Lanovka

Lanovka alebo zriedkavo lanová dráha je dopravné zariadenie plynulej alebo cyklickej dopravy, v ktorom sa ako nosný alebo ťažný prvok využíva lano.

Na Slovensku sa lanovky nachádzajú predovšetkým v horských oblastiach Vysokých Tatier, ale napríklad aj v bratislavskom lesnom parku.

Delenie

Podľa jazdnej dráhy 
Pre zabezpečenie dopravy je nutná jazdná dráha, ktorá vymedzuje, kade sa bude vozidlo pohybovať a nesie hmotnosť jeho i cestujúcich. Podľa realizácie jazdnej dráhy sa lanovky delia na
 Visutá lanovka – jazdnú dráhu tvorí nosné lano vedené medzi údolnou a vrcholovou stanicou resp. medzi podperami vzduchom. Na nosnom lane sú zavesené vozidlá. V niektorých prípadoch je namiesto visutého lana použitá visutá koľajnica.
 nevisuté: napr.
 Pozemná lanovka – jazdnú dráhu tvoria koľajnice ležiace na zemi
 lyžiarsky vlek

Výhodou visutých lanoviek je schopnosť prekonávať väčšie terénne nerovnosti, než kde je možné postaviť koľajnice. Na druhej strane, pozemné lanovky sú všeobecne stabilnejšie a odolejšie voči poveternostným vplyvom (vietor).

Lyžiarsky vlek sa v bežnej reči často za lanovku nepovažuje (väčšinou sa dopravné prostriedky pre lyžiarov delia na vleky a lanovky). Aj v legislatívnej rovine prevádzka lyžiarskych vlekov riadi inými predpismi, ako prevádzka lanoviek. Súvisí to pravdepodobne najmä s rizikami, ktoré s prevádzkou lanoviek súvisia a sú neporovnateľne vážnejšie, než riziká súvisiace s vlekmi.

Podľa vozidla 
Podľa vozidla, ktoré prepravuje cestujúcich, sa lanovky delia na
 kabínové – cestujúci sa prepravujú v malom počte uzavretých kabín (tiež vozňov) s kapacitou v ráde desiatok osôb
 kabínkové (gondolové) – uzavreté kabínky pojmú menší počet osôb, čo je vyvážené ich väčším počtom
 sedačkové – cestujúci pri preprave sedia na závesných sedačkách (lavičkách) pre 1 – 8 osôb

Podľa obehu vozidiel 
 obežné – vozidlá sa pohybujú v nekonečnej slučke od údolnej stanice v rade za sebou hore, vo vrcholovej stanici sa otáčajú a v protismere sa vracajú do údolnej stanice.
 kyvadlové – vozidlá sa v staniciach neotáčajú, iba sa mení ich smer. Pohybujú sa v páre zavesené na spoločnom ťažnom lane. Keď je jedno vozidlo v údolnej stanici, druhé je vo vrcholovej. Do pohybu sa uvádzajú pohybom ťažného lana, okamžitá rýchlosť oboch vozidiel je teda rovnaká. V strede medzi údolnou a vrcholovou stanicou sa vozidlá míňajú. Buď má každé vozidlo vlastnú jazdnú dráhu (visuté lanovky), alebo je v strede inštalovaná výhybňa (pozemné lanovky).

Nevýhodou kyvadlových lanoviek je ich nižšia prepravná kapacita, na trase môžu byť súčasne len dve vozidlá. Na druhej strane, v staniciach vozidlo zastaví a umožní tak pohodlný nástup a výstup cestujúcich. Rýchlosť obežnej lanovky musí byť dostatočne nízka, aby bol nástup a výstup bezpečný, alebo musia vozidlá v stanici spomaľovať (odpájaním vozidiel).

Odpojovací mechanizmus je zložitý a náchylný na poruchy, ktorých dôsledky môžu byť fatálne (nehoda na Skalnatom plese v 90. rokoch 20. storočia). Jedným z riešení, ako zabezpečiť vyššiu prepravnú kapacitu bez nutnosti použiť ho sú lanovky s pulznou prevádzkou. Kabínky sú v skupinkách oddelených väčšími medzerami. Lanovka spomalí alebo zastaví, len keď je skupinka kabíniek v stanici, inak sa pohybuje vyššou rýchlosťou

Podľa funkcie a usporiadania lán 
Laná na lanovke delíme podľa funkcie na:
 nosné – na visutých lanovkách nesú hmotnosť vozidiel a cestujúcich
 ťažné – uvádzajú vozidlá do pohybu smerom nahor, brzdia ich pohyb
 príťažné – uvádzajú vozidlá do pohybu smerom nadol na úsekoch s opačným sklonom trasy (napr. pri stúpaní ku podpere v previse nosného lana)
 dopravné – plní funkciu nosného, ťažného a príťažného lana
 napínacie – prenášajú sily (často tiaž závažia) potrebné na napínanie ostatných typov lán. Konštantné napätie je potrebné pre zabezpečenie trvanlivosti lán , preto je nutné reagovať na zmeny teplôt, jazdu vozidiel po trati či ich zaťaženie.

V závislosti od konštrukcie lanovky môže byť počet jednotlivých lán rôzny a funkcie niektorých môžu byť zlúčené. Najčastejšie sa vyskytujú tieto riešenia:
 ťažné lano – typické pre pozemné lanovky, nosnú funkciu plní železničná trať (napr. Lanová dráha na Petřín)

 nosné, ťažné a príťažné laná – je historicky staršie riešenie. Môžeme rozdeliť na konštrukciu s
 jedným nosným lanom na vozeň – typické pre kabínové lanovky s kyvadlovou prevádzkou. 2 nosné laná vedú z údolnej do vrcholovej stanice, na každom z nich je na behúni zavesená 1 kabína (vozeň). Ťažné lano vedie od jedného vozňa do vrcholovej stanice a cez poháňací lanáč dolu k druhému vozňu. Príťažné lano je vedené obdobne cez údolnú stanicu. Časté je zdvojenie ťažných a príťažných lán má bezpečnosté dôvodov – pretrhnutie jedného lana nevedie k nekontrolovanej jazde vozňov po nosných lanách. Príklad tohto riešenia nájdeme na (napr. pôvodnej lanovke Tatranská Lomnica – Lomnický štít).
 dvoma nosnými lanami na vozeň – zavesenie vozňa na dvoch lanách, od seba vzdialených, zvyšuje stabilitu voči bočnému vetru (napr. rekonštruovanom úseku Skalnaté pleso – Lomnický štít).

 dopravné lano – pokrok v technickom riešení a tiež prechod od kabínových lanoviek s kyvadlovou prevádzkou k obežným lanovkám priniesol zlúčenie funkcie nosného a ťažného lana do jedného dopravného lana, ktoré tvorí nekonečnú slučku napnutú medzi údolnou a vrcholovou stanicou.
 jednoduchá slučka – v súčasnosti najčastejšie vyrábaný a prevádzkovaný systém lanovky. Vozidlá sú (pevne alebo odpojiteľne) uchytené na slučku dopravného lana a obiehajú medzi údolnou a vrcholovou stanicou
 zdvojená príp. dvojitá slučka – systém Funitel – podobne, ako v prípade kyvadlových lanoviek, zavesenie vozidla súčasne na dve laná zvyšuje stabilitu voči bočnému vetru

Referencie

Iné projekty

Externé odkazy 
 http://www.lanovky.sk Lanové dráhy na Slovensku
 http://www.lanove-drahy.cz Lanové dráhy v Českej republike
 Verejné lanové dráhy v Čechách a na Slovensku

Dopravné prostriedky