a materských hornín. Poľnohospodárska pôda je produkčne potenciálna pôda evidovaná v katastri nehnuteľností ako orná pôda, chmeľnice, vinice, ovocné sady, záhrady a trvalé trávne porasty.

Využitie pôdy 
 Pôda je základný výrobný prostriedok v poľnohospodárstve a lesníctve.
 Ovplyvňuje hydrologické pomery (akumuluje zrážkovú vodu)
 Podieľa sa spolu s rastlinstvom na regenerácii ovzdušia.

Zloženie pôdy 
Pôda pozostáva z viacerých zložiek. 50% tvorí voda a pôdny roztok a 50% tvorí minerálny organický podiel. Na vytváraní pevnej časti pôdnej hmoty sa zúčastňuje minerálny podiel a organický podiel. Minerálnu zložku tvoria úlomky vyvretých, usadených a premenených hornín. Organickú zložku (1-5% pôdy) tvoria živé rastliny a živočíšne organizmy  a neživá organická hmota. Navzájom sa obmieňajú.

Delenie pôd 
Pôdy možno rozdeliť podľa rôznych kritérií. Podľa podmienok vzniku, zväčša určeného materskou horninou, na ktorej vzniká, je charakteristická svojim pôdnym profilom, zloženým z viacerých horizontov. Rozlišujú sa tak tieto pôdne typy:
 červeno-žlté pôdy rovníkových a tropických lesov tzv. (feralitné pôdy), kde prebieha feralitizácia (obohacovanie o oxidy železa a hliníka), typická pre ekvatoriálne a tropické podnebie
 červené pôdy saván, v ktorých prebieha feritizácia - oželeznenie
 púštne pôdy, charakteristické obsahom piesku, alebo štrku, v hlinitých púšťach aj hliny; často na nich prebieha proces dezertifikácie
 rendziny vznikajú na vápnitých horninách
 žltozeme a červenozeme subtropických lesov, prebiehajú tu podobné procesy ako feralitizácia
 gaštanové pôdy, vznikajú na suchých nízkotrávnatých stepiach, sú typické plytkou vrstvou humusu
 černozeme, vznikajú na vlhších stepiach s vyššími porastami tráv, hromadí sa tu najkvallitnejší humus
 hnedozeme, vznikajú na sprašiach, typické sú slabým procesom illimerizácie
 hnedé lesné pôdy (kambizeme), vznikajú v listnatých lesoch mierneho pásma
 podzolové pôdy vznikajú v miernom až chladnom pásme v oblasti ihličnatých lesov, kde kyseliny z opadaného ihličia rozkladajú materskú horninu, tzv. podzolizačný proces
 tundrové pôdy, prípadne pôdy vysokohorských oblastí (rankre) v chladných oblastiach s riedkou vegetáciou

Podľa prevládajúcich pevných častíc a celkovej textúry sa pôdy rozdeľujú na tieto pôdne druhy:

Pôdotvorné činitele 
 Materská hornina
 Podnebie
 Živé organizmy
 Reliéf
 Čas
 Výška hladiny podzemnej vody

Refererencie 

 WAGNER, B. Sadovnícka tvorba I., II.. SPN Praha 1989, 1990 ISBN 80-209-0031-4

Iné projekty 

 
Pedológia
Výrobné faktory